# Europos Sąjungos L 139/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.139.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 139 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. gegužės 26d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.139.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 139

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. gegužės 26d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/268/ES |
| | * | 2011 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.14554 (C 7/04), kurią Vokietija suteikė vyno prekybos įmonei Gesellschaft für Weinabsatz

  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4426) | 1 |
| | | 2012/269/ES |
| | * | 2011 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.32504 (11/N) ir C 11/10 (ex N 667/09), kurią Airija suteikė Anglo Irish Bank ir Irish Nationwide Building Society

  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4432)

   (
  1
  ) | 18 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

2012/268/ES

*

2011 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.14554 (C 7/04), kurią Vokietija suteikė vyno prekybos įmonei Gesellschaft für Weinabsatz

  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4426)

Gesellschaft für Weinabsatz

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4426)

1

2012/269/ES

*

2011 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.32504 (11/N) ir C 11/10 (ex N 667/09), kurią Airija suteikė Anglo Irish Bank ir Irish Nationwide Building Society

  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4432)

   (
  1
  )

Anglo Irish Bank

Irish Nationwide Building Society

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4432)

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 26.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 139/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. birželio 29 d.

dėl valstybės pagalbos SA.14554 (C 7/04), kurią Vokietija suteikė vyno prekybos įmonei Gesellschaft für Weinabsatz

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4426)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(2012/268/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą (1),

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytą straipsnį (2),

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2001 m. gegužės 10 d. gavusi skundą, Komisija 2001 m. lapkričio 9 d. išsiuntė raštišką paklausimą Vokietijos Federacinei Respublikai. Apie pagalbos priemonę Komisijai buvo pranešta 2002 m. kovo 5 d. raštu, kuris buvo gautas 2002 m. kovo 8 d. ir kuriuo atsakyta į šį Komisijos tarnybų paklausimą. Kadangi tuo metu pagalbos priemonė jau buvo įgyvendinta, ji buvo įtraukta į nepaskelbtų pagalbos schemų sąrašą (Pagalbos priemonė Nr. NN 159/02). |
| --- | --- |

(1)

2001 m. gegužės 10 d. gavusi skundą, Komisija 2001 m. lapkričio 9 d. išsiuntė raštišką paklausimą Vokietijos Federacinei Respublikai. Apie pagalbos priemonę Komisijai buvo pranešta 2002 m. kovo 5 d. raštu, kuris buvo gautas 2002 m. kovo 8 d. ir kuriuo atsakyta į šį Komisijos tarnybų paklausimą. Kadangi tuo metu pagalbos priemonė jau buvo įgyvendinta, ji buvo įtraukta į nepaskelbtų pagalbos schemų sąrašą (Pagalbos priemonė Nr. NN 159/02).

| (2) | Vokietija išsiuntė papildomą informaciją 2002 m. lapkričio 20 d. raštu, kuris buvo gautas 2002 m. lapkričio 25 d., 2003 m. balandžio 28 d. raštu, kuris buvo gautas 2003 m. gegužės 2 d., 2003 m. gegužės 27 d. raštu, kuris buvo gautas 2003 m. gegužės 28 d., ir 2003 m. spalio 2 d. faksu. |
| --- | --- |

(2)

Vokietija išsiuntė papildomą informaciją 2002 m. lapkričio 20 d. raštu, kuris buvo gautas 2002 m. lapkričio 25 d., 2003 m. balandžio 28 d. raštu, kuris buvo gautas 2003 m. gegužės 2 d., 2003 m. gegužės 27 d. raštu, kuris buvo gautas 2003 m. gegužės 28 d., ir 2003 m. spalio 2 d. faksu.

| (3) | 2004 m. vasario 19 d. raštu (SG-Greffe (2004) D/200645) Komisija Vokietijai pranešė apie sprendimą pradėti procedūrą dėl suteiktos pagalbos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. vasario 19 d. raštu (SG-Greffe (2004) D/200645) Komisija Vokietijai pranešė apie sprendimą pradėti procedūrą dėl suteiktos pagalbos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalį.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti pastabas dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti pastabas dėl pagalbos.

| (5) | Pastabų iš suinteresuotųjų šalių Komisija negavo (4). |
| --- | --- |

(5)

Pastabų iš suinteresuotųjų šalių Komisija negavo (4).

| (6) | Vokietija savo pastabas Komisijai pateikė 2004 m. kovo 18 d. raštu, kuris buvo gautas ir užregistruotas 2004 m. kovo 23 d. Papildomos pastabos buvo pateiktos 2006 m. sausio 10 d. raštu, kuris buvo užregistruotas 2006 m. sausio 10 d., ir 2007 m. liepos 13 d. raštu, kuris buvo užregistruotas 2007 m. liepos 16 d. |
| --- | --- |

(6)

Vokietija savo pastabas Komisijai pateikė 2004 m. kovo 18 d. raštu, kuris buvo gautas ir užregistruotas 2004 m. kovo 23 d. Papildomos pastabos buvo pateiktos 2006 m. sausio 10 d. raštu, kuris buvo užregistruotas 2006 m. sausio 10 d., ir 2007 m. liepos 13 d. raštu, kuris buvo užregistruotas 2007 m. liepos 16 d.

| (7) | 2008 m. spalio 21 d. raštu (SG-Greffe (2008) D/206430) Komisija pranešė Vokietijai apie savo sprendimą pratęsti procedūrą dėl suteiktos pagalbos, kuri buvo pradėta pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(7)

2008 m. spalio 21 d. raštu (SG-Greffe (2008) D/206430) Komisija pranešė Vokietijai apie savo sprendimą pratęsti procedūrą dėl suteiktos pagalbos, kuri buvo pradėta pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį.

| (8) | Komisijos sprendimas pratęsti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(8)

Komisijos sprendimas pratęsti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pagalbos.

| (9) | Pastabų iš suinteresuotųjų šalių Komisija negavo. |
| --- | --- |

(9)

Pastabų iš suinteresuotųjų šalių Komisija negavo.

| (10) | Vokietija savo pastabas Komisijai pateikė (po to, kai 2008 m. lapkričio 17 d. buvo pateiktas prašymas dėl leidimo vėluoti, kurį Komisija patvirtino 2008 m. lapkričio 21 d.) 2008 m. gruodžio 23 d. raštu, užregistruotu 2009 m. sausio 5 d. |
| --- | --- |

(10)

Vokietija savo pastabas Komisijai pateikė (po to, kai 2008 m. lapkričio 17 d. buvo pateiktas prašymas dėl leidimo vėluoti, kurį Komisija patvirtino 2008 m. lapkričio 21 d.) 2008 m. gruodžio 23 d. raštu, užregistruotu 2009 m. sausio 5 d.

II.   IŠSAMUS PAGALBOS APIBŪDINIMAS

II.1.   Priemonės pavadinimas

| (11) | Paskola vyno prekybos įmonei Gesellschaft für Weinabsatz ir vėlesnis pretenzijų atsisakymas (vok. Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht). |
| --- | --- |

(11)

Paskola vyno prekybos įmonei Gesellschaft für Weinabsatz ir vėlesnis pretenzijų atsisakymas (vok. Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht).

II.2.   Teisinis pagrindas

| (12) | Priemonė įgyvendinta pagal Reino krašto-Pfalco žemės vynuogių auginimo zonų rekonstrukcijos fondo (vok. Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete, WAK) ir Pfalco vyno prekybos įmonės (vok. Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH, GfW) sudarytą sutartį. |
| --- | --- |

(12)

Priemonė įgyvendinta pagal Reino krašto-Pfalco žemės vynuogių auginimo zonų rekonstrukcijos fondo (vok. Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete, WAK) ir Pfalco vyno prekybos įmonės (vok. Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH, GfW) sudarytą sutartį.

II.3.   Tikslas

| (13) | Tikslas – suteikti GfW paskolą vynuogių misai pirkti iš vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų. Be to, sutarta įkeisti užtikrintą turtą. Šiam turtui taikyta vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams (vok. Weinbaugetriebe und Kommissionäre) suteikta įvairių lygių – paprastos, išplėstos arba pratęstos – nuosavybės teisės (vok. Eigentumsvorbehalt) išlaikymo sąlyga. Pretenzijų skolininkui atsisakyta, kai dėl kainų nuosmukio rinkoje GfW patyrė finansinių sunkumų. |
| --- | --- |

(13)

Tikslas – suteikti GfW paskolą vynuogių misai pirkti iš vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų. Be to, sutarta įkeisti užtikrintą turtą. Šiam turtui taikyta vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams (vok. Weinbaugetriebe und Kommissionäre) suteikta įvairių lygių – paprastos, išplėstos arba pratęstos – nuosavybės teisės (vok. Eigentumsvorbehalt) išlaikymo sąlyga. Pretenzijų skolininkui atsisakyta, kai dėl kainų nuosmukio rinkoje GfW patyrė finansinių sunkumų.

II.4.   Viešasis subjektas

| (14) | WAK yra Reino krašto-Pfalco federalinėje žemėje įsteigta valstybės įmonė, registruota Maince. Šios įmonės vynuogių auginimo sektoriuje vykdoma veikla panaši į banko. WAK užsiima paskolų teikimu žemės sklypams perskirstyti (vok. Flurbereinigung). Fondas WAK yra finansuojamas įnašais, mokesčiais, paskolomis ir dotacijomis (Vynuogių auginimo įmonių plėtros įstatymo (vok. Weinbergsaufbaugesetz) 8 straipsnio 1 dalis). |
| --- | --- |

(14)

WAK yra Reino krašto-Pfalco federalinėje žemėje įsteigta valstybės įmonė, registruota Maince. Šios įmonės vynuogių auginimo sektoriuje vykdoma veikla panaši į banko. WAK užsiima paskolų teikimu žemės sklypams perskirstyti (vok. Flurbereinigung). Fondas WAK yra finansuojamas įnašais, mokesčiais, paskolomis ir dotacijomis (Vynuogių auginimo įmonių plėtros įstatymo (vok. Weinbergsaufbaugesetz) 8 straipsnio 1 dalis).

II.5.   Paramos gavėjai

| (15) | Paramos pagal priemonę gavėjas buvo GfW, kuriai WAK suteikė paskolą rinkos sąlygų neatitinkančiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(15)

Paramos pagal priemonę gavėjas buvo GfW, kuriai WAK suteikė paskolą rinkos sąlygų neatitinkančiomis sąlygomis.

| (16) | GfW buvo visiškai pietų Reino-Pfalco krašto ūkininkų ir vynuogių auginimo įmonių asociacijai (vok. Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd) priklausanti patronuojamoji įmonė. Ji buvo įsteigta 1984 m. prekybai vynu vykdyti ir užsiėmė putojančio vyno, vynuogių sulčių, drebučių, spirito ir brendžio gamyba ir prekyba. Be to, GfW vynuogių auginimo įmonėms teikė su distiliavimo priemonėmis (vok. Destillationsmaßnahmen) susijusias paslaugas. Šios distiliavimo priemonės apėmė priemones, kurioms taikoma bendro rinkos organizavimo sistema (6), ir valstybės finansuojamą distiliavimą, kuris paprastai atliekamas remiantis Tarybos sprendimais (7). Atitinkamai GfW konsultavo smulkius vyno gamintojus ir organizavo vyno pervežimą į distiliavimo gamyklas. |
| --- | --- |

(16)

GfW buvo visiškai pietų Reino-Pfalco krašto ūkininkų ir vynuogių auginimo įmonių asociacijai (vok. Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd) priklausanti patronuojamoji įmonė. Ji buvo įsteigta 1984 m. prekybai vynu vykdyti ir užsiėmė putojančio vyno, vynuogių sulčių, drebučių, spirito ir brendžio gamyba ir prekyba. Be to, GfW vynuogių auginimo įmonėms teikė su distiliavimo priemonėmis (vok. Destillationsmaßnahmen) susijusias paslaugas. Šios distiliavimo priemonės apėmė priemones, kurioms taikoma bendro rinkos organizavimo sistema (6), ir valstybės finansuojamą distiliavimą, kuris paprastai atliekamas remiantis Tarybos sprendimais (7). Atitinkamai GfW konsultavo smulkius vyno gamintojus ir organizavo vyno pervežimą į distiliavimo gamyklas.

| (17) | Kiti galimi paramos gavėjai yra vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai, iš kurių dėl suteiktos paskolos GfW turėjo pirkti vynuogių misą ir kurie neatsisakė savo pretenzijų, pareikštų GfW, kai WAK nusprendė tai padaryti dėl GfW patiriamų finansinių sunkumų. |
| --- | --- |

(17)

Kiti galimi paramos gavėjai yra vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai, iš kurių dėl suteiktos paskolos GfW turėjo pirkti vynuogių misą ir kurie neatsisakė savo pretenzijų, pareikštų GfW, kai WAK nusprendė tai padaryti dėl GfW patiriamų finansinių sunkumų.

II.6.   Pagalbos teikimo aplinkybės

| (18) | 1999 m. GfW, naudodamasi WAK suteikta 15 302 696,25 EUR paskola ir savo ištekliais, įsigijo 44 mln. litrų vynuogių misos. 60 % šios vynuogių misos mažiausias stiprumas pagal Ekslės skalę buvo 60 laipsnių, o vidutinis stiprumas – 81 laipsnis. 40 % misos buvo įprasta stalo vyno misa, kurios stiprumas ne mažesnis nei 44 laipsniai pagal Ekslės skalę ir kuri įsigyta siekiant pasinaudoti palankiomis prevencinio distiliavimo sąlygomis. Visos įsigytos misos vidutinė kaina – 0,38 EUR už litrą. Gatavas vynas nebuvo perkamas. Pirkimas buvo vykdomas remiantis vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteikta paprastos, išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga (vok. einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte). Be to, buvo sutarta, kad šis užtikrintas turtas – skolos grąžinimo garantas fondui WAK. |
| --- | --- |

(18)

1999 m. GfW, naudodamasi WAK suteikta 15 302 696,25 EUR paskola ir savo ištekliais, įsigijo 44 mln. litrų vynuogių misos. 60 % šios vynuogių misos mažiausias stiprumas pagal Ekslės skalę buvo 60 laipsnių, o vidutinis stiprumas – 81 laipsnis. 40 % misos buvo įprasta stalo vyno misa, kurios stiprumas ne mažesnis nei 44 laipsniai pagal Ekslės skalę ir kuri įsigyta siekiant pasinaudoti palankiomis prevencinio distiliavimo sąlygomis. Visos įsigytos misos vidutinė kaina – 0,38 EUR už litrą. Gatavas vynas nebuvo perkamas. Pirkimas buvo vykdomas remiantis vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteikta paprastos, išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga (vok. einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte). Be to, buvo sutarta, kad šis užtikrintas turtas – skolos grąžinimo garantas fondui WAK.

| (19) | Remiantis Vokietijos pateikta informacija, GfW verslo planas buvo pasinaudoti Reglamente (EEB) Nr. 822/87 numatytomis distiliavimo galimybėmis ir distiliuoti 40 % misos, o 60 % misos perdirbti į žaliavinį vyną, iš kurio būtų gaminamas putojantis vynas, kuris būtų parduodamas putojančio vyno gamintojams. Be to, GfW planavo 20 % žaliavinio vyno sandėliuoti nuo devynių mėnesių iki vienerių metų, kad pasinaudotų subsidijomis, kurias ES teikia už vyno sandėliavimą pagal Reglamentą (EEB) Nr. 822/87, o tik po to parduoti jį rinkoje kaip žaliavinį vyną, iš kurio gaminamas putojantis vynas. |
| --- | --- |

(19)

Remiantis Vokietijos pateikta informacija, GfW verslo planas buvo pasinaudoti Reglamente (EEB) Nr. 822/87 numatytomis distiliavimo galimybėmis ir distiliuoti 40 % misos, o 60 % misos perdirbti į žaliavinį vyną, iš kurio būtų gaminamas putojantis vynas, kuris būtų parduodamas putojančio vyno gamintojams. Be to, GfW planavo 20 % žaliavinio vyno sandėliuoti nuo devynių mėnesių iki vienerių metų, kad pasinaudotų subsidijomis, kurias ES teikia už vyno sandėliavimą pagal Reglamentą (EEB) Nr. 822/87, o tik po to parduoti jį rinkoje kaip žaliavinį vyną, iš kurio gaminamas putojantis vynas.

| (20) | 1999 m. lapkričio 11 d. vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams pagal išankstinį dalinį mokėjimą buvo sumokėta 80 % įsigijimo kainos. Išankstinis dalinis mokėjimas buvo atliktas taikant vidutinę 0,31 EUR už litrą kainą. |
| --- | --- |

(20)

1999 m. lapkričio 11 d. vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams pagal išankstinį dalinį mokėjimą buvo sumokėta 80 % įsigijimo kainos. Išankstinis dalinis mokėjimas buvo atliktas taikant vidutinę 0,31 EUR už litrą kainą.

| (21) | 1999 m. GfW 40 % savo atsargų išvežė distiliuoti pagal prevencinio distiliavimo priemonę. Matydama, kad 1999 m. pabaigoje kainos žaliavinio vyno rinkoje ėmė kristi, GfW nusprendė tais metais žaliavinio vyno neparduoti, bet palaukti iki 2000 m., kol rinka atsigaus. |
| --- | --- |

(21)

1999 m. GfW 40 % savo atsargų išvežė distiliuoti pagal prevencinio distiliavimo priemonę. Matydama, kad 1999 m. pabaigoje kainos žaliavinio vyno rinkoje ėmė kristi, GfW nusprendė tais metais žaliavinio vyno neparduoti, bet palaukti iki 2000 m., kol rinka atsigaus.

| (22) | 2000 m. dėl palyginti didelio derliaus ir parduodamo mažesnio putojančio vyno kiekio pardavimui baltojo vyno rinkos aktyvumas dar labiau sumažėjo (kai kuriais atvejais vidutinės kainos krito net 0,20 EUR). Kitas didelis kiekis statinėse esančio, vis dar sandėliuojamo vyno turėjo būti išsiųstas distiliuoti vykdant antrąjį distiliavimo etapą. |
| --- | --- |

(22)

2000 m. dėl palyginti didelio derliaus ir parduodamo mažesnio putojančio vyno kiekio pardavimui baltojo vyno rinkos aktyvumas dar labiau sumažėjo (kai kuriais atvejais vidutinės kainos krito net 0,20 EUR). Kitas didelis kiekis statinėse esančio, vis dar sandėliuojamo vyno turėjo būti išsiųstas distiliuoti vykdant antrąjį distiliavimo etapą.

| (23) | Dėl 1999 m. patvirtinto ir 2000 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojusio bendro vyno rinkos organizavimo sistemos pakeitimo prevencinis distiliavimas pagal Reglamentą (EEB) Nr. 822/87 pakeistas distiliavimu, vykdomu norint rinkoje realizuoti geriamąjį alkoholį pagal Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999. Sąlygos buvo daug blogesnės ir kainos siekė tik apie pusę ankstesnės 0,50–0,55 EUR už litrą sumos, kuri buvo mokama taikant prevencinio distiliavimo priemonę. |
| --- | --- |

(23)

Dėl 1999 m. patvirtinto ir 2000 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojusio bendro vyno rinkos organizavimo sistemos pakeitimo prevencinis distiliavimas pagal Reglamentą (EEB) Nr. 822/87 pakeistas distiliavimu, vykdomu norint rinkoje realizuoti geriamąjį alkoholį pagal Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999. Sąlygos buvo daug blogesnės ir kainos siekė tik apie pusę ankstesnės 0,50–0,55 EUR už litrą sumos, kuri buvo mokama taikant prevencinio distiliavimo priemonę.

| (24) | Dėl kainų nuosmukio 2000 m. GfW numatyto pelno negalėjo pasiekti nei vyno rinkoje, nei vykdydama distiliavimą geriamajam alkoholiui rinkoje realizuoti. Todėl GfW turėjo būti labai sumažinta atsargų finansinė vertė ir GfW įsipareigojimai viršijo įmonės turtą. |
| --- | --- |

(24)

Dėl kainų nuosmukio 2000 m. GfW numatyto pelno negalėjo pasiekti nei vyno rinkoje, nei vykdydama distiliavimą geriamajam alkoholiui rinkoje realizuoti. Todėl GfW turėjo būti labai sumažinta atsargų finansinė vertė ir GfW įsipareigojimai viršijo įmonės turtą.

| (25) | Atsižvelgiant į minėtas prekybos problemas, buvo parengtas einamųjų metų tarpinis sąskaitos išrašas už laikotarpį iki 2000 m. spalio 31 d., kurį išnagrinėjo audito įmonė 2000 m. spalio 31 d. GfW įsipareigojimai (15 670 155 EUR) šios įmonės trumpalaikį turtą (9 886 856 EUR) viršijo 5 783 299 EUR (GfW įsipareigojimai nurodyti toliau pateiktoje lentelėje). Remiantis Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH parengta ataskaita, jeigu nebūtų imtasi priemonių, dėl GfW turtą viršijančių įsipareigojimų (vok. Überschuldung) šioje įmonėje netrukus turėtų būti pradėtos vykdyti nemokumo procedūros. |
| --- | --- |

(25)

Atsižvelgiant į minėtas prekybos problemas, buvo parengtas einamųjų metų tarpinis sąskaitos išrašas už laikotarpį iki 2000 m. spalio 31 d., kurį išnagrinėjo audito įmonė 2000 m. spalio 31 d. GfW įsipareigojimai (15 670 155 EUR) šios įmonės trumpalaikį turtą (9 886 856 EUR) viršijo 5 783 299 EUR (GfW įsipareigojimai nurodyti toliau pateiktoje lentelėje). Remiantis Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH parengta ataskaita, jeigu nebūtų imtasi priemonių, dėl GfW turtą viršijančių įsipareigojimų (vok. Überschuldung) šioje įmonėje netrukus turėtų būti pradėtos vykdyti nemokumo procedūros.

| (26) | 1   lentelė







  (EUR) |
| --- | --- |
| Įsipareigojimai | Suma |
| WAK | 10 150 959 |
| Finansų įstaigoms | 726 892 |
| Tiekėjams | 218 460 |
| Vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams | 4 355 581 |
| Kitiems subjektams | 218 263 |
| Iš viso | 15 670 155 |

(26)

1   lentelė

(EUR)

Įsipareigojimai

Suma

WAK

10 150 959

Finansų įstaigoms

726 892

Tiekėjams

218 460

Vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams

4 355 581

Kitiems subjektams

218 263

Iš viso

15 670 155

| (27) | Pagal Vokietijos įmonių bankroto įstatymo (vok. Insolvenzordnung) 19 straipsnį dėl įmonės turtą viršijančių įsipareigojimų turi būti pradėta nemokumo procedūra. Todėl GfW vykdomoji valdyba buvo įpareigota pagal ankstesnės redakcijos Ribotos atsakomybės bendrovių įstatymo 64 straipsnį kartu su Įmonių bankroto įstatymo 19 straipsniu, per tris savaites nuo dienos, kai nustatyta, kad įsipareigojimai viršija turtą (vok. Überschuldung), kreiptis, kad būtų pradėta nemokumo procedūra. |
| --- | --- |

(27)

Pagal Vokietijos įmonių bankroto įstatymo (vok. Insolvenzordnung) 19 straipsnį dėl įmonės turtą viršijančių įsipareigojimų turi būti pradėta nemokumo procedūra. Todėl GfW vykdomoji valdyba buvo įpareigota pagal ankstesnės redakcijos Ribotos atsakomybės bendrovių įstatymo 64 straipsnį kartu su Įmonių bankroto įstatymo 19 straipsniu, per tris savaites nuo dienos, kai nustatyta, kad įsipareigojimai viršija turtą (vok. Überschuldung), kreiptis, kad būtų pradėta nemokumo procedūra.

| (28) | Gresiant nemokumui GfW paprašė kai kurių kreditorių (WAK, vynuogių auginimo įmonių ir apie 130 prekybininkų, kurie dalyvavo 18 konstatuojamojoje dalyje aprašytame pirkimo procese) atsisakyti dalies likusių pretenzijų, kad įmonė galėtų tęsti prekybą. Vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai būtų turėję atsisakyti 90 % pretenzijų, – tai reiškia, kad jie būtų gavę tik kitus 2 % sutartos pirkimo kainos. Likęs deficitas turėjo būti pašalintas WAK perleidžiant pretenzijas ir jų atsisakant. |
| --- | --- |

(28)

Gresiant nemokumui GfW paprašė kai kurių kreditorių (WAK, vynuogių auginimo įmonių ir apie 130 prekybininkų, kurie dalyvavo 18 konstatuojamojoje dalyje aprašytame pirkimo procese) atsisakyti dalies likusių pretenzijų, kad įmonė galėtų tęsti prekybą. Vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai būtų turėję atsisakyti 90 % pretenzijų, – tai reiškia, kad jie būtų gavę tik kitus 2 % sutartos pirkimo kainos. Likęs deficitas turėjo būti pašalintas WAK perleidžiant pretenzijas ir jų atsisakant.

| (29) | Pagrindinis kreditorius WAK (žr. 1 lentelę), kuris turėjo mažesnę skolos grąžinimo garantiją, buvo itin suinteresuotas tuo, kad būtų išvengta gresiančio nemokumo. Todėl WAK mėgino įtikinti vynuogių auginimo įmones ir prekybininkus, kad jie atsisakytų dalies savo pretenzijų. Be to, 2000 m. gruodžio 4 d. WAK pasirašė susitarimą su GfW, pagal kurį WAK sutiko perleisti dalį savo likusių pretenzijų (atitinkančių GfW deficitą) kitiems kreditoriams. Beliko nustatyti galutinę perleidžiamų pretenzijų sumą, ir tai, siekiant sumažinti perleidžiamą sumą, turėjo būti padaryta gavus vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pranešimus apie pretenzijų atsisakymą. Be to, buvo sutarta, kad WAK, jeigu to reikėtų vėlesniu etapu siekiant išvengti nemokumo procedūros, atsisakytų tos pačios pretenzijų sumos, kurią jis perleido. |
| --- | --- |

(29)

Pagrindinis kreditorius WAK (žr. 1 lentelę), kuris turėjo mažesnę skolos grąžinimo garantiją, buvo itin suinteresuotas tuo, kad būtų išvengta gresiančio nemokumo. Todėl WAK mėgino įtikinti vynuogių auginimo įmones ir prekybininkus, kad jie atsisakytų dalies savo pretenzijų. Be to, 2000 m. gruodžio 4 d. WAK pasirašė susitarimą su GfW, pagal kurį WAK sutiko perleisti dalį savo likusių pretenzijų (atitinkančių GfW deficitą) kitiems kreditoriams. Beliko nustatyti galutinę perleidžiamų pretenzijų sumą, ir tai, siekiant sumažinti perleidžiamą sumą, turėjo būti padaryta gavus vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pranešimus apie pretenzijų atsisakymą. Be to, buvo sutarta, kad WAK, jeigu to reikėtų vėlesniu etapu siekiant išvengti nemokumo procedūros, atsisakytų tos pačios pretenzijų sumos, kurią jis perleido.

| (30) | 1 700 iš 2 700 vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pranešė norintys atsisakyti 90 % savo likusių pretenzijų, o tai sudarė apie 60 % visos įmonių ir prekybininkų grupės likusių pretenzijų. Tačiau kitos vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai pasiūlymo atsisakė arba į paklausimą neatsakė. Buvo aišku, kad kai kurie iš jų nusprendė neatsisakyti savo pretenzijų, nes turėjo didesnę skolos grąžinimo garantiją – kai kurie iš jų jau buvo pratęsę nuosavybės teisę ir pagal išankstinį dalinį mokėjimą jau buvo gavę 80 % sutartos sumos. Tai reiškė, kad nemokumo procedūros atveju jie būtų gavę didesnę grąžą nei pasiūlyme nurodyta 2 % sutartos pirkimo kainos suma. |
| --- | --- |

(30)

1 700 iš 2 700 vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pranešė norintys atsisakyti 90 % savo likusių pretenzijų, o tai sudarė apie 60 % visos įmonių ir prekybininkų grupės likusių pretenzijų. Tačiau kitos vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai pasiūlymo atsisakė arba į paklausimą neatsakė. Buvo aišku, kad kai kurie iš jų nusprendė neatsisakyti savo pretenzijų, nes turėjo didesnę skolos grąžinimo garantiją – kai kurie iš jų jau buvo pratęsę nuosavybės teisę ir pagal išankstinį dalinį mokėjimą jau buvo gavę 80 % sutartos sumos. Tai reiškė, kad nemokumo procedūros atveju jie būtų gavę didesnę grąžą nei pasiūlyme nurodyta 2 % sutartos pirkimo kainos suma.

| (31) | Be to, nemažai vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pateikė skundus dėl GfW, kuriuos teismas išnagrinėjo ir pasiūlė sudaryti atsiskaitymų sutartis. Pagal atsiskaitymų sutartis GfW būtų turėjusi sumokėti 70 % likusios pretenzijų sumos, o 30 % pretenzijų turėjo būti atsisakyta. Be to, teismas nusprendė, kad GfW turėtų padengti 80 % teismo išlaidų. Sudaryti panašias atsiskaitymų sutartis siūlė ir kiti teismai ir, atsižvelgdama į tai, GfW nebegalėjo tikėtis, kad kitos vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai sutiks atsisakyti 90 % likusių pretenzijų. Be to, kelios vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai dabar pareiškė reikalausią, kad būtų grąžinta visa likusioji 20 % dalis. |
| --- | --- |

(31)

Be to, nemažai vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pateikė skundus dėl GfW, kuriuos teismas išnagrinėjo ir pasiūlė sudaryti atsiskaitymų sutartis. Pagal atsiskaitymų sutartis GfW būtų turėjusi sumokėti 70 % likusios pretenzijų sumos, o 30 % pretenzijų turėjo būti atsisakyta. Be to, teismas nusprendė, kad GfW turėtų padengti 80 % teismo išlaidų. Sudaryti panašias atsiskaitymų sutartis siūlė ir kiti teismai ir, atsižvelgdama į tai, GfW nebegalėjo tikėtis, kad kitos vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai sutiks atsisakyti 90 % likusių pretenzijų. Be to, kelios vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai dabar pareiškė reikalausią, kad būtų grąžinta visa likusioji 20 % dalis.

| (32) | Vokietijos įmonių bankroto įstatymo 305a straipsnyje teigiama, kad neteisminis susitarimas (vok. außergerichtliche Einigung), sudaromas siekiant išvengti įsiskolinimo padengimo, laikomas neįvykusiu, jeigu bent vienas kreditorius nusprendžia pradėti reikalavimų vykdymo procesą po to, kai buvo pradėtos derybos dėl neteisminio susitarimo. |
| --- | --- |

(32)

Vokietijos įmonių bankroto įstatymo 305a straipsnyje teigiama, kad neteisminis susitarimas (vok. außergerichtliche Einigung), sudaromas siekiant išvengti įsiskolinimo padengimo, laikomas neįvykusiu, jeigu bent vienas kreditorius nusprendžia pradėti reikalavimų vykdymo procesą po to, kai buvo pradėtos derybos dėl neteisminio susitarimo.

| (33) | Taigi, priešingai nei numatyta iš pradžių, GfW nebegalėjo prašyti vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų atsisakyti bet kokių savo pretenzijų. Todėl 2001 m. vasario 21 d. GfW pasirašė susitarimą su WAK, kuriame nurodyta, kad WAK sutinka visiškai panaikinti 2000 m. GfW deficitą atsisakydama 5 005 441,60 EUR pretenzijų sumos. Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. palūkanos nuo likusios skolos dalies skaičiuojamos nebus. Be to, susitarime buvo nurodyta, kad vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų likusios pretenzijų sumos bus visiškai padengtos. Šiuo būdu WAK neperleistų pretenzijų sumos grąžinimas buvo užtikrintas, deficito klausimas išspręstas, nemokumo procedūrų laikinai išvengta ir GfW galėjo tęsti prekybą. |
| --- | --- |

(33)

Taigi, priešingai nei numatyta iš pradžių, GfW nebegalėjo prašyti vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų atsisakyti bet kokių savo pretenzijų. Todėl 2001 m. vasario 21 d. GfW pasirašė susitarimą su WAK, kuriame nurodyta, kad WAK sutinka visiškai panaikinti 2000 m. GfW deficitą atsisakydama 5 005 441,60 EUR pretenzijų sumos. Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. palūkanos nuo likusios skolos dalies skaičiuojamos nebus. Be to, susitarime buvo nurodyta, kad vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų likusios pretenzijų sumos bus visiškai padengtos. Šiuo būdu WAK neperleistų pretenzijų sumos grąžinimas buvo užtikrintas, deficito klausimas išspręstas, nemokumo procedūrų laikinai išvengta ir GfW galėjo tęsti prekybą.

| (34) | Nuo 2000 m. lapkričio 1 d. iki 2000 m. gruodžio 31 d. GfW grąžino WAK 1 440 446,92 EUR paskolos dalį. 2001–2005 m. GfW tęsė prekybą ir reguliariai mokėjo WAK suteiktos paskolos išmokas, kurių bendra suma sudarė 3 728 969,40 EUR. Be to, 2001 m. GfW iš viso sumokėjo WAK 149 757,16 EUR palūkanų sumą. |
| --- | --- |

(34)

Nuo 2000 m. lapkričio 1 d. iki 2000 m. gruodžio 31 d. GfW grąžino WAK 1 440 446,92 EUR paskolos dalį. 2001–2005 m. GfW tęsė prekybą ir reguliariai mokėjo WAK suteiktos paskolos išmokas, kurių bendra suma sudarė 3 728 969,40 EUR. Be to, 2001 m. GfW iš viso sumokėjo WAK 149 757,16 EUR palūkanų sumą.

| (35) | Sumažėjus apyvartai nuolatinės GfW veiklos srityse ir dėl nepakankamos kapitalizacijos GfW iki 2004 m. gruodžio 31 d. nusprendė nutraukti visą veiklą ir likviduoti GfW. Visos likusios atsargos, susijusios su likusiomis verslo sritimis, buvo parduotos. Visos įplaukos buvo panaudotos WAK suteiktai paskolai grąžinti. Su pirkėju (privačiu asmeniu) buvo sutarta, kad visų likusių atsargų, nurodytų 2004 m. gruodžio 31 d. inventoriaus sąraše, vertės suma 2005 m. pabaigoje bus pervesta WAK. Ši suma būtų lygi pirminei pirkimo kainai – 79 579,79 EUR. |
| --- | --- |

(35)

Sumažėjus apyvartai nuolatinės GfW veiklos srityse ir dėl nepakankamos kapitalizacijos GfW iki 2004 m. gruodžio 31 d. nusprendė nutraukti visą veiklą ir likviduoti GfW. Visos likusios atsargos, susijusios su likusiomis verslo sritimis, buvo parduotos. Visos įplaukos buvo panaudotos WAK suteiktai paskolai grąžinti. Su pirkėju (privačiu asmeniu) buvo sutarta, kad visų likusių atsargų, nurodytų 2004 m. gruodžio 31 d. inventoriaus sąraše, vertės suma 2005 m. pabaigoje bus pervesta WAK. Ši suma būtų lygi pirminei pirkimo kainai – 79 579,79 EUR.

| (36) | 2005 m. birželio 1 d. GfW buvo likviduota ir 2006 m. pašalinta iš prekybos registro. Nei teisių perėmėjo, nei jokio kito juridinio subjekto, iš kurio galima būtų susigrąžinti pagal pagalbos priemonę suteiktą sumą, nėra. |
| --- | --- |

(36)

2005 m. birželio 1 d. GfW buvo likviduota ir 2006 m. pašalinta iš prekybos registro. Nei teisių perėmėjo, nei jokio kito juridinio subjekto, iš kurio galima būtų susigrąžinti pagal pagalbos priemonę suteiktą sumą, nėra.

| (37) | Iki 2005 m. gruodžio 31 d. buvo grąžinta 9 897 154,65 EUR paskolos dalis ir sumokėta 793 994,99 EUR palūkanų. Likvidavus GfW likusį turtą (87 079,79 EUR) WAK likusių pretenzijų suma – apie 313 000 EUR – buvo pripažinta neatgaunama ir buvo nurašyta. Negrąžinta paskolos dalis iš viso sudarė 5 318 441,60 EUR (t. y. pirminė atsisakytų pretenzijų suma – 5 005 441,60 EUR ir po likvidavimo likusių pretenzijų sumą – 313 000 EUR). |
| --- | --- |

(37)

Iki 2005 m. gruodžio 31 d. buvo grąžinta 9 897 154,65 EUR paskolos dalis ir sumokėta 793 994,99 EUR palūkanų. Likvidavus GfW likusį turtą (87 079,79 EUR) WAK likusių pretenzijų suma – apie 313 000 EUR – buvo pripažinta neatgaunama ir buvo nurašyta. Negrąžinta paskolos dalis iš viso sudarė 5 318 441,60 EUR (t. y. pirminė atsisakytų pretenzijų suma – 5 005 441,60 EUR ir po likvidavimo likusių pretenzijų sumą – 313 000 EUR).

II.7.   Pagalbos pobūdis ir intensyvumas

| (38) | 15 302 696,25 EUR paskola, kurią WAK suteikė GfW, buvo išmokėta 1999 m. keliomis dalimis ir skirta 12–18 mėnesių laikotarpiui:






  (EUR) |
| --- | --- |
| 1999.11.11 | 5 936 061,62 |
| 1999.11.25 | 6 868 777,04 |
| 1999.12.1 | 585 429,72 |
| 1999.12.13 | 112 110,66 |
| 1999.12.17 | 1 800 317,21 |
| Iš viso | 15 302 696,25 |

(38)

15 302 696,25 EUR paskola, kurią WAK suteikė GfW, buvo išmokėta 1999 m. keliomis dalimis ir skirta 12–18 mėnesių laikotarpiui:

(EUR)

1999.11.11

5 936 061,62

1999.11.25

6 868 777,04

1999.12.1

585 429,72

1999.12.13

112 110,66

1999.12.17

1 800 317,21

Iš viso

15 302 696,25

| (39) | Taikytos palūkanų normos:






  1999 m. IV ketvirtis | 3,28 % |
| --- | --- | --- |
| 2000 m. I ketvirtis | 3,51 % |
| 2000 m. II ketvirtis | 4,15 % |
| 2000 m. III ketvirtis | 4,80 % |
| 2000 m. IV ketvirtis | 5,15 % |
| 2001 | 4,55–5,25 % |

(39)

Taikytos palūkanų normos:

1999 m. IV ketvirtis

3,28 %

2000 m. I ketvirtis

3,51 %

2000 m. II ketvirtis

4,15 %

2000 m. III ketvirtis

4,80 %

2000 m. IV ketvirtis

5,15 %

2001

4,55–5,25 %

| (40) | 1999 m. lapkričio 11 d. pagal išankstinį dalinį mokėjimą tiekėjams buvo sumokėta 80 % sutartos sumos. Be to, dėl kai kuriems tiekėjams pratęstos nuosavybės teisės, kuri galioja ir pasibaigus perdirbimo ar maišymo etapams, dalis atsargų buvo skirta šių tiekėjų 20 % likusių pretenzijų sumos grąžinimui užtikrinti. Be to, sutarta, kad atsargos įkeičiamos užtikrinant skolos fondui WAK grąžinimą. Tačiau, kadangi buvo taikoma nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga, kol nebuvo išspręstos pretenzijos, kurioms ši sąlyga buvo taikoma, WAK pretenzija į dalį atsargų buvo tik antraeilė. Didesnę kainų svyravimo riziką patyrė GfW ir jos kreditoriai, kurių pagrindinis – WAK. |
| --- | --- |

(40)

1999 m. lapkričio 11 d. pagal išankstinį dalinį mokėjimą tiekėjams buvo sumokėta 80 % sutartos sumos. Be to, dėl kai kuriems tiekėjams pratęstos nuosavybės teisės, kuri galioja ir pasibaigus perdirbimo ar maišymo etapams, dalis atsargų buvo skirta šių tiekėjų 20 % likusių pretenzijų sumos grąžinimui užtikrinti. Be to, sutarta, kad atsargos įkeičiamos užtikrinant skolos fondui WAK grąžinimą. Tačiau, kadangi buvo taikoma nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga, kol nebuvo išspręstos pretenzijos, kurioms ši sąlyga buvo taikoma, WAK pretenzija į dalį atsargų buvo tik antraeilė. Didesnę kainų svyravimo riziką patyrė GfW ir jos kreditoriai, kurių pagrindinis – WAK.

| (41) | Už paskolą, kurią WAK suteikė GfW, mokėtos tik riboto dydžio palūkanos: nuo 1999 m. lapkričio 11 d. iki gruodžio 31 d. (3,28 % palūkanų norma), nuo 2000 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. (3,51–5,15 %) ir nuo 2001 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. (4,55–5,25 %). Po 2001 m. gruodžio 31 d. daugiau palūkanų nereikalauta. |
| --- | --- |

(41)

Už paskolą, kurią WAK suteikė GfW, mokėtos tik riboto dydžio palūkanos: nuo 1999 m. lapkričio 11 d. iki gruodžio 31 d. (3,28 % palūkanų norma), nuo 2000 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. (3,51–5,15 %) ir nuo 2001 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. (4,55–5,25 %). Po 2001 m. gruodžio 31 d. daugiau palūkanų nereikalauta.

| (42) | Atsižvelgiant į riziką, kurią prisiėmė WAK skolindamas pinigus GfW, be įprastos palūkanų normos, turėjo būti taikoma ir didelė rizikos priemoka. Kadangi prie palūkanų normos šios rizikos priemokos pridėta nebuvo, suteikiama paskola buvo susijusi su pagalba. Šis pagalba gali būti apskaičiuojama iš taikomos palūkanų normos atėmus rinkos palūkanų normos ir rizikos priemokos, kuri turėjo būti taikyta, sumą. |
| --- | --- |

(42)

Atsižvelgiant į riziką, kurią prisiėmė WAK skolindamas pinigus GfW, be įprastos palūkanų normos, turėjo būti taikoma ir didelė rizikos priemoka. Kadangi prie palūkanų normos šios rizikos priemokos pridėta nebuvo, suteikiama paskola buvo susijusi su pagalba. Šis pagalba gali būti apskaičiuojama iš taikomos palūkanų normos atėmus rinkos palūkanų normos ir rizikos priemokos, kuri turėjo būti taikyta, sumą.

| (43) | Remiantis Komisijos pranešimu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo su pakeitimais (8), padarytais Komisijos pranešimu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo techninio pritaikymo (9), nagrinėjamu laikotarpiu Vokietijai taikoma bazinė palūkanų norma buvo nuo 5,23 % iki 6,33 %. Pagal šį pranešimą nustatyta orientacinė norma yra žemiausia norma, kuri gali būti didinama esant rizikingoms situacijoms (pavyzdžiui, įmonei sunkiai besiverčiant arba jei bankams nepateikiamas įprastas užstatas). Tokiais atvejais, jei joks privatus bankas nebūtų sutikęs suteikti atitinkamos paskolos, priemoka galėjo būti padidinta 400 ar daugiau bazinių punktų. |
| --- | --- |

(43)

Remiantis Komisijos pranešimu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo su pakeitimais (8), padarytais Komisijos pranešimu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo techninio pritaikymo (9), nagrinėjamu laikotarpiu Vokietijai taikoma bazinė palūkanų norma buvo nuo 5,23 % iki 6,33 %. Pagal šį pranešimą nustatyta orientacinė norma yra žemiausia norma, kuri gali būti didinama esant rizikingoms situacijoms (pavyzdžiui, įmonei sunkiai besiverčiant arba jei bankams nepateikiamas įprastas užstatas). Tokiais atvejais, jei joks privatus bankas nebūtų sutikęs suteikti atitinkamos paskolos, priemoka galėjo būti padidinta 400 ar daugiau bazinių punktų.

| (44) | Remiantis Vokietijos duomenimis, tuo pačiu laikotarpiu Vokietijos bankų panašiems kreditams taikytos tokios palūkanų normos: 5,25–6,50 % (bankas VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.) ir 5,40–6 % (bankas Die Kreissparkasse Bad Dürkheim). |
| --- | --- |

(44)

Remiantis Vokietijos duomenimis, tuo pačiu laikotarpiu Vokietijos bankų panašiems kreditams taikytos tokios palūkanų normos: 5,25–6,50 % (bankas VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.) ir 5,40–6 % (bankas Die Kreissparkasse Bad Dürkheim).

II.8.   Priemonės taikymo trukmė

| (45) | Vienkartinė priemonė. |
| --- | --- |

(45)

Vienkartinė priemonė.

II.9.   Priežastys, dėl kurių pradėta oficiali tyrimo procedūra

| (46) | Manydama, kad pretenzijų perleidimas ir atsisakymas galėtų būti laikomi valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnyje, Komisija pradėjo oficialią nagrinėjimo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(46)

Manydama, kad pretenzijų perleidimas ir atsisakymas galėtų būti laikomi valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnyje, Komisija pradėjo oficialią nagrinėjimo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį.

| (47) | Remdamasi informacija, kuri buvo gauta iki oficialios tyrimo procedūros pradžios, Komisija nagrinėjo, ar pretenzijų perleidimas ir atsisakymas atitinka privataus kreditoriaus kriterijų. |
| --- | --- |

(47)

Remdamasi informacija, kuri buvo gauta iki oficialios tyrimo procedūros pradžios, Komisija nagrinėjo, ar pretenzijų perleidimas ir atsisakymas atitinka privataus kreditoriaus kriterijų.

| (48) | Pagal privataus kreditoriaus kriterijų įvertinama, ar vienodomis rinkos sąlygomis privatus kreditorius būtų veikęs arba veikė taip pat kaip valstybinis kreditorius. Šiuo atveju privačių kreditorių pretenzijų įmonei GfW bendra suma 2000 m. spalio 31 d. siekė 5,5 mln. EUR, tačiau nė vienas iš jų savo pretenzijų neatsisakė. Nepriklausomas auditorius parengė ataskaitą, kurioje nurodyta, kad fondui WAK buvo ekonomiškai naudinga perleisti ir atsisakyti dalies savo pretenzijų, tačiau nepaaiškinta, kodėl nė vienas iš kitų kreditorių nebuvo pasiruošęs atsisakyti savo pretenzijų. |
| --- | --- |

(48)

Pagal privataus kreditoriaus kriterijų įvertinama, ar vienodomis rinkos sąlygomis privatus kreditorius būtų veikęs arba veikė taip pat kaip valstybinis kreditorius. Šiuo atveju privačių kreditorių pretenzijų įmonei GfW bendra suma 2000 m. spalio 31 d. siekė 5,5 mln. EUR, tačiau nė vienas iš jų savo pretenzijų neatsisakė. Nepriklausomas auditorius parengė ataskaitą, kurioje nurodyta, kad fondui WAK buvo ekonomiškai naudinga perleisti ir atsisakyti dalies savo pretenzijų, tačiau nepaaiškinta, kodėl nė vienas iš kitų kreditorių nebuvo pasiruošęs atsisakyti savo pretenzijų.

| (49) | Oficialios tyrimo procedūros pirmojo etapo metu Komisija padarė išvadą, kad pradedant procedūrą negalima paneigti, kad WAK pretenzijų (paskola įmonei GfW ir būsimi palūkanų mokėjimai už paskolą) perleidimas ir atsisakymas neatitiko privataus kreditoriaus kriterijaus, nes perleistų ir atsisakytų pretenzijų vertė buvo didesnė nei būtina ir šis pretenzijų perleidimas ir atsisakymas buvo itin naudingas ne tik GfW, bet ir kitiems kreditoriams (visų pirma vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams), kurių pretenzijos buvo visiškai patenkintos. |
| --- | --- |

(49)

Oficialios tyrimo procedūros pirmojo etapo metu Komisija padarė išvadą, kad pradedant procedūrą negalima paneigti, kad WAK pretenzijų (paskola įmonei GfW ir būsimi palūkanų mokėjimai už paskolą) perleidimas ir atsisakymas neatitiko privataus kreditoriaus kriterijaus, nes perleistų ir atsisakytų pretenzijų vertė buvo didesnė nei būtina ir šis pretenzijų perleidimas ir atsisakymas buvo itin naudingas ne tik GfW, bet ir kitiems kreditoriams (visų pirma vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams), kurių pretenzijos buvo visiškai patenkintos.

| (50) | Oficialios tyrimo procedūros pradinio etapo tyrimo sritis buvo praplėsta – į jį įtrauktas paskolos suteikimo klausimas. Kalbant konkrečiau, buvo suabejota dėl to, ar paskola buvo suteikta rinkos sąlygomis (nebuvo skaičiuojama rizikos priemoka) ir ar buvo užtikrintos pakankamos skolos grąžinimo garantijos. |
| --- | --- |

(50)

Oficialios tyrimo procedūros pradinio etapo tyrimo sritis buvo praplėsta – į jį įtrauktas paskolos suteikimo klausimas. Kalbant konkrečiau, buvo suabejota dėl to, ar paskola buvo suteikta rinkos sąlygomis (nebuvo skaičiuojama rizikos priemoka) ir ar buvo užtikrintos pakankamos skolos grąžinimo garantijos.

| (51) | Pratęsus oficialią tyrimo procedūrą vėl buvo suabejota galima pagalba vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams. Remiantis tuo metu turima informacija buvo galima teigti, kad už misą sumokėta kaina buvo didesnė už susijusios rinkos kainą, kad sandorio tikslas buvo ne gauti kuo didesnį pelną, bet paremti vyno ir misos rinką ir kad vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams pagal prekybos sutartį suteikta skolos grąžinimo garantija buvo naudingesnė nei įprastomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(51)

Pratęsus oficialią tyrimo procedūrą vėl buvo suabejota galima pagalba vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams. Remiantis tuo metu turima informacija buvo galima teigti, kad už misą sumokėta kaina buvo didesnė už susijusios rinkos kainą, kad sandorio tikslas buvo ne gauti kuo didesnį pelną, bet paremti vyno ir misos rinką ir kad vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams pagal prekybos sutartį suteikta skolos grąžinimo garantija buvo naudingesnė nei įprastomis aplinkybėmis.

| (52) | Abejonės dėl kainos dar labiau padidėjo, kai po pirmojo procedūros etapo Vokietija pateikė dokumentus, kuriuose buvo nurodyta, kad 1999 m. Pfalco-Reinheseno regione užregistruoti kainos už litrą stalo vyno svyravimai (neįskaitant PVM) buvo nuo 0,26 EUR (spalio ir lapkričio mėn.), 0,30 EUR (birželio ir rugsėjo mėn.), 0,35 EUR (balandžio mėn.) iki 1,10 EUR (vasario, birželio, lapkričio ir gruodžio mėn.). Mažiausia stalo vyno rinkos kaina, kurią galima buvo užtikrinti paskolos suteikimo metu, buvo 0,26 EUR už litrą. |
| --- | --- |

(52)

Abejonės dėl kainos dar labiau padidėjo, kai po pirmojo procedūros etapo Vokietija pateikė dokumentus, kuriuose buvo nurodyta, kad 1999 m. Pfalco-Reinheseno regione užregistruoti kainos už litrą stalo vyno svyravimai (neįskaitant PVM) buvo nuo 0,26 EUR (spalio ir lapkričio mėn.), 0,30 EUR (birželio ir rugsėjo mėn.), 0,35 EUR (balandžio mėn.) iki 1,10 EUR (vasario, birželio, lapkričio ir gruodžio mėn.). Mažiausia stalo vyno rinkos kaina, kurią galima buvo užtikrinti paskolos suteikimo metu, buvo 0,26 EUR už litrą.

| (53) | Todėl vidutinė 0,38 EUR už litrą pirkimo kaina atrodė didesnė už mažiausią rinkos kainą – apie 0,26 EUR už litrą. |
| --- | --- |

(53)

Todėl vidutinė 0,38 EUR už litrą pirkimo kaina atrodė didesnė už mažiausią rinkos kainą – apie 0,26 EUR už litrą.

III.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTI SKUNDAI IR INFORMACIJA

| (54) | Komisija gavo informacijos, nurodančios, kad minėtas pretenzijų atsisakymas buvo finansuojamas WAK lėšomis. Nurodyta, kad Reino krašto-Pfalco federalinės žemės administracija – kaip WAK finansuojanti valdžios institucija – išnagrinėjo kapitalo injekcijos galimybę dėl sumažėjusios WAK kapitalo bazės, tačiau galiausiai priėmė neigiamą sprendimą. |
| --- | --- |

(54)

Komisija gavo informacijos, nurodančios, kad minėtas pretenzijų atsisakymas buvo finansuojamas WAK lėšomis. Nurodyta, kad Reino krašto-Pfalco federalinės žemės administracija – kaip WAK finansuojanti valdžios institucija – išnagrinėjo kapitalo injekcijos galimybę dėl sumažėjusios WAK kapitalo bazės, tačiau galiausiai priėmė neigiamą sprendimą.

| (55) | Komisijai buvo pateiktas skundas, kad WAK pretenzijų atsisakymas galėjo būti susijęs su valstybės pagalba. Ieškovas teigė, kad GfW konkuravo parduodant vyno distiliatus ir po to, kai buvo atsisakyta pretenzijų šiai įmonei, konkurentai patyrė didelių sunkumų parduodami savo pačių gaminius. Ieškovas pateikė kelis laikraščio straipsnius apie WAK pretenzijų įmonei GfW atsisakymą. |
| --- | --- |

(55)

Komisijai buvo pateiktas skundas, kad WAK pretenzijų atsisakymas galėjo būti susijęs su valstybės pagalba. Ieškovas teigė, kad GfW konkuravo parduodant vyno distiliatus ir po to, kai buvo atsisakyta pretenzijų šiai įmonei, konkurentai patyrė didelių sunkumų parduodami savo pačių gaminius. Ieškovas pateikė kelis laikraščio straipsnius apie WAK pretenzijų įmonei GfW atsisakymą.

| (56) | Be to, tas pats ieškovas persiuntė laišką, kurį gavo iš Kaizerslauterno prokuratūros (centrinės ekonominių nusikaltimų tarnybos) ir kuriuo buvo atsakoma į jo prokuratūrai išsiųstą laišką. Kaizerslauterno prokuratūros laiške apibendrinama iš ieškovo gauta informacija – laikraščių straipsniai ir pranešimai, ir ieškovui pranešama, kad remiantis šia jos gauta informacija nėra pagrindo pradėti bylos baudžiamosios veikos tyrimo (vok. strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten). |
| --- | --- |

(56)

Be to, tas pats ieškovas persiuntė laišką, kurį gavo iš Kaizerslauterno prokuratūros (centrinės ekonominių nusikaltimų tarnybos) ir kuriuo buvo atsakoma į jo prokuratūrai išsiųstą laišką. Kaizerslauterno prokuratūros laiške apibendrinama iš ieškovo gauta informacija – laikraščių straipsniai ir pranešimai, ir ieškovui pranešama, kad remiantis šia jos gauta informacija nėra pagrindo pradėti bylos baudžiamosios veikos tyrimo (vok. strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten).

IV.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (57) | Vykdant oficialias tyrimo procedūras Komisija negavo jokių pastabų. |
| --- | --- |

(57)

Vykdant oficialias tyrimo procedūras Komisija negavo jokių pastabų.

| (58) | Ieškovo laiškuose, kuriuos jis pakartotinai siuntė po pirmojo procedūros etapo, nebuvo pateikta jokių naujų faktų ar argumentų. |
| --- | --- |

(58)

Ieškovo laiškuose, kuriuos jis pakartotinai siuntė po pirmojo procedūros etapo, nebuvo pateikta jokių naujų faktų ar argumentų.

V.   VOKIETIJOS PASTABOS

V.1.   Pagalbos elementas suteikiant paskolą

| (59) | Vokietija pateikė išsamią informaciją apie WAK paskolos suteikimo GfW sąlygas, kuri įtraukta į priemonei apibūdinti skirtą II dalį. |
| --- | --- |

(59)

Vokietija pateikė išsamią informaciją apie WAK paskolos suteikimo GfW sąlygas, kuri įtraukta į priemonei apibūdinti skirtą II dalį.

| (60) | Pateiktose pastabose Vokietija teigia sutinkanti, kad palūkanų normos, kurias WAK taikė už GfW suteiktą paskolą, buvo mažesnės už rinkos palūkanų normas. Vokietija pripažįsta, kad rinkos palūkanų normos ir taikytos palūkanų normos skirtumas reiškia pagalbą įmonei GfW, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(60)

Pateiktose pastabose Vokietija teigia sutinkanti, kad palūkanų normos, kurias WAK taikė už GfW suteiktą paskolą, buvo mažesnės už rinkos palūkanų normas. Vokietija pripažįsta, kad rinkos palūkanų normos ir taikytos palūkanų normos skirtumas reiškia pagalbą įmonei GfW, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (61) | Be to, Vokietija pateikia įrodymą, kad GfW buvo likviduota ir jos veikla buvo sustabdyta 2005 m. birželio 1 d. Visos likusios atsargos, susijusios su likusiomis verslo sritimis, buvo parduotos. Visos įplaukos buvo panaudotos WAK suteiktai paskolai grąžinti. Su pirkėju (privačiu asmeniu) buvo sutarta, kad visų likusių atsargų, nurodytų 2004 m. gruodžio 31 d. inventoriaus sąraše, vertės suma 2005 m. pabaigoje bus pervesta WAK. Ši suma būtų lygi pirminei pirkimo kainai – 79 579,79 EUR. 2006 m. GfW buvo pašalinta iš prekybos registro ir nei teisių perėmėjo, nei jokio kito juridinio subjekto, iš kurio būtų galima susigrąžinti pagal pagalbos priemonę suteiktą sumą, nėra. Remiantis nusistovėjusia teismo praktika (10), susigrąžinti šios sumos, Vokietijos nuomone, neįmanoma. |
| --- | --- |

(61)

Be to, Vokietija pateikia įrodymą, kad GfW buvo likviduota ir jos veikla buvo sustabdyta 2005 m. birželio 1 d. Visos likusios atsargos, susijusios su likusiomis verslo sritimis, buvo parduotos. Visos įplaukos buvo panaudotos WAK suteiktai paskolai grąžinti. Su pirkėju (privačiu asmeniu) buvo sutarta, kad visų likusių atsargų, nurodytų 2004 m. gruodžio 31 d. inventoriaus sąraše, vertės suma 2005 m. pabaigoje bus pervesta WAK. Ši suma būtų lygi pirminei pirkimo kainai – 79 579,79 EUR. 2006 m. GfW buvo pašalinta iš prekybos registro ir nei teisių perėmėjo, nei jokio kito juridinio subjekto, iš kurio būtų galima susigrąžinti pagal pagalbos priemonę suteiktą sumą, nėra. Remiantis nusistovėjusia teismo praktika (10), susigrąžinti šios sumos, Vokietijos nuomone, neįmanoma.

| (62) | Vokietija užtikrina, kad paprastos, išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlygos, kurią GfW taikė vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams parduodama misą, atitiko bendrą verslo praktiką. Be to, Vokietija užtikrina, kad tai, kad nepaisydamas nuosavybės teisės išlaikymo sąlygos WAK patvirtino užtikrinto turto įkeitimą už GfW suteiktą paskolą, irgi atitiko bendrą verslo praktiką. |
| --- | --- |

(62)

Vokietija užtikrina, kad paprastos, išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlygos, kurią GfW taikė vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams parduodama misą, atitiko bendrą verslo praktiką. Be to, Vokietija užtikrina, kad tai, kad nepaisydamas nuosavybės teisės išlaikymo sąlygos WAK patvirtino užtikrinto turto įkeitimą už GfW suteiktą paskolą, irgi atitiko bendrą verslo praktiką.

| (63) | Vokietija nurodo, kad 1999 m. rudenį GfW misą nupirko už rinkos kainą, nes 60 % nupirktos misos buvo ne įprasta stalo vyno misa, kaip manyta pirmojo procedūros etapo metu, bet aukštos kokybės misa (ne mažiau kaip 60 laipsnių stiprumo pagal Ekslės skalę). Vokietijos nuomone, kokybės reikalavimai, taikomi gaminant putojantį vyną, yra aukštesni nei gaminant stalo vyną (turi būti užtikrintas ne mažesnis nei atitinkamai 60 ir 44 laipsnių stiprumas pagal Ekslės skalę). Likusioji 40 % misos dalis buvo įprasta stalo vyno misa, kuri buvo nupirkta siekiant pasinaudoti palankiomis prevencinio distiliavimo sąlygomis. |
| --- | --- |

(63)

Vokietija nurodo, kad 1999 m. rudenį GfW misą nupirko už rinkos kainą, nes 60 % nupirktos misos buvo ne įprasta stalo vyno misa, kaip manyta pirmojo procedūros etapo metu, bet aukštos kokybės misa (ne mažiau kaip 60 laipsnių stiprumo pagal Ekslės skalę). Vokietijos nuomone, kokybės reikalavimai, taikomi gaminant putojantį vyną, yra aukštesni nei gaminant stalo vyną (turi būti užtikrintas ne mažesnis nei atitinkamai 60 ir 44 laipsnių stiprumas pagal Ekslės skalę). Likusioji 40 % misos dalis buvo įprasta stalo vyno misa, kuri buvo nupirkta siekiant pasinaudoti palankiomis prevencinio distiliavimo sąlygomis.

| (64) | Savo pastabose Vokietija pabrėžia, kad GfW rinkodaros koncepciją, taikytą 60 % atsargų, sudarė didelio aukštos kokybės misos kiekio pirkimas ir vėlesnis perdirbimas į tos pačios rūšies žaliavinį vyną, iš kurio gaminamas putojantis vynas (vok. Sektgrundwein), ir tai atitiko vyno gamybos įmonių keliamus vienarūšiškumo ir kokybės reikalavimus. Putojančiam vynui gaminti skirtas žaliavinis vynas turi pasižymėti mažu SO2 ir dideliu vaisių rūgščių kiekiu. Tai galima užtikrinti tik jei misa perkama rudens pardavimo laikotarpiu ir jei pati GfW perdirba misą į žaliavinį vyną. |
| --- | --- |

(64)

Savo pastabose Vokietija pabrėžia, kad GfW rinkodaros koncepciją, taikytą 60 % atsargų, sudarė didelio aukštos kokybės misos kiekio pirkimas ir vėlesnis perdirbimas į tos pačios rūšies žaliavinį vyną, iš kurio gaminamas putojantis vynas (vok. Sektgrundwein), ir tai atitiko vyno gamybos įmonių keliamus vienarūšiškumo ir kokybės reikalavimus. Putojančiam vynui gaminti skirtas žaliavinis vynas turi pasižymėti mažu SO2 ir dideliu vaisių rūgščių kiekiu. Tai galima užtikrinti tik jei misa perkama rudens pardavimo laikotarpiu ir jei pati GfW perdirba misą į žaliavinį vyną.

| (65) | Remiantis Vokietijos pateikta informacija, putojančiam vynui gaminti skirto žaliavinio vyno rinkoje mokama bazinė kaina už vieną litrą misos, kurios stiprumas – 60 laipsnių pagal Ekslės skalę, buvo 0,312 EUR už litrą. Už kiekvieną papildomą laipsnį pagal Ekslės skalę (ne daugiau kaip 80 laipsnių pagal Ekslės skalę) buvo mokama po 0,005 EUR už litrą. Už aukštos kokybės misą, kuri sudarė 60 % visos nupirktos misos, vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams buvo sumokėta laikantis šio principo. |
| --- | --- |

(65)

Remiantis Vokietijos pateikta informacija, putojančiam vynui gaminti skirto žaliavinio vyno rinkoje mokama bazinė kaina už vieną litrą misos, kurios stiprumas – 60 laipsnių pagal Ekslės skalę, buvo 0,312 EUR už litrą. Už kiekvieną papildomą laipsnį pagal Ekslės skalę (ne daugiau kaip 80 laipsnių pagal Ekslės skalę) buvo mokama po 0,005 EUR už litrą. Už aukštos kokybės misą, kuri sudarė 60 % visos nupirktos misos, vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams buvo sumokėta laikantis šio principo.

| (66) | Šiame kontekste Vokietija atkreipia dėmesį į susijusią rinką. Jos nuomone, įprasto stalo vyno rinkos kaina negali būti laikoma atskaitos tašku vertinant šiuos 60 % atsargų, nes įmonės GfW susijusi rinka yra ne įprasto stalo vyno rinka, bet aukštesnės kokybės žaliavinio vyno, naudojamo putojančiam vynui gaminti, rinka. Be to, Vokietija remiasi paklausos pakeičiamumo teorija, pagal kurią teigiama, kad du gaminiai nėra parduodami toje pačioje rinkoje, jeigu vieno iš jų negalima pakeisti kitu net pakeitus gaminio kainą. Šiuo atveju dėl misai ir žaliaviniam vynui, iš kurių gaminamas putojantis vynas, keliamų specifinių reikalavimų, šios misos negalima pakeisti įprasto stalo vyno misa arba stalo vynu net jeigu stalo vyno kaina labai sumažėtų. Taigi, stalo vyno kainos sumažėjimas neturės įtakos putojančiam vynui gaminti skirtos misos kainai, nes šių misų negalima pakeisti vienos kita. |
| --- | --- |

(66)

Šiame kontekste Vokietija atkreipia dėmesį į susijusią rinką. Jos nuomone, įprasto stalo vyno rinkos kaina negali būti laikoma atskaitos tašku vertinant šiuos 60 % atsargų, nes įmonės GfW susijusi rinka yra ne įprasto stalo vyno rinka, bet aukštesnės kokybės žaliavinio vyno, naudojamo putojančiam vynui gaminti, rinka. Be to, Vokietija remiasi paklausos pakeičiamumo teorija, pagal kurią teigiama, kad du gaminiai nėra parduodami toje pačioje rinkoje, jeigu vieno iš jų negalima pakeisti kitu net pakeitus gaminio kainą. Šiuo atveju dėl misai ir žaliaviniam vynui, iš kurių gaminamas putojantis vynas, keliamų specifinių reikalavimų, šios misos negalima pakeisti įprasto stalo vyno misa arba stalo vynu net jeigu stalo vyno kaina labai sumažėtų. Taigi, stalo vyno kainos sumažėjimas neturės įtakos putojančiam vynui gaminti skirtos misos kainai, nes šių misų negalima pakeisti vienos kita.

| (67) | Remiantis Vokietijos vynuogių augintojų asociacijos (vok. Deutsche Weinbauverband) pateikta 1998–2001 m. importo statistika, importuojamo baltojo vyno, kuris dėl aukštos kokybės gali būti naudojamas putojančiam vynui gaminti, rinkos kaina buvo 0,38 EUR už litrą – daug aukštesnė negu nurodyta 0,26 EUR už litrą stalo vyno kaina. Savo pastabose Vokietija pateikia išvadą, kad egzistuoja dvi atskiros rinkos – įprasto stalo vyno ir stalo vyno misos rinka ir aukštos kokybės žaliavinio vyno ir aukštos kokybės misos, kurie naudojami putojančiam vynui gaminti, rinka. |
| --- | --- |

(67)

Remiantis Vokietijos vynuogių augintojų asociacijos (vok. Deutsche Weinbauverband) pateikta 1998–2001 m. importo statistika, importuojamo baltojo vyno, kuris dėl aukštos kokybės gali būti naudojamas putojančiam vynui gaminti, rinkos kaina buvo 0,38 EUR už litrą – daug aukštesnė negu nurodyta 0,26 EUR už litrą stalo vyno kaina. Savo pastabose Vokietija pateikia išvadą, kad egzistuoja dvi atskiros rinkos – įprasto stalo vyno ir stalo vyno misos rinka ir aukštos kokybės žaliavinio vyno ir aukštos kokybės misos, kurie naudojami putojančiam vynui gaminti, rinka.

| (68) | Vokietijos nuomone, reikėtų daryti išvadą, kad vyno, kuris nėra distiliuojamas, susijusi rinka – tai aukštos kokybės žaliavinio vyno, skirto putojančiam vynui gaminti, rinka, kurioje užtikrinamos aukštesnės kainos (0,38 EUR už litrą) nei įprasto stalo vyno rinkoje (0,26 EUR už litrą). Todėl Vokietija mano, kad kaina, kurią GfW sumokėjo už misą, atitiko susijusios rinkos kainą ir užtikrino normalų pelningumo koeficientą. |
| --- | --- |

(68)

Vokietijos nuomone, reikėtų daryti išvadą, kad vyno, kuris nėra distiliuojamas, susijusi rinka – tai aukštos kokybės žaliavinio vyno, skirto putojančiam vynui gaminti, rinka, kurioje užtikrinamos aukštesnės kainos (0,38 EUR už litrą) nei įprasto stalo vyno rinkoje (0,26 EUR už litrą). Todėl Vokietija mano, kad kaina, kurią GfW sumokėjo už misą, atitiko susijusios rinkos kainą ir užtikrino normalų pelningumo koeficientą.

| (69) | Be to, GfW ketino dalyvauti ES sandėliavimo ir distiliavimo programose (GfW jau anksčiau siūlė šias paslaugas vynuogių augintojams). Pagal sandėliavimo programą už 20 % atsargų, kurios vėliau turėjo būti parduotos kaip putojančiam vynui gaminti skirtas žaliavinis vynas, buvo mokama 0,06 EUR už litrą. Pagal distiliavimo programą už 40 % distiliuoti skirtų atsargų buvo mokama 0,50–0,55 EUR už litrą kaina. |
| --- | --- |

(69)

Be to, GfW ketino dalyvauti ES sandėliavimo ir distiliavimo programose (GfW jau anksčiau siūlė šias paslaugas vynuogių augintojams). Pagal sandėliavimo programą už 20 % atsargų, kurios vėliau turėjo būti parduotos kaip putojančiam vynui gaminti skirtas žaliavinis vynas, buvo mokama 0,06 EUR už litrą. Pagal distiliavimo programą už 40 % distiliuoti skirtų atsargų buvo mokama 0,50–0,55 EUR už litrą kaina.

| (70) | Vokietijos nuomone, tuo metu, kai WAK suteikė paskolą GfW, iš šios veiklos buvo galima gauti pelno. Viena vertus, GfW ketino 40 % įsigytos misos 1999 m. gruodį taikyti prevencinio distiliavimo priemonę, kai distiliavimo kaina buvo gerokai aukštesnė nei pirkimo kaina (0,50–0,55 EUR už litrą). Kita vertus, buvo spėjama, kad putojančio vyno gamintojai už dideles vienodos garantuotos kokybės žaliavinio vyno siuntas mokės pakankamai geras kainas (nuo 0,36 iki 0,41 EUR už litrą). Vokietijos nuomone, GfW galėjo pasiekti, kad vidutinės pardavimų pajamos būtų 0,44–0,46 EUR už litrą, t. y. daug didesnės nei vidutinė 0,38 EUR už litrą kaina, kuri buvo sumokėta vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams. |
| --- | --- |

(70)

Vokietijos nuomone, tuo metu, kai WAK suteikė paskolą GfW, iš šios veiklos buvo galima gauti pelno. Viena vertus, GfW ketino 40 % įsigytos misos 1999 m. gruodį taikyti prevencinio distiliavimo priemonę, kai distiliavimo kaina buvo gerokai aukštesnė nei pirkimo kaina (0,50–0,55 EUR už litrą). Kita vertus, buvo spėjama, kad putojančio vyno gamintojai už dideles vienodos garantuotos kokybės žaliavinio vyno siuntas mokės pakankamai geras kainas (nuo 0,36 iki 0,41 EUR už litrą). Vokietijos nuomone, GfW galėjo pasiekti, kad vidutinės pardavimų pajamos būtų 0,44–0,46 EUR už litrą, t. y. daug didesnės nei vidutinė 0,38 EUR už litrą kaina, kuri buvo sumokėta vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams.

| (71) | Planavimas buvo pagrįstas šiomis tikslinių kainų prielaidomis: | Kiekis | Kaina už litrą (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Distiliavimas | 40 % | 0,50–0,55 |
| ES subsidija už vyno ir (arba) misos sandėliavimą (1 metus): 0,06 EUR už litrą ir vėlesnis putojančiam vynui gaminti skirto žaliavinio vyno pardavimas | 20 % | 0,435 |
| Putojančiam vynui gaminti skirto žaliavinio vyno pardavimas | 40 % | 0,375 |

(71)

Planavimas buvo pagrįstas šiomis tikslinių kainų prielaidomis:

Kiekis

Kaina už litrą (EUR)

Distiliavimas

40 %

0,50–0,55

ES subsidija už vyno ir (arba) misos sandėliavimą (1 metus): 0,06 EUR už litrą ir vėlesnis putojančiam vynui gaminti skirto žaliavinio vyno pardavimas

20 %

0,435

Putojančiam vynui gaminti skirto žaliavinio vyno pardavimas

40 %

0,375

| (72) | Remiantis šiomis prielaidomis buvo tikimasi, kad vidutinė pardavimo kaina bus 0,44–0,46 EUR už litrą. |
| --- | --- |

(72)

Remiantis šiomis prielaidomis buvo tikimasi, kad vidutinė pardavimo kaina bus 0,44–0,46 EUR už litrą.

| (73) | Pagal pirmiau pateiktą pardavimų prognozę pelnas buvo skaičiuojamas taip: | Kaina už litrą (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Pardavimo kaina ir perdirbimas | 0,37–0,38 |
| Pajamos už parduotą putojančiam vynui gaminti skirtą žaliavinį vyną, distiliavimą ir sandėliavimo subsidijos | 0,44–0,46 |
| Prognozuojamas pelnas | 0,06–0,09 |

(73)

Pagal pirmiau pateiktą pardavimų prognozę pelnas buvo skaičiuojamas taip:

Kaina už litrą (EUR)

Pardavimo kaina ir perdirbimas

0,37–0,38

Pajamos už parduotą putojančiam vynui gaminti skirtą žaliavinį vyną, distiliavimą ir sandėliavimo subsidijos

0,44–0,46

Prognozuojamas pelnas

0,06–0,09

| (74) | Už bendrą maždaug 44 mln. litrų kiekį buvo tikimasi gauti apie 2,64–3,96 mln. EUR bendro pelno. |
| --- | --- |

(74)

Už bendrą maždaug 44 mln. litrų kiekį buvo tikimasi gauti apie 2,64–3,96 mln. EUR bendro pelno.

| (75) | Be to, Vokietija primena, kad stalo vyno rinkos kaina, kurią Europos Komisija nurodė sprendime pradėti procedūrą (0,26 EUR už litrą), 1999 m. lapkričio mėn. buvo mažiausia stalo vyno kaina. 1999 m. lapkričio mėn. stalo vyno rinkos kaina buvo 0,26–0,56 EUR už litrą. Tokios kainos vyravo visus 1999 m. 2000 m. kainos svyravo nuo 0,20 EUR iki 0,41 EUR už litrą. Be to, Vokietija pabrėžia, kad 60 % misos, kurią įsigijo GfW, stiprumas vidutiniškai siekė 81 laipsnį pagal Ekslės skalę – tai daug daugiau nei stalo vynui taikomas 44 laipsnių reikalavimas, ir žinoma, tai matyti iš kainos, kurią GfW sumokėjo už misą. |
| --- | --- |

(75)

Be to, Vokietija primena, kad stalo vyno rinkos kaina, kurią Europos Komisija nurodė sprendime pradėti procedūrą (0,26 EUR už litrą), 1999 m. lapkričio mėn. buvo mažiausia stalo vyno kaina. 1999 m. lapkričio mėn. stalo vyno rinkos kaina buvo 0,26–0,56 EUR už litrą. Tokios kainos vyravo visus 1999 m. 2000 m. kainos svyravo nuo 0,20 EUR iki 0,41 EUR už litrą. Be to, Vokietija pabrėžia, kad 60 % misos, kurią įsigijo GfW, stiprumas vidutiniškai siekė 81 laipsnį pagal Ekslės skalę – tai daug daugiau nei stalo vynui taikomas 44 laipsnių reikalavimas, ir žinoma, tai matyti iš kainos, kurią GfW sumokėjo už misą.

V.2.   Pagalbos elementas perleidžiant pretenzijas ir jų atsisakant

| (76) | Vokietijos nuomone, įmonei GfW gresiantis nemokumas buvo nustatytas 2000 m. lapkričio mėn. parengus tarpinę finansinę ataskaitą. Tada nustatytas apie 6 mln. EUR GfW sąskaitos deficitas, kuris pasitvirtino parengus 2000 m. metinę ataskaitą. Šį deficitą lėmė tai, kad dėl didelio rinkos kainų nuosmukio GfW vis dar turimų atsargų vertė sumažėjo, – tai reiškė, kad GfW savo atsargas būtų galėjusi parduoti už mažesnę nei iš pradžių numatyta kainą. |
| --- | --- |

(76)

Vokietijos nuomone, įmonei GfW gresiantis nemokumas buvo nustatytas 2000 m. lapkričio mėn. parengus tarpinę finansinę ataskaitą. Tada nustatytas apie 6 mln. EUR GfW sąskaitos deficitas, kuris pasitvirtino parengus 2000 m. metinę ataskaitą. Šį deficitą lėmė tai, kad dėl didelio rinkos kainų nuosmukio GfW vis dar turimų atsargų vertė sumažėjo, – tai reiškė, kad GfW savo atsargas būtų galėjusi parduoti už mažesnę nei iš pradžių numatyta kainą.

| (77) | Remiantis Vokietijos pateikta informacija, 2000 m. spalio 31 d. WAK vis dar turėjo pretenzijų įmonei GfW dėl maždaug 10 mln. EUR sumos. WAK garantas buvo įkeistas GfW turtas, kuris tuo pačiu momentu praeityje buvo įvertintas 5,7 mln. EUR. Šiam turtui buvo taikoma vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteikta paprastos, išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga, pagal kurią, Vokietijos nuomone, nemokumo atveju jiems būtų suteikta pirmumo teisė. Taigi, Vokietijos manymu, nemokumo procedūros atveju prieš atlikdama mokėjimus bet kuriam kitam kreditoriui GfW vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams būtų turėjusi sumokėti apie 3,5 mln. EUR. |
| --- | --- |

(77)

Remiantis Vokietijos pateikta informacija, 2000 m. spalio 31 d. WAK vis dar turėjo pretenzijų įmonei GfW dėl maždaug 10 mln. EUR sumos. WAK garantas buvo įkeistas GfW turtas, kuris tuo pačiu momentu praeityje buvo įvertintas 5,7 mln. EUR. Šiam turtui buvo taikoma vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteikta paprastos, išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga, pagal kurią, Vokietijos nuomone, nemokumo atveju jiems būtų suteikta pirmumo teisė. Taigi, Vokietijos manymu, nemokumo procedūros atveju prieš atlikdama mokėjimus bet kuriam kitam kreditoriui GfW vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams būtų turėjusi sumokėti apie 3,5 mln. EUR.

| (78) | Siekiant laiku išspręsti dėl decifito susidariusią situaciją ir išvengti nemokumo procedūros, kaip numatyta Ribotos atsakomybės bendrovių įstatymo 64 straipsnyje kartu su Įmonių bankroto įstatymo 19 straipsniu, reikėjo nedelsiant imtis reikiamų priemonių. |
| --- | --- |

(78)

Siekiant laiku išspręsti dėl decifito susidariusią situaciją ir išvengti nemokumo procedūros, kaip numatyta Ribotos atsakomybės bendrovių įstatymo 64 straipsnyje kartu su Įmonių bankroto įstatymo 19 straipsniu, reikėjo nedelsiant imtis reikiamų priemonių.

| (79) | Vokietija nurodo, kad pagrindinė kreditorė WAK, kuri turėjo mažesnę skolos grąžinimo garantiją, buvo itin suinteresuota tuo, kad būtų išvengta gresiančio nemokumo. Todėl ji mėgino įtikinti vynuogių auginimo įmones ir prekybininkus atsisakyti dalies savo pretenzijų ir taip pat 2000 m. gruodžio 4 d. susitarė su GfW dėl šių punktų:






  — | perleisti deficito dydžio pretenzijų sumą po to, kai vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai sutiks atsisakyti 90 % likusių pretenzijų; |
| --- | --- | --- |

(79)

Vokietija nurodo, kad pagrindinė kreditorė WAK, kuri turėjo mažesnę skolos grąžinimo garantiją, buvo itin suinteresuota tuo, kad būtų išvengta gresiančio nemokumo. Todėl ji mėgino įtikinti vynuogių auginimo įmones ir prekybininkus atsisakyti dalies savo pretenzijų ir taip pat 2000 m. gruodžio 4 d. susitarė su GfW dėl šių punktų:

—

perleisti deficito dydžio pretenzijų sumą po to, kai vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai sutiks atsisakyti 90 % likusių pretenzijų;

| — | jei reikia, atsisakyti perleistos pretenzijų sumos. |
| --- | --- |

—

jei reikia, atsisakyti perleistos pretenzijų sumos.

| (80) | Nepaisant sėkmingos derybų pradžios, kai daugelis vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų sutiko atsisakyti savo pretenzijų, GfW nepasisekė, nes vynuogių auginimo įmonės, prekybininkai ir jų teisininkai ėmėsi tam tikrų bendrų veiksmų. Jie nenorėjo atsisakyti savo pretenzijų, nes dėl suteiktos išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlygos jie turėjo pirmaeilę skolos grąžinimo garantiją, – taigi jie pateikė skundus. Teismas šiuos skundus išnagrinėjo ir pasiūlė sudaryti atsiskaitymų sutartis. Pagal atsiskaitymų sutartis GfW būtų turėjusi sumokėti 70 % likusios pretenzijų sumos, o 30 % pretenzijų turėjo būti atsisakyta. Be to, teismas nusprendė, kad GfW turėtų padengti 80 % teismo išlaidų. Sudaryti panašias atsiskaitymų sutartis siūlė ir kiti teismai. Atsižvelgdama į tai, GfW nebegalėjo tikėtis, kad kitos vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai sutiks atsisakyti 90 % likusių pretenzijų. Be to, kelios vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai dabar pareiškė reikalausią, kad būtų grąžinta visa likusioji 20 % dalis. Tai, kad 1 700 iš 2 700 vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų jau nurodė, kad sutiktų atsisakyti dalies savo pretenzijų, nebebuvo aktualu, nes Vokietijos įmonių bankroto įstatymo 305a straipsnyje teigiama, kad neteisminis susitarimas (vok. außergerichtliche Einigung), sudaromas siekiant išvengti įsiskolinimo padengimo, laikomas neįvykusiu, jeigu bent vienas kreditorius nusprendžia pradėti reikalavimų vykdymo užtikrinimo procesą po to, kai buvo pradėtos derybos dėl neteisminio susitarimo. |
| --- | --- |

(80)

Nepaisant sėkmingos derybų pradžios, kai daugelis vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų sutiko atsisakyti savo pretenzijų, GfW nepasisekė, nes vynuogių auginimo įmonės, prekybininkai ir jų teisininkai ėmėsi tam tikrų bendrų veiksmų. Jie nenorėjo atsisakyti savo pretenzijų, nes dėl suteiktos išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlygos jie turėjo pirmaeilę skolos grąžinimo garantiją, – taigi jie pateikė skundus. Teismas šiuos skundus išnagrinėjo ir pasiūlė sudaryti atsiskaitymų sutartis. Pagal atsiskaitymų sutartis GfW būtų turėjusi sumokėti 70 % likusios pretenzijų sumos, o 30 % pretenzijų turėjo būti atsisakyta. Be to, teismas nusprendė, kad GfW turėtų padengti 80 % teismo išlaidų. Sudaryti panašias atsiskaitymų sutartis siūlė ir kiti teismai. Atsižvelgdama į tai, GfW nebegalėjo tikėtis, kad kitos vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai sutiks atsisakyti 90 % likusių pretenzijų. Be to, kelios vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai dabar pareiškė reikalausią, kad būtų grąžinta visa likusioji 20 % dalis. Tai, kad 1 700 iš 2 700 vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų jau nurodė, kad sutiktų atsisakyti dalies savo pretenzijų, nebebuvo aktualu, nes Vokietijos įmonių bankroto įstatymo 305a straipsnyje teigiama, kad neteisminis susitarimas (vok. außergerichtliche Einigung), sudaromas siekiant išvengti įsiskolinimo padengimo, laikomas neįvykusiu, jeigu bent vienas kreditorius nusprendžia pradėti reikalavimų vykdymo užtikrinimo procesą po to, kai buvo pradėtos derybos dėl neteisminio susitarimo.

| (81) | Taigi, 2001 m. vasario 21 d. WAK susitarė su GfW, kad WAK padengs 2000 m. deficitą atsisakydamas 5 005 441,60 EUR pretenzijų sumos, kad nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. nuo likusios skolos dalies nebus skaičiuojamos palūkanos ir kad bus patenkintos visos vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pretenzijos. Neperleistų pretenzijų sumos grąžinimas buvo garantuotas. Dėl deficito susidariusi GfW situacija buvo išspręsta, nemokumo procedūrų buvo išvengta ir GfW galėjo tęsti prekybą. |
| --- | --- |

(81)

Taigi, 2001 m. vasario 21 d. WAK susitarė su GfW, kad WAK padengs 2000 m. deficitą atsisakydamas 5 005 441,60 EUR pretenzijų sumos, kad nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. nuo likusios skolos dalies nebus skaičiuojamos palūkanos ir kad bus patenkintos visos vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pretenzijos. Neperleistų pretenzijų sumos grąžinimas buvo garantuotas. Dėl deficito susidariusi GfW situacija buvo išspręsta, nemokumo procedūrų buvo išvengta ir GfW galėjo tęsti prekybą.

| (82) | Vokietija tvirtina, kad pretenzijų perleidimas ir atsisakymas atitinka privataus kreditoriaus kriterijų. Šiam teiginiui patvirtinti Vokietija remiasi susijusia teismų praktika. |
| --- | --- |

(82)

Vokietija tvirtina, kad pretenzijų perleidimas ir atsisakymas atitinka privataus kreditoriaus kriterijų. Šiam teiginiui patvirtinti Vokietija remiasi susijusia teismų praktika.

| (83) | Siekiant padidinti faktiškai galimą išieškoti sumą gali reikėti atsisakyti dalies pretenzijų (11). Tokių veiksmų imtųsi privatus kreditorius, kad sumažintų savo nuostolius. Tuo atveju, kai nesuteikiama pakankamai garantijų, kad pretenzija bus patenkinta, susitarimas atidėti grąžinimą padidintų grąžinimo be nuostolių tikimybę, nes skolininkas turėtų galimybę įveikti krizę ir pagerinti savo situaciją (12). Bendrojo Teismo sprendime dėl įmonės HAMSA atmetama ankstesnė Komisijos praktika reikalauti, kad privatūs ir valstybiniai kreditoriai, atsižvelgdami į jiems priklausančią skolos dalį, atsisakytų vienodos pretenzijų dalies. Vietoj to teismas nustatė, kad privataus kreditoriaus kriterijus gali būti taikomas ir tada, kai skirtingų kreditorių atsisakytų pretenzijų dydžiai yra nevienodi. Bendrasis Teismas pabrėžia, kad kreditoriui suteiktas užtikrintų, privilegijuotų ar paprastų pretenzijų turinčio asmens statusas, t. y. skirtingiems kreditoriams suteiktas skolos grąžinimo garantijų lygis, yra galutinis. ETT nustatė, kad valstybinis kreditorius veikia kaip privatus kreditorius, kai jis nusprendžia atsisakyti savo pretenzijų dalies, bet prieš tai jis išsamiai ir pagrįstai įvertina sumą, kurią jam pavyks susigrąžinti, likvidavimo riziką ir tikimybę, kad įmonė vėl taps gyvybinga. (13) Galiausiai Vokietija nurodo Komisijos sprendimą dėl „Huta Cynku“ bylos, kai Komisija nusprendė, kad tuo atveju, kai restruktūrizavus įmonę būtų gautos didesnės pajamos nei ją likvidavus, nėra laikoma, kad buvo gauta nauda ir suteikta valstybės pagalba (14). |
| --- | --- |

(83)

Siekiant padidinti faktiškai galimą išieškoti sumą gali reikėti atsisakyti dalies pretenzijų (11). Tokių veiksmų imtųsi privatus kreditorius, kad sumažintų savo nuostolius. Tuo atveju, kai nesuteikiama pakankamai garantijų, kad pretenzija bus patenkinta, susitarimas atidėti grąžinimą padidintų grąžinimo be nuostolių tikimybę, nes skolininkas turėtų galimybę įveikti krizę ir pagerinti savo situaciją (12). Bendrojo Teismo sprendime dėl įmonės HAMSA atmetama ankstesnė Komisijos praktika reikalauti, kad privatūs ir valstybiniai kreditoriai, atsižvelgdami į jiems priklausančią skolos dalį, atsisakytų vienodos pretenzijų dalies. Vietoj to teismas nustatė, kad privataus kreditoriaus kriterijus gali būti taikomas ir tada, kai skirtingų kreditorių atsisakytų pretenzijų dydžiai yra nevienodi. Bendrasis Teismas pabrėžia, kad kreditoriui suteiktas užtikrintų, privilegijuotų ar paprastų pretenzijų turinčio asmens statusas, t. y. skirtingiems kreditoriams suteiktas skolos grąžinimo garantijų lygis, yra galutinis. ETT nustatė, kad valstybinis kreditorius veikia kaip privatus kreditorius, kai jis nusprendžia atsisakyti savo pretenzijų dalies, bet prieš tai jis išsamiai ir pagrįstai įvertina sumą, kurią jam pavyks susigrąžinti, likvidavimo riziką ir tikimybę, kad įmonė vėl taps gyvybinga. (13) Galiausiai Vokietija nurodo Komisijos sprendimą dėl „Huta Cynku“ bylos, kai Komisija nusprendė, kad tuo atveju, kai restruktūrizavus įmonę būtų gautos didesnės pajamos nei ją likvidavus, nėra laikoma, kad buvo gauta nauda ir suteikta valstybės pagalba (14).

| (84) | Tuo remdamasi Vokietija teigia, kad, atsižvelgiant į WAK, kaip pagrindinio kreditoriaus, padėtį ir šiai įmonei suteiktą mažesnę skolos grąžinimo garantiją, palyginti su vynuogių auginimo įmonėmis ir prekybininkais, pretenzijų perleidimas ir atsisakymas atitiko privataus kreditoriaus kriterijų ir nėra laikomas valstybės pagalba. Nemokumo procedūros metu WAK būtų praradusi bent tokią pačią ir veikiausiai daug didesnę likusių pretenzijų sumą. |
| --- | --- |

(84)

Tuo remdamasi Vokietija teigia, kad, atsižvelgiant į WAK, kaip pagrindinio kreditoriaus, padėtį ir šiai įmonei suteiktą mažesnę skolos grąžinimo garantiją, palyginti su vynuogių auginimo įmonėmis ir prekybininkais, pretenzijų perleidimas ir atsisakymas atitiko privataus kreditoriaus kriterijų ir nėra laikomas valstybės pagalba. Nemokumo procedūros metu WAK būtų praradusi bent tokią pačią ir veikiausiai daug didesnę likusių pretenzijų sumą.

| (85) | Tik išvengęs GfW nemokumo ir patenkinęs likusias vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pretenzijas, WAK būtų turėjęs visas teises į skolos grąžinimo iš likusių atsargų garantijas ir būtų galėjęs užsitikrinti, kad bus sugrąžinta didesnė likusių pretenzijų suma nei ta, kuri būtų grąžinta nemokumo atveju. |
| --- | --- |

(85)

Tik išvengęs GfW nemokumo ir patenkinęs likusias vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pretenzijas, WAK būtų turėjęs visas teises į skolos grąžinimo iš likusių atsargų garantijas ir būtų galėjęs užsitikrinti, kad bus sugrąžinta didesnė likusių pretenzijų suma nei ta, kuri būtų grąžinta nemokumo atveju.

| (86) | Vertinant iš ex-ante perspektyvos, WAK veiksmai, Vokietijos nuomone, buvo teisingi, ypač dėl to, kad šiais veiksmais WAK sugebėjo savo mažas skolos grąžinimo garantijas paversti pirmine teise reikalauti grąžinti skolą ir taip užsitikrinti, kad bus grąžinta didesnė pretenzijų suma ir išvengta gresiančio GfW nemokumo. Vokietijos nuomone, bet kuris privatus bankas šioje situacijoje būtų veikęs taip pat. |
| --- | --- |

(86)

Vertinant iš ex-ante perspektyvos, WAK veiksmai, Vokietijos nuomone, buvo teisingi, ypač dėl to, kad šiais veiksmais WAK sugebėjo savo mažas skolos grąžinimo garantijas paversti pirmine teise reikalauti grąžinti skolą ir taip užsitikrinti, kad bus grąžinta didesnė pretenzijų suma ir išvengta gresiančio GfW nemokumo. Vokietijos nuomone, bet kuris privatus bankas šioje situacijoje būtų veikęs taip pat.

| (87) | Vokietijos institucijų nuomone, vertinant GfW sąskaitas iš ex-ante perspektyvos būtų buvę nustatyta, kad įmonei GfW tęsiant veiklą WAK būtų galėjęs susigrąžinti 5 112 918,81 mln. EUR. Kita vertus, jeigu GfW būtų pradėtos nemokumo procedūros, WAK būtų galėjęs susigrąžinti ne daugiau kaip 2,4 mln. EUR. Šių sumų skirtumas – ne mažesnis nei 2,7 mln. EUR. |
| --- | --- |

(87)

Vokietijos institucijų nuomone, vertinant GfW sąskaitas iš ex-ante perspektyvos būtų buvę nustatyta, kad įmonei GfW tęsiant veiklą WAK būtų galėjęs susigrąžinti 5 112 918,81 mln. EUR. Kita vertus, jeigu GfW būtų pradėtos nemokumo procedūros, WAK būtų galėjęs susigrąžinti ne daugiau kaip 2,4 mln. EUR. Šių sumų skirtumas – ne mažesnis nei 2,7 mln. EUR.

| (88) | Ši informacija patvirtinta WAK užsakytoje ir nepriklausomo auditoriaus (15) parengtoje 2003 m. vasario 3 d. ataskaitoje, kurią pateikė Vokietijos institucijos. Ataskaitoje pateikiama išvada, kad fondui WAK buvo ekonomiškai naudinga perleisti savo pretenzijas, atsisakyti dalies pretenzijų į pirmiau nurodytą sumą ir atsisakyti būsimų palūkanų. Vokietija pateikė tokias šių išvadų priežastis:






  — | jeigu WAK nebūtų perleidęs ir atsisakęs savo pretenzijų ir palūkanų, GfW būtų turėjusi kreiptis, kad būtų pradėta nemokumo procedūra, ir šią įmonę būtų tekę likviduoti. WAK pretenzijas būtų reikėję patenkinti parduodant GfW atsargas, |
| --- | --- | --- |

(88)

Ši informacija patvirtinta WAK užsakytoje ir nepriklausomo auditoriaus (15) parengtoje 2003 m. vasario 3 d. ataskaitoje, kurią pateikė Vokietijos institucijos. Ataskaitoje pateikiama išvada, kad fondui WAK buvo ekonomiškai naudinga perleisti savo pretenzijas, atsisakyti dalies pretenzijų į pirmiau nurodytą sumą ir atsisakyti būsimų palūkanų. Vokietija pateikė tokias šių išvadų priežastis:

—

jeigu WAK nebūtų perleidęs ir atsisakęs savo pretenzijų ir palūkanų, GfW būtų turėjusi kreiptis, kad būtų pradėta nemokumo procedūra, ir šią įmonę būtų tekę likviduoti. WAK pretenzijas būtų reikėję patenkinti parduodant GfW atsargas,

| — | jeigu įmonę būtų tekę likviduoti, GfW atsargų vertė būtų sumažėjusi. pardavus atsargas faktinės įplaukos būtų siekę tik apie 50–70 % finansinės vertės. Taigi, įskaitant teises į skolos grąžinimo garantijas, įplaukos būtų siekę nuo 1,84 mln. iki 2,4 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

jeigu įmonę būtų tekę likviduoti, GfW atsargų vertė būtų sumažėjusi. pardavus atsargas faktinės įplaukos būtų siekę tik apie 50–70 % finansinės vertės. Taigi, įskaitant teises į skolos grąžinimo garantijas, įplaukos būtų siekę nuo 1,84 mln. iki 2,4 mln. EUR,

| — | nemokumo procedūros daug kainuoja, |
| --- | --- |

—

nemokumo procedūros daug kainuoja,

| — | Vokietijos įmonių bankroto įstatyme numatyta teisė į gaminių, kuriems taikoma nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga, padalijimą. Tačiau šis padalijimas nustatomas atsižvelgiant į nemokumo administratoriaus galimybę pasirinkti vykdyti sutarties sąlygas arba padalyti turtą (Vokietijos įmonių bankroto įstatymo 103 straipsnis). Turtas gali būti padalytas tik jei nemokumo administratorius atsisako vykdyti sutarties sąlygas – tokiu atveju kreditorius gali nutraukti sutartį ir reikalauti padalyti turtą; be to, jis turi teisę gauti kompensaciją už sutarties sąlygų nevykdymą. Gali būti atliktas išankstinis dalinis mokėjimas. Už tai GfW gali reikalauti grąžinti jau sumokėtas sumas, kurios gali būti panaudotos sutarties sąlygų nevykdymui kompensuoti, |
| --- | --- |

—

Vokietijos įmonių bankroto įstatyme numatyta teisė į gaminių, kuriems taikoma nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga, padalijimą. Tačiau šis padalijimas nustatomas atsižvelgiant į nemokumo administratoriaus galimybę pasirinkti vykdyti sutarties sąlygas arba padalyti turtą (Vokietijos įmonių bankroto įstatymo 103 straipsnis). Turtas gali būti padalytas tik jei nemokumo administratorius atsisako vykdyti sutarties sąlygas – tokiu atveju kreditorius gali nutraukti sutartį ir reikalauti padalyti turtą; be to, jis turi teisę gauti kompensaciją už sutarties sąlygų nevykdymą. Gali būti atliktas išankstinis dalinis mokėjimas. Už tai GfW gali reikalauti grąžinti jau sumokėtas sumas, kurios gali būti panaudotos sutarties sąlygų nevykdymui kompensuoti,

| — | ir priešingai – po to, kai WAK perleido dalį savo pretenzijų, teisiškai tapo įmanoma išvengti GfW nemokumo procedūros, o WAK atsisakius dalies savo pretenzijų ir palūkanų likusi pretenzijų dalis sudarė 5,15 mln. EUR, kuriuos jis tikėjosi susigrąžinti žinodamas, kad GfW galės tęsti prekybą, |
| --- | --- |

—

ir priešingai – po to, kai WAK perleido dalį savo pretenzijų, teisiškai tapo įmanoma išvengti GfW nemokumo procedūros, o WAK atsisakius dalies savo pretenzijų ir palūkanų likusi pretenzijų dalis sudarė 5,15 mln. EUR, kuriuos jis tikėjosi susigrąžinti žinodamas, kad GfW galės tęsti prekybą,

| — | be to, nurodoma, kad jeigu būtų buvę pradėtos nemokumo procedūros, pagal nemokumo taisykles GfW būtų galėjusi užginčyti nuo 2000 m. lapkričio 1 d. iki gruodžio 31 d. fondui WAK grąžintą 1 440 476,92 EUR paskolos sumą. Dėl to WAK būtų turėjęs grąžinti šias lėšas. |
| --- | --- |

—

be to, nurodoma, kad jeigu būtų buvę pradėtos nemokumo procedūros, pagal nemokumo taisykles GfW būtų galėjusi užginčyti nuo 2000 m. lapkričio 1 d. iki gruodžio 31 d. fondui WAK grąžintą 1 440 476,92 EUR paskolos sumą. Dėl to WAK būtų turėjęs grąžinti šias lėšas.

| (89) | Vokietija pabrėžia, kad ex-post įvertinimas rodo, jog pretenzijų perleidimas ir atsisakymas buvo ekonomiškai naudingesnė alternatyva, nes išvengus GfW nemokumo buvo grąžinta 4 670 517,65 EUR – ši suma didesnė nei maksimali 2,4 mln. EUR suma, kuri būtų buvusi užtikrinta nemokumo procedūros atveju. |
| --- | --- |

(89)

Vokietija pabrėžia, kad ex-post įvertinimas rodo, jog pretenzijų perleidimas ir atsisakymas buvo ekonomiškai naudingesnė alternatyva, nes išvengus GfW nemokumo buvo grąžinta 4 670 517,65 EUR – ši suma didesnė nei maksimali 2,4 mln. EUR suma, kuri būtų buvusi užtikrinta nemokumo procedūros atveju.

| (90) | Vokietija daro šią išvadą: kadangi pretenzijų perleidimas ir atsisakymas atitiko privataus kreditoriaus kriterijų, tuo metu, kai WAK perleido ir atsisakė savo pretenzijų, vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams pagalba suteikta nebuvo. |
| --- | --- |

(90)

Vokietija daro šią išvadą: kadangi pretenzijų perleidimas ir atsisakymas atitiko privataus kreditoriaus kriterijų, tuo metu, kai WAK perleido ir atsisakė savo pretenzijų, vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams pagalba suteikta nebuvo.

VI.   PAGALBOS VERTINIMAS

VI.1.   Bendras rinkos organizavimas

| (91) | Prieš įsigaliojant 2008 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentui (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (16) vynuogių auginimui ir vyno perdirbimui buvo taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1493/1999. Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 71 straipsnyje teigiama, kad Sutarties 87, 88 ir 89 straipsniai (dabar – SESV 107, 108 ir 109 straipsniai) taikomi į šio reglamento taikymo sritį patenkančių produktų gamybai ir prekybai jais. Iki 2000 m. liepos 31 d. vynuogių auginimui ir vyno perdirbimui buvo taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 822/87. Reglamento (EEB) Nr. 822/87 76 straipsnyje teigiama, kad Sutarties 92, 93 ir 94 straipsniai (dabar – SESV 107, 108 ir 109 straipsniai) taikomi reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų gamybai ir prekybai jais. Todėl čia aptariamos priemonės turi būti tiriamos atsižvelgiant į valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(91)

Prieš įsigaliojant 2008 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentui (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (16) vynuogių auginimui ir vyno perdirbimui buvo taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1493/1999. Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 71 straipsnyje teigiama, kad Sutarties 87, 88 ir 89 straipsniai (dabar – SESV 107, 108 ir 109 straipsniai) taikomi į šio reglamento taikymo sritį patenkančių produktų gamybai ir prekybai jais. Iki 2000 m. liepos 31 d. vynuogių auginimui ir vyno perdirbimui buvo taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 822/87. Reglamento (EEB) Nr. 822/87 76 straipsnyje teigiama, kad Sutarties 92, 93 ir 94 straipsniai (dabar – SESV 107, 108 ir 109 straipsniai) taikomi reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų gamybai ir prekybai jais. Todėl čia aptariamos priemonės turi būti tiriamos atsižvelgiant į valstybės pagalbos taisykles.

VI.2.   Valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje

| (92) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra draudžiama, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(92)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra draudžiama, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (93) | WAK yra valstybės įmonė, iš dalies finansuojama iš Reino krašto-Pfalco federalinės žemės lėšų ir iš dalies – iš parafiskalinių mokesčių. Taigi, priemonė finansuojama iš valstybės lėšų. |
| --- | --- |

(93)

WAK yra valstybės įmonė, iš dalies finansuojama iš Reino krašto-Pfalco federalinės žemės lėšų ir iš dalies – iš parafiskalinių mokesčių. Taigi, priemonė finansuojama iš valstybės lėšų.

| (94) | Panašu, kad įmonei skiriama pagalba daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, jei ta įmonė veikia rinkoje, kuri atverta Sąjungos vidaus prekybai. (17) Sąjungoje vyksta intensyvi vidaus prekyba žemės ūkio produktais. Taigi, ši priemonė gali turėti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai (18). |
| --- | --- |

(94)

Panašu, kad įmonei skiriama pagalba daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, jei ta įmonė veikia rinkoje, kuri atverta Sąjungos vidaus prekybai. (17) Sąjungoje vyksta intensyvi vidaus prekyba žemės ūkio produktais. Taigi, ši priemonė gali turėti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai (18).

| (95) | Teismas nusprendė, kad norint nustatyti, ar valstybės priemonė yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, būtina nustatyti ir tai, ar pagalbą gaunančiai įmonei suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis (19) ir (arba) ar pagal šią priemonę įmonei suteikta galimybė išvengti išlaidų, kurias paprastai ji būtų turėjusi padengti iš savo finansinių lėšų (20). To iš tiesų pakaktų norint nustatyti galimą konkurencijos iškraipymą. (21) |
| --- | --- |

(95)

Teismas nusprendė, kad norint nustatyti, ar valstybės priemonė yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, būtina nustatyti ir tai, ar pagalbą gaunančiai įmonei suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis (19) ir (arba) ar pagal šią priemonę įmonei suteikta galimybė išvengti išlaidų, kurias paprastai ji būtų turėjusi padengti iš savo finansinių lėšų (20). To iš tiesų pakaktų norint nustatyti galimą konkurencijos iškraipymą. (21)

VI.2.1.   Pagalba įmonei Gesellschaft für Weinabsatz (GfW)

VI.2.1.a.   WAK suteikta paskola

| (96) | 1999 m. rudenį WAK suteikė 15 302 696,25 EUR paskolą. Paskolos laikotarpiu GfW buvo taikoma 3,28–5,25 % palūkanų norma. Rizikos priemoka nebuvo skaičiuojama. Šiuo laikotarpiu Vokietijoje buvo taikoma 5,23–6,33 % orientacinė palūkanų norma. |
| --- | --- |

(96)

1999 m. rudenį WAK suteikė 15 302 696,25 EUR paskolą. Paskolos laikotarpiu GfW buvo taikoma 3,28–5,25 % palūkanų norma. Rizikos priemoka nebuvo skaičiuojama. Šiuo laikotarpiu Vokietijoje buvo taikoma 5,23–6,33 % orientacinė palūkanų norma.

| (97) | Vokietija pritaria Komisijos nuomonei, kad paskola nebuvo suteikta rinkos sąlygomis. Jeigu paskola būtų buvusi suteikta rinkos sąlygomis, būtų buvusi taikoma didesnė bazinė palūkanų norma ir skaičiuojama rizikos priemoka atsižvelgiant į ribotas skolos grąžinimo garantijas, kurios buvo suteiktos už paskolą įkeistu turtu. |
| --- | --- |

(97)

Vokietija pritaria Komisijos nuomonei, kad paskola nebuvo suteikta rinkos sąlygomis. Jeigu paskola būtų buvusi suteikta rinkos sąlygomis, būtų buvusi taikoma didesnė bazinė palūkanų norma ir skaičiuojama rizikos priemoka atsižvelgiant į ribotas skolos grąžinimo garantijas, kurios buvo suteiktos už paskolą įkeistu turtu.

| (98) | Galima daryti išvadą, kad GfW suteikta paskola susijusi su valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, nes įmonei GfW buvo suteiktas ekonominis pranašumas, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis. Pagalba apskaičiuojama iš taikomos palūkanų normos atėmus iš orientacinės normos ir rizikos priemokos sumą. |
| --- | --- |

(98)

Galima daryti išvadą, kad GfW suteikta paskola susijusi su valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, nes įmonei GfW buvo suteiktas ekonominis pranašumas, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis. Pagalba apskaičiuojama iš taikomos palūkanų normos atėmus iš orientacinės normos ir rizikos priemokos sumą.

| (99) | Galimas pagalbos perdavimas teisių perėmėjui |
| --- | --- |

(99)

Galimas pagalbos perdavimas teisių perėmėjui

| (100) | Vokietijos duomenimis, GfW buvo likviduota ir jos veikla buvo sustabdyta 2005 m. birželio 1 d. Visos likusios atsargos, susijusios su likusiomis verslo sritimis, buvo parduotos. Visos įplaukos buvo panaudotos WAK suteiktai paskolai grąžinti. Su pirkėju (privačiu asmeniu) buvo sutarta, kad visų likusių atsargų, nurodytų 2004 m. gruodžio 31 d. inventoriaus sąraše, vertės suma 2005 m. pabaigoje bus pervesta WAK. Ši suma būtų lygi pirminei pirkimo kainai – 79 579,79 EUR. 2006 m. GfW buvo pašalinta iš prekybos registro ir nei teisių perėmėjo, nei jokio kito juridinio subjekto, iš kurio būtų galima susigrąžinti pagal pagalbos priemonę suteiktą sumą, nėra. Remiantis nusistovėjusia teismo praktika (22), susigrąžinti šios sumos, Vokietijos nuomone, neįmanoma. |
| --- | --- |

(100)

Vokietijos duomenimis, GfW buvo likviduota ir jos veikla buvo sustabdyta 2005 m. birželio 1 d. Visos likusios atsargos, susijusios su likusiomis verslo sritimis, buvo parduotos. Visos įplaukos buvo panaudotos WAK suteiktai paskolai grąžinti. Su pirkėju (privačiu asmeniu) buvo sutarta, kad visų likusių atsargų, nurodytų 2004 m. gruodžio 31 d. inventoriaus sąraše, vertės suma 2005 m. pabaigoje bus pervesta WAK. Ši suma būtų lygi pirminei pirkimo kainai – 79 579,79 EUR. 2006 m. GfW buvo pašalinta iš prekybos registro ir nei teisių perėmėjo, nei jokio kito juridinio subjekto, iš kurio būtų galima susigrąžinti pagal pagalbos priemonę suteiktą sumą, nėra. Remiantis nusistovėjusia teismo praktika (22), susigrąžinti šios sumos, Vokietijos nuomone, neįmanoma.

| (101) | Kadangi likęs GfW turtas buvo parduotas, jį pardavęs asmuo galėjo gauti naudos iš pagalbos, suteiktos GfW. Kadangi asmuo sumokėjo pirminę pirkimo kainą ir per praeitus metus kainos rinkoje krito, akivaizdu, kad pirkėjas sumokėjo ne mažesnę nei rinkos kainą. Taigi, Komisija daro išvadą, kad GfW likusio turto pirkėjui pagalba nebuvo perduota. Tuo metu GfW nustojo egzistuoti ir jokia pagalba negali būti susigrąžinta. |
| --- | --- |

(101)

Kadangi likęs GfW turtas buvo parduotas, jį pardavęs asmuo galėjo gauti naudos iš pagalbos, suteiktos GfW. Kadangi asmuo sumokėjo pirminę pirkimo kainą ir per praeitus metus kainos rinkoje krito, akivaizdu, kad pirkėjas sumokėjo ne mažesnę nei rinkos kainą. Taigi, Komisija daro išvadą, kad GfW likusio turto pirkėjui pagalba nebuvo perduota. Tuo metu GfW nustojo egzistuoti ir jokia pagalba negali būti susigrąžinta.

VI.2.1.b.   Pretenzijos, kurias WAK perleido arba kurių atsisakė

| (102) | Pretenzijų perleidimo ir pretenzijų bei palūkanų atsisakymo nuostolius WAK finansavo iš savo lėšų ir atitinkamos WAK paimtos paskolos, todėl laikytina, kad minėti nuostoliai buvo finansuoti valstybės lėšomis. |
| --- | --- |

(102)

Pretenzijų perleidimo ir pretenzijų bei palūkanų atsisakymo nuostolius WAK finansavo iš savo lėšų ir atitinkamos WAK paimtos paskolos, todėl laikytina, kad minėti nuostoliai buvo finansuoti valstybės lėšomis.

| (103) | Norint nustatyti, ar pretenzijų perleidimas ir pretenzijų bei palūkanų atsisakymas yra laikomi GfW suteikta valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, būtina nustatyti, ar GfW suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio ji negautų įprastomis rinkos sąlygomis, ir (arba) ar pagal šią priemonę GfW sudaryta galimybė išvengti išlaidų, kurias paprastai ji būtų turėjusi padengti iš savo finansinių lėšų. Šis vertinimas turi būti atliktas taikant privataus kreditoriaus kriterijų. Pagal privataus kreditoriaus kriterijų įvertinama, ar vienodomis rinkos sąlygomis privatus kreditorius būtų veikęs arba veikė taip pat kaip valstybinis kreditorius. |
| --- | --- |

(103)

Norint nustatyti, ar pretenzijų perleidimas ir pretenzijų bei palūkanų atsisakymas yra laikomi GfW suteikta valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, būtina nustatyti, ar GfW suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio ji negautų įprastomis rinkos sąlygomis, ir (arba) ar pagal šią priemonę GfW sudaryta galimybė išvengti išlaidų, kurias paprastai ji būtų turėjusi padengti iš savo finansinių lėšų. Šis vertinimas turi būti atliktas taikant privataus kreditoriaus kriterijų. Pagal privataus kreditoriaus kriterijų įvertinama, ar vienodomis rinkos sąlygomis privatus kreditorius būtų veikęs arba veikė taip pat kaip valstybinis kreditorius.

| (104) | Remiantis nusistovėjusia teismo praktika, siekiant padidinti faktiškai galimą išieškoti sumą gali reikėti atsisakyti dalies pretenzijų. Tokių veiksmų imtųsi privatus kreditorius, kad sumažintų savo nuostolius. (23) Tuo atveju, kai nesuteikiama pakankamai garantijų, kad pretenzija bus patenkinta, susitarimas atidėti grąžinimą padidintų grąžinimo be nuostolių tikimybę, nes skolininkas turėtų galimybę įveikti krizę ir pagerinti savo situaciją. (24) |
| --- | --- |

(104)

Remiantis nusistovėjusia teismo praktika, siekiant padidinti faktiškai galimą išieškoti sumą gali reikėti atsisakyti dalies pretenzijų. Tokių veiksmų imtųsi privatus kreditorius, kad sumažintų savo nuostolius. (23) Tuo atveju, kai nesuteikiama pakankamai garantijų, kad pretenzija bus patenkinta, susitarimas atidėti grąžinimą padidintų grąžinimo be nuostolių tikimybę, nes skolininkas turėtų galimybę įveikti krizę ir pagerinti savo situaciją. (24)

| (105) | Bendrojo Teismo sprendime dėl įmonės HAMSA (25) atmetama ankstesnė Komisijos praktika reikalauti, kad privatūs ir valstybiniai kreditoriai, atsižvelgdami į jiems priklausančią skolos dalį, atsisakytų vienodos pretenzijų dalies. Vietoj to teismas nustatė, kad privataus kreditoriaus kriterijus gali būti taikomas ir tada, kai skirtingų kreditorių atsisakytų pretenzijų dydžiai yra nevienodi. Sprendimo 168 ir 169 punktuose nurodyta:
  „Kai įmonė, kurios finansinė padėtis labai pablogėja, savo kreditoriams siūlo vieną arba kelis susitarimus dėl skolos klausimo sureguliavimo, kad ištaisytų padėtį ir išvengtų likvidavimo, kiekvienas kreditorius turi priimti savo sprendimą, atsižvelgdamas į sumą, kuri jam siūloma pagal susitarimą, ir sumą, kurią jis tikisi susigrąžinti bendrovės likvidavimo atveju. Jo pasirinkimui turi įtakos daugelis veiksnių, įskaitant tai, ar kreditoriui suteiktas užtikrintų, privilegijuotų ar paprastų pretenzijų turinčio asmens statusas, bet koks skolos grąžinimo garantijų, kurias jis gali turėti, pobūdis ir apimtis, kaip jis vertina įmonės galimybes vėl tapti gyvybinga ir kokią sumą jis gautų bendrovės likvidavimo atveju. Pavyzdžiui, jeigu paaiškėtų, kad bendrovės likvidavimo atveju jos turto realizavimo vertės pakaktų tik hipotekos išlaidoms padengti ir privilegijuotoms pretenzijoms patenkinti, paprastos pretenzijos nebūtų patenkintos. Jeigu paprastas kreditorius tokiomis aplinkybėmis sutiktų, kad didžioji jo pretenzijų dalis būtų panaikinta, jis iš tiesų nieko neprarastų.

  Galima teigti, kad neturint informacijos apie veiksnius, lemiančius atitinkamas kreditoriams siūlomų pasirinkimo galimybių vertes, vien tik fakto, kad įvairūs kreditoriai nurašė labai skirtingo dydžio sumas, neužtenka priežastims, dėl kurių jie priėmė skolos anuliavimo pasiūlymą, įvertinti.“ |
| --- | --- |

(105)

Bendrojo Teismo sprendime dėl įmonės HAMSA (25) atmetama ankstesnė Komisijos praktika reikalauti, kad privatūs ir valstybiniai kreditoriai, atsižvelgdami į jiems priklausančią skolos dalį, atsisakytų vienodos pretenzijų dalies. Vietoj to teismas nustatė, kad privataus kreditoriaus kriterijus gali būti taikomas ir tada, kai skirtingų kreditorių atsisakytų pretenzijų dydžiai yra nevienodi. Sprendimo 168 ir 169 punktuose nurodyta:

„Kai įmonė, kurios finansinė padėtis labai pablogėja, savo kreditoriams siūlo vieną arba kelis susitarimus dėl skolos klausimo sureguliavimo, kad ištaisytų padėtį ir išvengtų likvidavimo, kiekvienas kreditorius turi priimti savo sprendimą, atsižvelgdamas į sumą, kuri jam siūloma pagal susitarimą, ir sumą, kurią jis tikisi susigrąžinti bendrovės likvidavimo atveju. Jo pasirinkimui turi įtakos daugelis veiksnių, įskaitant tai, ar kreditoriui suteiktas užtikrintų, privilegijuotų ar paprastų pretenzijų turinčio asmens statusas, bet koks skolos grąžinimo garantijų, kurias jis gali turėti, pobūdis ir apimtis, kaip jis vertina įmonės galimybes vėl tapti gyvybinga ir kokią sumą jis gautų bendrovės likvidavimo atveju. Pavyzdžiui, jeigu paaiškėtų, kad bendrovės likvidavimo atveju jos turto realizavimo vertės pakaktų tik hipotekos išlaidoms padengti ir privilegijuotoms pretenzijoms patenkinti, paprastos pretenzijos nebūtų patenkintos. Jeigu paprastas kreditorius tokiomis aplinkybėmis sutiktų, kad didžioji jo pretenzijų dalis būtų panaikinta, jis iš tiesų nieko neprarastų.

Galima teigti, kad neturint informacijos apie veiksnius, lemiančius atitinkamas kreditoriams siūlomų pasirinkimo galimybių vertes, vien tik fakto, kad įvairūs kreditoriai nurašė labai skirtingo dydžio sumas, neužtenka priežastims, dėl kurių jie priėmė skolos anuliavimo pasiūlymą, įvertinti.“

| (106) | Be to, HAMSA (26) byloje Bendrasis Teismas nustatė, kad valstybinis kreditorius veikia kaip privatus kreditorius, kai jis nusprendžia atsisakyti savo pretenzijų dalies, bet prieš tai jis išsamiai ir pagrįstai įvertina sumą, kurią jam pavyks susigrąžinti, likvidavimo riziką ir tikimybę, kad įmonė vėl taps gyvybinga. Galiausiai priimdama sprendimą dėl „Huta Cynku“ (27) bylos Komisija nusprendė, kad tuo atveju, kai restruktūrizavus įmonę būtų gautos didesnės pajamos nei ją likvidavus, nėra laikoma, kad buvo gauta nauda, taigi ir suteikta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(106)

Be to, HAMSA (26) byloje Bendrasis Teismas nustatė, kad valstybinis kreditorius veikia kaip privatus kreditorius, kai jis nusprendžia atsisakyti savo pretenzijų dalies, bet prieš tai jis išsamiai ir pagrįstai įvertina sumą, kurią jam pavyks susigrąžinti, likvidavimo riziką ir tikimybę, kad įmonė vėl taps gyvybinga. Galiausiai priimdama sprendimą dėl „Huta Cynku“ (27) bylos Komisija nusprendė, kad tuo atveju, kai restruktūrizavus įmonę būtų gautos didesnės pajamos nei ją likvidavus, nėra laikoma, kad buvo gauta nauda, taigi ir suteikta valstybės pagalba.

| (107) | Pagal minėtą teismo praktiką norint įvertinti, ar privatus kreditorius būtų veikęs arba veikė taip pat kaip WAK, būtina ištirti alternatyvas, kurias WAK turėjo, kai buvo nuspręsta, kad GfW gresia nemokumas, ir kokios būtų su šiomis alternatyvomis susijusios ekonominės pasekmės. Antras veiksmas –tokį pat tyrimą būtina atlikti įvertinant vynuogių auginimo įmones ir prekybininkus ir nustatyti, ar pagal vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų veiksmus įmanoma palyginti ir įvertinti situaciją, kurioje atsidūrė WAK. |
| --- | --- |

(107)

Pagal minėtą teismo praktiką norint įvertinti, ar privatus kreditorius būtų veikęs arba veikė taip pat kaip WAK, būtina ištirti alternatyvas, kurias WAK turėjo, kai buvo nuspręsta, kad GfW gresia nemokumas, ir kokios būtų su šiomis alternatyvomis susijusios ekonominės pasekmės. Antras veiksmas –tokį pat tyrimą būtina atlikti įvertinant vynuogių auginimo įmones ir prekybininkus ir nustatyti, ar pagal vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų veiksmus įmanoma palyginti ir įvertinti situaciją, kurioje atsidūrė WAK.

| (108) | Sužinojęs, kad GfW gresia nemokumas, WAK turėjo dvi alternatyvas. Jis galėjo sutikti, kad būtų pradėta nemokumo procedūra arba galėjo pamėginti jos išvengti sudarydamas susitarimą su GfW, kuris suteiktų GfW galimybę tęsti prekybą. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, kurią patvirtino ir 2003 m. vasario 3 d. nepriklausomo auditoriaus parengta ataskaita (žr. 88 konstatuojamąją dalį), su šiais dviem sprendimais susijusios ekonominės pasekmės, Vokietijos nuomone, yra šios: nemokumo procedūros atveju WAK galėtų ex-ante tikėtis susigrąžinti ne daugiau kaip apie 2,4 mln. EUR savo pretenzijų sumos. Tuo atveju, jei WAK pasirašytų susitarimą su GfW, atsisakydamas dalies savo pretenzijų ir taip suteikdamas GfW galimybę tęsti prekybą, WAK galėtų ex-ante tikėtis susigrąžinti apie 5,1 mln. EUR savo pretenzijų. Lieka 2,7 mln. EUR skirtumas, kuris leistų išvengti GfW nemokumo procedūros. Neatsižvelgiant į tai, ar vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai irgi būtų norėję tai padaryti, tai būtų turėję tik nedidelę įtaką skaičiuojant galimą susigrąžinti sumą, tačiau dėl to nebūtų pasikeitę dviejų alternatyvų palyginimo rezultatai. |
| --- | --- |

(108)

Sužinojęs, kad GfW gresia nemokumas, WAK turėjo dvi alternatyvas. Jis galėjo sutikti, kad būtų pradėta nemokumo procedūra arba galėjo pamėginti jos išvengti sudarydamas susitarimą su GfW, kuris suteiktų GfW galimybę tęsti prekybą. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, kurią patvirtino ir 2003 m. vasario 3 d. nepriklausomo auditoriaus parengta ataskaita (žr. 88 konstatuojamąją dalį), su šiais dviem sprendimais susijusios ekonominės pasekmės, Vokietijos nuomone, yra šios: nemokumo procedūros atveju WAK galėtų ex-ante tikėtis susigrąžinti ne daugiau kaip apie 2,4 mln. EUR savo pretenzijų sumos. Tuo atveju, jei WAK pasirašytų susitarimą su GfW, atsisakydamas dalies savo pretenzijų ir taip suteikdamas GfW galimybę tęsti prekybą, WAK galėtų ex-ante tikėtis susigrąžinti apie 5,1 mln. EUR savo pretenzijų. Lieka 2,7 mln. EUR skirtumas, kuris leistų išvengti GfW nemokumo procedūros. Neatsižvelgiant į tai, ar vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai irgi būtų norėję tai padaryti, tai būtų turėję tik nedidelę įtaką skaičiuojant galimą susigrąžinti sumą, tačiau dėl to nebūtų pasikeitę dviejų alternatyvų palyginimo rezultatai.

| (109) | Ataskaitoje nurodyta 2,4 mln. EUR suma, kuri būtų sugrąžinta nemokumo atveju, yra pagrįsta Vokietijos prielaida, kad prieš išsprendžiant WAK pretenzijas turėtų būti patenkintos 4,4 mln. EUR vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pretenzijos. Tačiau, Europos Komisijos nuomone, pagal Vokietijos įmonių bankroto įstatymą prieš grąžinant skolą WAK turėtų būti padengti tik įsiskolinimai toms vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams, kuriems taikoma pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga. Kitos skolos būtų nagrinėjamos tokiomis pat sąlygomis, kaip ir skola WAK. Tačiau Europos Komisijos atlikti skaičiavimai rodo, kad net ir tada, kai visos WAK ir vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pretenzijos būtų sprendžiamos vienodomis sąlygomis, nemokumo atveju WAK galėtų tikėtis susigrąžinti ne daugiau kaip 4,7 mln. EUR (remiantis bendra maksimalia 6,8 mln. EUR suma, kuri būtų grąžinta nemokumo atveju, ir atsižvelgiant į tai, kad WAK ir vynuogių auginimo įmonėms būtų grąžinta įsiskolinimams proporcinga suma – 10 mln. EUR WAK ir 4,4 mln. EUR vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams). Todėl galima daryti išvadą, kad ex-ante WAK palankesnė alternatyva būtų suteikti GfW galimybę išvengti nemokumo. |
| --- | --- |

(109)

Ataskaitoje nurodyta 2,4 mln. EUR suma, kuri būtų sugrąžinta nemokumo atveju, yra pagrįsta Vokietijos prielaida, kad prieš išsprendžiant WAK pretenzijas turėtų būti patenkintos 4,4 mln. EUR vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pretenzijos. Tačiau, Europos Komisijos nuomone, pagal Vokietijos įmonių bankroto įstatymą prieš grąžinant skolą WAK turėtų būti padengti tik įsiskolinimai toms vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams, kuriems taikoma pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga. Kitos skolos būtų nagrinėjamos tokiomis pat sąlygomis, kaip ir skola WAK. Tačiau Europos Komisijos atlikti skaičiavimai rodo, kad net ir tada, kai visos WAK ir vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų pretenzijos būtų sprendžiamos vienodomis sąlygomis, nemokumo atveju WAK galėtų tikėtis susigrąžinti ne daugiau kaip 4,7 mln. EUR (remiantis bendra maksimalia 6,8 mln. EUR suma, kuri būtų grąžinta nemokumo atveju, ir atsižvelgiant į tai, kad WAK ir vynuogių auginimo įmonėms būtų grąžinta įsiskolinimams proporcinga suma – 10 mln. EUR WAK ir 4,4 mln. EUR vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams). Todėl galima daryti išvadą, kad ex-ante WAK palankesnė alternatyva būtų suteikti GfW galimybę išvengti nemokumo.

| (110) | Kita vertus, su vynuogių auginimo įmonėmis ir prekybininkais susiję skaičiavimai labai skyrėsi. Pirma, už pateiktas prekes jiems jau buvo sumokėta 80 %. Antra, pagal GfW pasiūlymą, jiems būtų sumokėta tik 10 % iš 20 % skolos. Iš tikrųjų tai reiškė, kad pasirašę sutartį jie gautų tik kitus 2 % sutartos pirkimo kainos. Tai tikrai mažesnė suma nei jie galėtų tikėtis nemokumo procedūros atveju, neatsižvelgiant į jiems suteiktas skolos grąžinimo garantijas (paprastos, išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlygą). Jie galėtų tikėtis, kad bus padengta vidutiniškai 48 % jų likusių pretenzijų sumos (2,1 mln. EUR iš bendros 4,4 mln. EUR skolos sumos). Todėl nestebina tai, kad kai kurios vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai atsisakė priimti GfW pasiūlymą. Trečia, turėjo būti akivaizdu, kad WAK turėjo būti suinteresuotas atsisakyti dalies savo pretenzijų ir išvengti nemokumo net jeigu vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai nebūtų padarę to paties, nes tai būtų suteikę vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams galimybę gauti didesnę likusių pretenzijų sumą nei siūlyti 10 %. Ketvirta, kai kurios iš šių įmonių ir prekybininkų jau buvo apskundę GfW teismui ir teismas jau buvo priėmęs sprendimą jų naudai, įpareigodamas GfW sumokėti 80 % likusių pretenzijų sumos. |
| --- | --- |

(110)

Kita vertus, su vynuogių auginimo įmonėmis ir prekybininkais susiję skaičiavimai labai skyrėsi. Pirma, už pateiktas prekes jiems jau buvo sumokėta 80 %. Antra, pagal GfW pasiūlymą, jiems būtų sumokėta tik 10 % iš 20 % skolos. Iš tikrųjų tai reiškė, kad pasirašę sutartį jie gautų tik kitus 2 % sutartos pirkimo kainos. Tai tikrai mažesnė suma nei jie galėtų tikėtis nemokumo procedūros atveju, neatsižvelgiant į jiems suteiktas skolos grąžinimo garantijas (paprastos, išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlygą). Jie galėtų tikėtis, kad bus padengta vidutiniškai 48 % jų likusių pretenzijų sumos (2,1 mln. EUR iš bendros 4,4 mln. EUR skolos sumos). Todėl nestebina tai, kad kai kurios vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai atsisakė priimti GfW pasiūlymą. Trečia, turėjo būti akivaizdu, kad WAK turėjo būti suinteresuotas atsisakyti dalies savo pretenzijų ir išvengti nemokumo net jeigu vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai nebūtų padarę to paties, nes tai būtų suteikę vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams galimybę gauti didesnę likusių pretenzijų sumą nei siūlyti 10 %. Ketvirta, kai kurios iš šių įmonių ir prekybininkų jau buvo apskundę GfW teismui ir teismas jau buvo priėmęs sprendimą jų naudai, įpareigodamas GfW sumokėti 80 % likusių pretenzijų sumos.

| (111) | Galima daryti išvadą, kad nors vynuogių auginimo įmonės, prekybininkai ir WAK buvo GfW kreditoriai, WAK ir vynuogių auginimo įmonių bei prekybininkų pasirinkimo galimybės ir jų rezultatai skyrėsi taip, kad jų neįmanoma palyginti. Tai, kad vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai nusprendė neatsisakyti savo pretenzijų, neturėtų daryti neigiamo poveikio tiriant, ar WAK veikė pagal privataus kreditoriaus kriterijų. |
| --- | --- |

(111)

Galima daryti išvadą, kad nors vynuogių auginimo įmonės, prekybininkai ir WAK buvo GfW kreditoriai, WAK ir vynuogių auginimo įmonių bei prekybininkų pasirinkimo galimybės ir jų rezultatai skyrėsi taip, kad jų neįmanoma palyginti. Tai, kad vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai nusprendė neatsisakyti savo pretenzijų, neturėtų daryti neigiamo poveikio tiriant, ar WAK veikė pagal privataus kreditoriaus kriterijų.

| (112) | Palyginusi skirtingas WAK alternatyvas, Komisija daro išvadą, kad dalinis pretenzijų, kurių bendra suma sudarė 5 005 441,60 EUR, perleidimas ir atsisakymas 2000 m. gruodžio 4 d. ir 2001 m. vasario 21 d. ir palūkanų atsisakymas nuo 2000 m. gruodžio 31 d. buvo palankiausia WAK alternatyva ir todėl atitinka privataus kreditoriaus kriterijų. Perleidus pretenzijas ir jų atsisakius skola buvo atidėta – tai kreditoriui yra naudingiau nei likvidavimas. Remiantis nusistovėjusia teismo praktika (28), valstybinis kreditorius atsižvelgs į naudą, kurią jam suteiks pagal skolos pertvarkymo planą gauta suma ir suma, kurią jis galėtų susigrąžinti likviduojant įmonę. Taigi, GfW nebuvo suteiktas joks pranašumas, kurio ji nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, todėl WAK nusprendus perleisti ir atsisakyti dalies savo pretenzijų valstybės pagalba GfW nebuvo suteikta. |
| --- | --- |

(112)

Palyginusi skirtingas WAK alternatyvas, Komisija daro išvadą, kad dalinis pretenzijų, kurių bendra suma sudarė 5 005 441,60 EUR, perleidimas ir atsisakymas 2000 m. gruodžio 4 d. ir 2001 m. vasario 21 d. ir palūkanų atsisakymas nuo 2000 m. gruodžio 31 d. buvo palankiausia WAK alternatyva ir todėl atitinka privataus kreditoriaus kriterijų. Perleidus pretenzijas ir jų atsisakius skola buvo atidėta – tai kreditoriui yra naudingiau nei likvidavimas. Remiantis nusistovėjusia teismo praktika (28), valstybinis kreditorius atsižvelgs į naudą, kurią jam suteiks pagal skolos pertvarkymo planą gauta suma ir suma, kurią jis galėtų susigrąžinti likviduojant įmonę. Taigi, GfW nebuvo suteiktas joks pranašumas, kurio ji nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, todėl WAK nusprendus perleisti ir atsisakyti dalies savo pretenzijų valstybės pagalba GfW nebuvo suteikta.

| (113) | Pirmojo procedūros etapo metu buvo suabejota, ar WAK užtikrino, kad būtų perleista ir atsisakyta kuo mažiau pretenzijų. Tačiau, remiantis Vokietijos pastabomis, WAK atsisakė tos pretenzijų dalies, kurios reikėjo 2000 m. GfW deficitui padengti. Remiantis Vokietijos įmonių bankroto įstatymu (žr. 25 konstatuojamąją dalį), to reikėjo, kad būtų išvengta nemokumo procedūrų ir GfW galėtų tęsti prekybą. Pirmoje 2000 m. gruodžio 4 d. pasirašytoje GfW ir WAK sutartyje numatyta, kad siekdamas išvengti GfW nemokumo, WAK sutinka perleisti GfW deficito dydžio pretenzijų sumą po to, kai vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai sutiks atsisakyti 90 % likusių pretenzijų ir, jei reikia, atsisakys perleistos pretenzijų sumos (žr. 79 ir 80 konstatuojamąsias dalis). Priežastis, dėl kurios atsisakyta pretenzijų suma buvo didesnė nei iš pradžių tikėtasi, buvo ta, kad nepaisant WAK ir GfW pastangų įtikinti vynuogių auginimo įmones ir prekybininkus padėti GfW išvengti nemokumo (žr. Vokietijos pastabų 79 ir 80 konstatuojamąsias dalis), vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai priėmė sprendimą neatsisakyti savo pretenzijų dėl 110 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Kaip nurodyta 108 konstatuojamojoje dalyje, vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų sprendimas neatsisakyti savo likusių pretenzijų WAK ekonominiam vertinimui turėjo nedidelį poveikį ir nepakeitė šio vertinimo rezultatų, kad WAK buvo ekonomiškai naudinga suteikti GfW galimybę išvengti nemokumo procedūros. |
| --- | --- |

(113)

Pirmojo procedūros etapo metu buvo suabejota, ar WAK užtikrino, kad būtų perleista ir atsisakyta kuo mažiau pretenzijų. Tačiau, remiantis Vokietijos pastabomis, WAK atsisakė tos pretenzijų dalies, kurios reikėjo 2000 m. GfW deficitui padengti. Remiantis Vokietijos įmonių bankroto įstatymu (žr. 25 konstatuojamąją dalį), to reikėjo, kad būtų išvengta nemokumo procedūrų ir GfW galėtų tęsti prekybą. Pirmoje 2000 m. gruodžio 4 d. pasirašytoje GfW ir WAK sutartyje numatyta, kad siekdamas išvengti GfW nemokumo, WAK sutinka perleisti GfW deficito dydžio pretenzijų sumą po to, kai vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai sutiks atsisakyti 90 % likusių pretenzijų ir, jei reikia, atsisakys perleistos pretenzijų sumos (žr. 79 ir 80 konstatuojamąsias dalis). Priežastis, dėl kurios atsisakyta pretenzijų suma buvo didesnė nei iš pradžių tikėtasi, buvo ta, kad nepaisant WAK ir GfW pastangų įtikinti vynuogių auginimo įmones ir prekybininkus padėti GfW išvengti nemokumo (žr. Vokietijos pastabų 79 ir 80 konstatuojamąsias dalis), vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai priėmė sprendimą neatsisakyti savo pretenzijų dėl 110 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Kaip nurodyta 108 konstatuojamojoje dalyje, vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų sprendimas neatsisakyti savo likusių pretenzijų WAK ekonominiam vertinimui turėjo nedidelį poveikį ir nepakeitė šio vertinimo rezultatų, kad WAK buvo ekonomiškai naudinga suteikti GfW galimybę išvengti nemokumo procedūros.

| (114) | Taigi, Komisija daro išvadą, kad WAK dalinis pretenzijų perleidimas ir atsisakymas buvo palankiausia WAK alternatyva, todėl atitinka privataus kreditoriaus kriterijų ir neturi būti laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(114)

Taigi, Komisija daro išvadą, kad WAK dalinis pretenzijų perleidimas ir atsisakymas buvo palankiausia WAK alternatyva, todėl atitinka privataus kreditoriaus kriterijų ir neturi būti laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

VI.2.2.   Pagalba vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams

| (115) | Pirmojo procedūros etapo metu ir pratęsus oficialią tyrimo procedūrą buvo suabejota galima pagalba vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams. Pirma, vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams GfW suteikta skolos grąžinimo garantija pirkimo metu atrodė pakankamai didelė ir buvo suabejota, ar ši suteikta garantija iš tikrųjų atitiko bendrą verslo praktiką. Antra, nustatyta, kad už misą sumokėta didesnė nei rinkos kaina. Trečia, buvo suabejota vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų sprendimu neatsisakyti savo pretenzijų, kai GfW grėsė nemokumas, ir WAK sprendimu perleisti, o vėliau ir atsisakyti dalies savo pretenzijų, nors vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai nusprendė neatsisakyti 90 % savo likusių pretenzijų (20 % atsargų vertės). |
| --- | --- |

(115)

Pirmojo procedūros etapo metu ir pratęsus oficialią tyrimo procedūrą buvo suabejota galima pagalba vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams. Pirma, vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams GfW suteikta skolos grąžinimo garantija pirkimo metu atrodė pakankamai didelė ir buvo suabejota, ar ši suteikta garantija iš tikrųjų atitiko bendrą verslo praktiką. Antra, nustatyta, kad už misą sumokėta didesnė nei rinkos kaina. Trečia, buvo suabejota vynuogių auginimo įmonių ir prekybininkų sprendimu neatsisakyti savo pretenzijų, kai GfW grėsė nemokumas, ir WAK sprendimu perleisti, o vėliau ir atsisakyti dalies savo pretenzijų, nors vynuogių auginimo įmonės ir prekybininkai nusprendė neatsisakyti 90 % savo likusių pretenzijų (20 % atsargų vertės).

VI.2.2.a.   Perkant misą suteikta skolos grąžinimo garantija

| (116) | Savo pastabose Vokietija užtikrina, kad paprastos, išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlygos taikymas vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams parduodant misą, atitiko bendrą verslo praktiką. Tai reiškia, kad nors taikant šią sąlygą vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams (o ypač tiems, kuriems buvo užtikrinta pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga), buvo suteikta pakankamai didelė skolos grąžinimo garantija, ši garantija atitiko bendrą verslo praktiką ir nebuvo didesnė nei susitarimų su privačiu pirkėju atveju. |
| --- | --- |

(116)

Savo pastabose Vokietija užtikrina, kad paprastos, išplėstos arba pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlygos taikymas vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams parduodant misą, atitiko bendrą verslo praktiką. Tai reiškia, kad nors taikant šią sąlygą vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams (o ypač tiems, kuriems buvo užtikrinta pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga), buvo suteikta pakankamai didelė skolos grąžinimo garantija, ši garantija atitiko bendrą verslo praktiką ir nebuvo didesnė nei susitarimų su privačiu pirkėju atveju.

| (117) | Komisija nurodo rekomendacijas (29), kurias Vokietijos vyno gamybos įmonių ir vynų mažmenininkų federacija (Tryras), Vokietijos vyno prekybininkų federacija (Maincas) ir Vokietijos vynuogių augintojų asociacija (Bona) (vok. Der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier, der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz und der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) užregistravo Vokietijos konkurencijos institucijų (vok. Bundezkartellamt) registre pagal Įstatymo dėl konkurencijos suvaržymo (vok. des Gesetzes gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (30) 22 straipsnio 3 dalies 2 punktą. Pirmoji rekomendacijų versija užregistruota 1990 m., o dabartinė versija – 2005 m. Šiose rekomendacijose aiškiai nurodyta, kad tais atvejais, kai perduodant prekes sumokama ne visa pirkimo kaina, pirkėjui suteikta nuosavybės teisė turėtų galioti, kol bus sumokėta visa kaina. Šioje byloje vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams buvo suteiktos įvairių lygių skolos grąžinimo garantijos. Visos skolos grąžinimo garantijos buvo užtikrintos tik toms vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams, kuriems buvo taikoma pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga. Tai reiškia, kad vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteikta skolos grąžinimo garantija apskritai nebuvo tokia didelė, kaip rekomenduojama minėtose rekomendacijose. Todėl Komisija, atsižvelgdama į rekomendacijas ir suteiktą faktinę skolos grąžinimo garantiją, sutinka su Vokietijos patvirtinimais, kad vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteiktos skolos grąžinimo garantijos šiuo atveju atitiko bendrą verslo praktiką ir nebuvo didesnės nei įprastos dviejų privačių asmenų sutarties atveju, todėl nelaikomos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(117)

Komisija nurodo rekomendacijas (29), kurias Vokietijos vyno gamybos įmonių ir vynų mažmenininkų federacija (Tryras), Vokietijos vyno prekybininkų federacija (Maincas) ir Vokietijos vynuogių augintojų asociacija (Bona) (vok. Der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier, der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz und der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) užregistravo Vokietijos konkurencijos institucijų (vok. Bundezkartellamt) registre pagal Įstatymo dėl konkurencijos suvaržymo (vok. des Gesetzes gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (30) 22 straipsnio 3 dalies 2 punktą. Pirmoji rekomendacijų versija užregistruota 1990 m., o dabartinė versija – 2005 m. Šiose rekomendacijose aiškiai nurodyta, kad tais atvejais, kai perduodant prekes sumokama ne visa pirkimo kaina, pirkėjui suteikta nuosavybės teisė turėtų galioti, kol bus sumokėta visa kaina. Šioje byloje vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams buvo suteiktos įvairių lygių skolos grąžinimo garantijos. Visos skolos grąžinimo garantijos buvo užtikrintos tik toms vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams, kuriems buvo taikoma pratęstos nuosavybės teisės išlaikymo sąlyga. Tai reiškia, kad vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteikta skolos grąžinimo garantija apskritai nebuvo tokia didelė, kaip rekomenduojama minėtose rekomendacijose. Todėl Komisija, atsižvelgdama į rekomendacijas ir suteiktą faktinę skolos grąžinimo garantiją, sutinka su Vokietijos patvirtinimais, kad vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteiktos skolos grąžinimo garantijos šiuo atveju atitiko bendrą verslo praktiką ir nebuvo didesnės nei įprastos dviejų privačių asmenų sutarties atveju, todėl nelaikomos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

VI.2.2.b.   Perkant misą sumokėta kaina

| (118) | Pirmojo procedūros etapo metu buvo teigiama, kad kaina, kurią GfW sumokėjo už misą, buvo didesnė už rinkos kainą. Kadangi buvo daroma nuoroda į stalo vyno rinkos kainą, buvo pateikta 0,26 EUR už litrą orientacinė kaina. Savo pastabose Vokietija pateikė svarbios informacijos apie GfW verslo strategiją, iš kurios matyti, kad įprasto stalo vyno rinka nėra susijusi rinka ir kad pagal GfW strategiją buvo veikiama trimis kryptimis. Pirma, siekiant dalyvauti ES distiliavimo programoje (dėl 40 % atsargų) numatyta nupirkti stalo vyno misos. Antra, nupirkti aukštos kokybės misos ketinant ją parduoti rinkoje kaip aukštos kokybės žaliavinį vyną, kuris bus naudojamas putojančio vyno gamyboje (60 % atsargų). Trečia, dalyvauti ES sandėliavimo programoje dėl 20 % atsargų prieš jas parduodant putojančiam vynui gaminti. Komisija, tirdama, ar šie du gaminiai priklauso tai pačiai rinkai, remiasi Komisijos pranešimu dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo Bendrijos konkurencijos teisės tikslams
   (31). Pagal pranešimo 7 punktą „atitinkama prekių rinka apima visas prekes ir (arba) paslaugas, kurias dėl jų savybių, kainų ir paskirties vartotojas laiko vienodomis ar pakeičiamomis“. |
| --- | --- |

(118)

Pirmojo procedūros etapo metu buvo teigiama, kad kaina, kurią GfW sumokėjo už misą, buvo didesnė už rinkos kainą. Kadangi buvo daroma nuoroda į stalo vyno rinkos kainą, buvo pateikta 0,26 EUR už litrą orientacinė kaina. Savo pastabose Vokietija pateikė svarbios informacijos apie GfW verslo strategiją, iš kurios matyti, kad įprasto stalo vyno rinka nėra susijusi rinka ir kad pagal GfW strategiją buvo veikiama trimis kryptimis. Pirma, siekiant dalyvauti ES distiliavimo programoje (dėl 40 % atsargų) numatyta nupirkti stalo vyno misos. Antra, nupirkti aukštos kokybės misos ketinant ją parduoti rinkoje kaip aukštos kokybės žaliavinį vyną, kuris bus naudojamas putojančio vyno gamyboje (60 % atsargų). Trečia, dalyvauti ES sandėliavimo programoje dėl 20 % atsargų prieš jas parduodant putojančiam vynui gaminti. Komisija, tirdama, ar šie du gaminiai priklauso tai pačiai rinkai, remiasi Komisijos pranešimu dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo Bendrijos konkurencijos teisės tikslams
   (31). Pagal pranešimo 7 punktą „atitinkama prekių rinka apima visas prekes ir (arba) paslaugas, kurias dėl jų savybių, kainų ir paskirties vartotojas laiko vienodomis ar pakeičiamomis“.

| (119) | Rinka, kuriai priskiriama misa, nupirkta siekiant pasinaudoti ES distiliavimo programos privalumais, žinoma, yra įprasto stalo vyno rinka. Tačiau už ją mokama kaina – tai kaina už distiliuoti skirtą vyną. |
| --- | --- |

(119)

Rinka, kuriai priskiriama misa, nupirkta siekiant pasinaudoti ES distiliavimo programos privalumais, žinoma, yra įprasto stalo vyno rinka. Tačiau už ją mokama kaina – tai kaina už distiliuoti skirtą vyną.

| (120) | Kaip ir pagal visas tradicines žemės ūkio rinkų intervencines priemones, prevenciniu vyno distiliavimu, remiantis Reglamento (EBB) 822/87 38 straipsniu, daugiausia siekiama pašalinti vyno rinkos perteklių, taigi, šio savanoriško distiliavimo kaina turėjo būti pakankamai didelė, kad gamintojai būtų motyvuoti distiliuoti vyną. Taryba nustatė, kad distiliavimo priemonės faktinė metinė kaina turi būti lygi 65 % orientacinės kainos. |
| --- | --- |

(120)

Kaip ir pagal visas tradicines žemės ūkio rinkų intervencines priemones, prevenciniu vyno distiliavimu, remiantis Reglamento (EBB) 822/87 38 straipsniu, daugiausia siekiama pašalinti vyno rinkos perteklių, taigi, šio savanoriško distiliavimo kaina turėjo būti pakankamai didelė, kad gamintojai būtų motyvuoti distiliuoti vyną. Taryba nustatė, kad distiliavimo priemonės faktinė metinė kaina turi būti lygi 65 % orientacinės kainos.

| (121) | Dėl orientacinės kainos Taryba susitardavo kartą per metus ir nustatyta kaina buvo aiškiai siekiama paremti rinką. Kad to pavyktų pasiekti, akivaizdu, kad nustatyta kaina turėjo būti pakankamai aukšta. 1999 m. liepos 19 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1676/1999, kuriuo nustatoma 1999–2000 vyno metų vyno orientacinė kaina (32), nustatytos skirtingų vyno kategorijų orientacinės kainos. Nustatyta, kad AII kategorijos vyno (iš „Sylvaner“ arba „Müller-Thurgau“ rūšių vynuogių pagaminto baltojo stalo vyno) hektolitro kaina – 82, 81 EUR, o AIII kategorijos vyno (iš „Riesling“ rūšies vynuogių pagaminto baltojo stalo vyno) hektolitro kaina – 94,57 EUR. Pagal 1999 m. liepos 26 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1681/1999, kuriuo nustatomos supirkimo kainos, pagalba ir tam tikros kitos sumos, taikomos vyno sektoriaus intervencinėms priemonėms 1999–2000 vyno metais (33), III priedą tiksli už distiliavimą mokama kaina priklausė nuo tiekiamo vyno sudėtyje esančio alkoholio laipsnio, nes tais metais prevencinio distiliavimo kainą (65 % orientacinės kainos) Komisija apskaičiavo ne už hektolitrą, bet už alkoholio laipsnį hektolitre. |
| --- | --- |

(121)

Dėl orientacinės kainos Taryba susitardavo kartą per metus ir nustatyta kaina buvo aiškiai siekiama paremti rinką. Kad to pavyktų pasiekti, akivaizdu, kad nustatyta kaina turėjo būti pakankamai aukšta. 1999 m. liepos 19 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1676/1999, kuriuo nustatoma 1999–2000 vyno metų vyno orientacinė kaina (32), nustatytos skirtingų vyno kategorijų orientacinės kainos. Nustatyta, kad AII kategorijos vyno (iš „Sylvaner“ arba „Müller-Thurgau“ rūšių vynuogių pagaminto baltojo stalo vyno) hektolitro kaina – 82, 81 EUR, o AIII kategorijos vyno (iš „Riesling“ rūšies vynuogių pagaminto baltojo stalo vyno) hektolitro kaina – 94,57 EUR. Pagal 1999 m. liepos 26 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1681/1999, kuriuo nustatomos supirkimo kainos, pagalba ir tam tikros kitos sumos, taikomos vyno sektoriaus intervencinėms priemonėms 1999–2000 vyno metais (33), III priedą tiksli už distiliavimą mokama kaina priklausė nuo tiekiamo vyno sudėtyje esančio alkoholio laipsnio, nes tais metais prevencinio distiliavimo kainą (65 % orientacinės kainos) Komisija apskaičiavo ne už hektolitrą, bet už alkoholio laipsnį hektolitre.

| (122) | Pagrindinė su vyno distiliavimu susijusi Komisijos užduotis buvo įvertinti esamą rinkos situaciją ir atitinkamai nustatyti, kokie kiekiai kiekvienais metais gali būti tiekiami pagal prevencinio distiliavimo priemonę kiekvienoje valstybėje narėje. 1999 m. lapkričio 5 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2367/1999, kuriuo 1999–2000 vyno metams nustatoma Tarybos reglamento (EEB) Nr. 822/87 38 straipsnyje nurodyta prevencinio distiliavimo priemonė (34), Vokietijos rinkai 1999–2000 vyno metais buvo nustatytas 148 000 hektolitrų kiekis. 2000 m. kovo 14 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 546/2000 (35), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2367/1999, šis kiekis padidintas iki 468 000 hektolitrų. Reglamentu (EB) Nr. 2367/1999 vyno, kuris galėjo būti tiekiamas distiliuoti, kiekis turėjo sudaryti ne daugiau nei 40 % produkcijos. Remiantis Komisijos duomenimis, pagal šią programą Vokietijos gamintojai distiliavo apie 400 000 hektolitrų. |
| --- | --- |

(122)

Pagrindinė su vyno distiliavimu susijusi Komisijos užduotis buvo įvertinti esamą rinkos situaciją ir atitinkamai nustatyti, kokie kiekiai kiekvienais metais gali būti tiekiami pagal prevencinio distiliavimo priemonę kiekvienoje valstybėje narėje. 1999 m. lapkričio 5 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2367/1999, kuriuo 1999–2000 vyno metams nustatoma Tarybos reglamento (EEB) Nr. 822/87 38 straipsnyje nurodyta prevencinio distiliavimo priemonė (34), Vokietijos rinkai 1999–2000 vyno metais buvo nustatytas 148 000 hektolitrų kiekis. 2000 m. kovo 14 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 546/2000 (35), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2367/1999, šis kiekis padidintas iki 468 000 hektolitrų. Reglamentu (EB) Nr. 2367/1999 vyno, kuris galėjo būti tiekiamas distiliuoti, kiekis turėjo sudaryti ne daugiau nei 40 % produkcijos. Remiantis Komisijos duomenimis, pagal šią programą Vokietijos gamintojai distiliavo apie 400 000 hektolitrų.

| (123) | Remiantis Vokietijos duomenimis, tiekiamo distiliuoti vyno kaina buvo 0,50–0,55 EUR už litrą. Atsižvelgdama į minėtą skaičiavimo metodą, Komisija mano, kad Vokietija nurodė realią kainą. |
| --- | --- |

(123)

Remiantis Vokietijos duomenimis, tiekiamo distiliuoti vyno kaina buvo 0,50–0,55 EUR už litrą. Atsižvelgdama į minėtą skaičiavimo metodą, Komisija mano, kad Vokietija nurodė realią kainą.

| (124) | Komisija daro išvadą, kad dėl didelio vyno kiekio pritaikytos ES rinkos intervencijos buvo sukurtos dvi atskiros rinkos. Vienoje rinkoje orientacinė kaina buvo lygi distiliuoti tiekiamo vyno kainai, šiuo atveju 0,50–0,55 EUR už litrą, o kitoje – orientacinė kaina buvo lygi rinkos kainai. Todėl 0,26 EUR už litrą kaina, nurodyta priimant sprendimą pirmojo procedūros etapo metu, neturi būti laikoma susijusia orientacine kaina už misą, nupirktą norint ją distiliuoti. |
| --- | --- |

(124)

Komisija daro išvadą, kad dėl didelio vyno kiekio pritaikytos ES rinkos intervencijos buvo sukurtos dvi atskiros rinkos. Vienoje rinkoje orientacinė kaina buvo lygi distiliuoti tiekiamo vyno kainai, šiuo atveju 0,50–0,55 EUR už litrą, o kitoje – orientacinė kaina buvo lygi rinkos kainai. Todėl 0,26 EUR už litrą kaina, nurodyta priimant sprendimą pirmojo procedūros etapo metu, neturi būti laikoma susijusia orientacine kaina už misą, nupirktą norint ją distiliuoti.

| (125) | Norint nustatyti, kokiai susijusiai rinkai buvo priskiriama misa, skirta perdirbti į žaliavinį vyną, iš kurio būtų gaminamas putojantis vynas, pirmiausia reikia įvertinti, ar egzistuoja atskiros vyno rinkos ir ar misa, kurią įsigijo GfW, priklauso tai pačiai rinkai kaip ir stalo vynas. Be to, bus svarbu nustatyti, ar aukštesnės kokybės vynas galėjo kainuoti daugiau. Komisija, teikdama statistinius duomenis, visada nurodo skirtingas kainas, kurios priklauso nuo vyno kokybės. Remiantis Komisijos vyno ekspertais, kiekvienos siuntos vyno kaina skiriasi ir turimoje vyno statistikoje nurodomos tik vidutinės skirtingos kokybės vyno kainos. Faktinei kainai įtakos turi keli veiksniai. Pagrindiniai veiksniai – kokybė, brandinimo laikas, geras vardas, paklausa ir alkoholio stiprumas laipsniais pagal Ekslės skalę. Laipsniais pagal Ekslės skalę nurodomas vynuogių sunokimo ir cukraus lygis. Tai yra svarbus veiksnys, nes pagal jį nustatomas galutinis vyno sudėtyje esančio natūralaus alkoholio laipsnis. Vokietijos vyno instituto (vok. Deutsches Weininstitute) nuomone, „Sect“ / putojančio vyno gamybai turi būti naudojamas žaliavinis vynas, kurio sudėtyje yra didelio stiprumo alkoholio (36). |
| --- | --- |

(125)

Norint nustatyti, kokiai susijusiai rinkai buvo priskiriama misa, skirta perdirbti į žaliavinį vyną, iš kurio būtų gaminamas putojantis vynas, pirmiausia reikia įvertinti, ar egzistuoja atskiros vyno rinkos ir ar misa, kurią įsigijo GfW, priklauso tai pačiai rinkai kaip ir stalo vynas. Be to, bus svarbu nustatyti, ar aukštesnės kokybės vynas galėjo kainuoti daugiau. Komisija, teikdama statistinius duomenis, visada nurodo skirtingas kainas, kurios priklauso nuo vyno kokybės. Remiantis Komisijos vyno ekspertais, kiekvienos siuntos vyno kaina skiriasi ir turimoje vyno statistikoje nurodomos tik vidutinės skirtingos kokybės vyno kainos. Faktinei kainai įtakos turi keli veiksniai. Pagrindiniai veiksniai – kokybė, brandinimo laikas, geras vardas, paklausa ir alkoholio stiprumas laipsniais pagal Ekslės skalę. Laipsniais pagal Ekslės skalę nurodomas vynuogių sunokimo ir cukraus lygis. Tai yra svarbus veiksnys, nes pagal jį nustatomas galutinis vyno sudėtyje esančio natūralaus alkoholio laipsnis. Vokietijos vyno instituto (vok. Deutsches Weininstitute) nuomone, „Sect“ / putojančio vyno gamybai turi būti naudojamas žaliavinis vynas, kurio sudėtyje yra didelio stiprumo alkoholio (36).

| (126) | Šia nuomone patvirtinami Vokietijos teiginiai, kad misos stiprumas pagal Ekslės skalę turi būti didesnis, jeigu galutinis produktas – putojantis vynas, o ne stalo vynas, ir kad už didesnio stiprumo pagal Ekslės skalę misą turėjo būti mokama priemoka. Todėl Komisija pritaria Vokietijos teiginiams, kad egzistuoja atskiros rinkos ir kad už misą, kuri būtų naudojama putojančiam vynui gaminti, tikrai turėjo būti mokama daugiau nei už stalo vynui gaminti skirtą misą. Taigi, Komisija taip pat pritaria, kad kainos, kurią GfW mokėjo įsigydama misą, negalima lyginti su stalo vyno kaina – 0,26 EUR už litrą, kaip tai buvo padaryta pirmojo procedūros etapo metu. |
| --- | --- |

(126)

Šia nuomone patvirtinami Vokietijos teiginiai, kad misos stiprumas pagal Ekslės skalę turi būti didesnis, jeigu galutinis produktas – putojantis vynas, o ne stalo vynas, ir kad už didesnio stiprumo pagal Ekslės skalę misą turėjo būti mokama priemoka. Todėl Komisija pritaria Vokietijos teiginiams, kad egzistuoja atskiros rinkos ir kad už misą, kuri būtų naudojama putojančiam vynui gaminti, tikrai turėjo būti mokama daugiau nei už stalo vynui gaminti skirtą misą. Taigi, Komisija taip pat pritaria, kad kainos, kurią GfW mokėjo įsigydama misą, negalima lyginti su stalo vyno kaina – 0,26 EUR už litrą, kaip tai buvo padaryta pirmojo procedūros etapo metu.

| (127) | Be to, Vokietija pateikia informacijos apie kainą, kurią galima pasiekti susijusioje rinkoje, t. y. aukštos kokybės misos, kuri būtų naudojama putojančiam vynui gaminti, rinkoje. Remiantis šia informacija, putojančiam vynui gaminti skirto žaliavinio vyno rinkoje mokama bazinė kaina už vieną litrą misos, kurios stiprumas – 60 laipsnių pagal Ekslės skalę, buvo 0,312 EUR už litrą. Už kiekvieną papildomą laipsnį pagal Ekslės skalę (ne daugiau kaip 80 laipsnių pagal Ekslės skalę) buvo mokama po 0,005 EUR už litrą. Už aukštos kokybės misą, kuri sudarė 60 % visos nupirktos misos, vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams buvo sumokėta laikantis šio principo. Be to, remiantis Vokietijos pateikta Vokietijos vynuogių augintojų asociacijos (vok. Deutsche Weinbauverband) 1998–2001 m. importo statistika, didmenomis importuojamo baltojo vyno, kuris dėl būdingos aukštos kokybės yra tinkamas putojančiam vynui gaminti, rinkos kaina buvo 0,38 EUR už litrą. |
| --- | --- |

(127)

Be to, Vokietija pateikia informacijos apie kainą, kurią galima pasiekti susijusioje rinkoje, t. y. aukštos kokybės misos, kuri būtų naudojama putojančiam vynui gaminti, rinkoje. Remiantis šia informacija, putojančiam vynui gaminti skirto žaliavinio vyno rinkoje mokama bazinė kaina už vieną litrą misos, kurios stiprumas – 60 laipsnių pagal Ekslės skalę, buvo 0,312 EUR už litrą. Už kiekvieną papildomą laipsnį pagal Ekslės skalę (ne daugiau kaip 80 laipsnių pagal Ekslės skalę) buvo mokama po 0,005 EUR už litrą. Už aukštos kokybės misą, kuri sudarė 60 % visos nupirktos misos, vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams buvo sumokėta laikantis šio principo. Be to, remiantis Vokietijos pateikta Vokietijos vynuogių augintojų asociacijos (vok. Deutsche Weinbauverband) 1998–2001 m. importo statistika, didmenomis importuojamo baltojo vyno, kuris dėl būdingos aukštos kokybės yra tinkamas putojančiam vynui gaminti, rinkos kaina buvo 0,38 EUR už litrą.

| (128) | Remdamasi Komisijos vyno ekspertų pateikta informacija apie vyno kainos nustatymo būdą, pirmiau minėta Vokietijos vyno instituto informacija ir pelno pagal GfW verslo planą apskaičiavimu, Komisija linkusi sutikti su Vokietijos teiginiais dėl susijusios rinkos kainos – apie 0,38 EUR už litrą. |
| --- | --- |

(128)

Remdamasi Komisijos vyno ekspertų pateikta informacija apie vyno kainos nustatymo būdą, pirmiau minėta Vokietijos vyno instituto informacija ir pelno pagal GfW verslo planą apskaičiavimu, Komisija linkusi sutikti su Vokietijos teiginiais dėl susijusios rinkos kainos – apie 0,38 EUR už litrą.

| (129) | Vokietijos pateiktame GfW verslo plane nurodoma, kad įsigydama misą GfW tikėjosi, kad 40 % atsargų galės distiliuoti pagal prevencinio distiliavimo priemonę už 0,50–0,55 EUR už litrą kainą, 60 % atsargų parduoti už 0,375 EUR už litrą kainą, o dėl likusių 20 % atsargų GfW tikėjosi gauti papildomą 0,06 EUR už litrą ES subsidiją už vyno sandėliavimą – šis vynas po metų būtų parduotas už 0,375 EUR už litrą kainą. Iš viso GfW tikėjosi parduoti atsargų už vidutinę 0,44–0,46 EUR kainą ir uždirbti 0,06–0,09 EUR už litrą pelno. Bendras pelnas būtų nuo 2,64 mln. iki 3,96 mln. EUR. |
| --- | --- |

(129)

Vokietijos pateiktame GfW verslo plane nurodoma, kad įsigydama misą GfW tikėjosi, kad 40 % atsargų galės distiliuoti pagal prevencinio distiliavimo priemonę už 0,50–0,55 EUR už litrą kainą, 60 % atsargų parduoti už 0,375 EUR už litrą kainą, o dėl likusių 20 % atsargų GfW tikėjosi gauti papildomą 0,06 EUR už litrą ES subsidiją už vyno sandėliavimą – šis vynas po metų būtų parduotas už 0,375 EUR už litrą kainą. Iš viso GfW tikėjosi parduoti atsargų už vidutinę 0,44–0,46 EUR kainą ir uždirbti 0,06–0,09 EUR už litrą pelno. Bendras pelnas būtų nuo 2,64 mln. iki 3,96 mln. EUR.

| (130) | 1999 m. 40 % atsargų GfW distiliavo pagal prevencinio distiliavimo priemonę, už kurias buvo mokama po 0,50–0,55 EUR už litrą. Atsižvelgdama į tai, kad 1999 m. pabaigoje vyno rinkoje kainos krito, nors šio kritimo GfW nesitikėjo, nes prieš metus kainos buvo aukštesnės, GfW nusprendė tais metais ne parduoti likusias atsargas, bet jas sandėliuoti ir parduoti 2000 m. arba, jei kainos rinkoje išliktų mažos, dar kartą pasinaudoti antrojo etapo prevencinio distiliavimo priemone. Šis sprendimas buvo pagrįstas prielaida, kad prevencinio distiliavimo priemonė ir toliau bus taikoma. Tačiau naujuoju Reglamentu (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo prevencinis distiliavimas buvo uždraustas. Vietoj šios priemonės buvo siūloma savanoriško distiliavimo, vykdomo norint rinkoje realizuoti geriamąjį alkoholį, galimybė. Naujai pasiūlyta distiliavimo krizės atveju priemonė galėjo būti taikoma tik išimtiniais atvejais esant rinkos sutrikimui. Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 35 konstatuojamoje dalyje aiškiai nurodyta, kad būtina atsisakyti distiliavimo sistemos kaip dirbtinio gamybos pertekliaus realizavimo būdo. Naujasis reglamentas įsigaliojo 2000 m. liepos 31 d. |
| --- | --- |

(130)

1999 m. 40 % atsargų GfW distiliavo pagal prevencinio distiliavimo priemonę, už kurias buvo mokama po 0,50–0,55 EUR už litrą. Atsižvelgdama į tai, kad 1999 m. pabaigoje vyno rinkoje kainos krito, nors šio kritimo GfW nesitikėjo, nes prieš metus kainos buvo aukštesnės, GfW nusprendė tais metais ne parduoti likusias atsargas, bet jas sandėliuoti ir parduoti 2000 m. arba, jei kainos rinkoje išliktų mažos, dar kartą pasinaudoti antrojo etapo prevencinio distiliavimo priemone. Šis sprendimas buvo pagrįstas prielaida, kad prevencinio distiliavimo priemonė ir toliau bus taikoma. Tačiau naujuoju Reglamentu (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo prevencinis distiliavimas buvo uždraustas. Vietoj šios priemonės buvo siūloma savanoriško distiliavimo, vykdomo norint rinkoje realizuoti geriamąjį alkoholį, galimybė. Naujai pasiūlyta distiliavimo krizės atveju priemonė galėjo būti taikoma tik išimtiniais atvejais esant rinkos sutrikimui. Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 35 konstatuojamoje dalyje aiškiai nurodyta, kad būtina atsisakyti distiliavimo sistemos kaip dirbtinio gamybos pertekliaus realizavimo būdo. Naujasis reglamentas įsigaliojo 2000 m. liepos 31 d.

| (131) | Įmonei GfW tai reiškė, kad distiliavimo priemonės 2000–2001 vyno metais buvo daug nepalankesnės nei ankstesniais metais. Vykdant distiliavimą, skirtą geriamajam alkoholiui rinkoje realizuoti, buvo galima gauti tik apie pusę anksčiau siūlytos vidutinės 0,50–0,55 EUR už litrą kainos. |
| --- | --- |

(131)

Įmonei GfW tai reiškė, kad distiliavimo priemonės 2000–2001 vyno metais buvo daug nepalankesnės nei ankstesniais metais. Vykdant distiliavimą, skirtą geriamajam alkoholiui rinkoje realizuoti, buvo galima gauti tik apie pusę anksčiau siūlytos vidutinės 0,50–0,55 EUR už litrą kainos.

| (132) | Vokietijos nuomone, šių aplinkybių nebuvo galima nuspėti, kai GfW nusprendė sandėliuoti vyną. Tačiau Komisija mano, kad šias aplinkybes iš tikrųjų buvo galima prognozuoti. Naujo bendro vyno rinkos organizavimo schemoje aiškiai nurodyta atsisakyti distiliavimo sistemos. Taigi, tuo metu, kai įmonė GfW nusprendė vykdyti antrąjį distiliavimo etapą, turėjo būti aišku, kad 2000 m. antroje pusėje ir vėliau krintant kainoms vyno rinkoje jokia pagalba taikant distiliavimo priemones nebus užtikrinta. |
| --- | --- |

(132)

Vokietijos nuomone, šių aplinkybių nebuvo galima nuspėti, kai GfW nusprendė sandėliuoti vyną. Tačiau Komisija mano, kad šias aplinkybes iš tikrųjų buvo galima prognozuoti. Naujo bendro vyno rinkos organizavimo schemoje aiškiai nurodyta atsisakyti distiliavimo sistemos. Taigi, tuo metu, kai įmonė GfW nusprendė vykdyti antrąjį distiliavimo etapą, turėjo būti aišku, kad 2000 m. antroje pusėje ir vėliau krintant kainoms vyno rinkoje jokia pagalba taikant distiliavimo priemones nebus užtikrinta.

| (133) | Tačiau teiginiai dėl to, kad GfW privalėjo žinoti apie reglamento pakeitimus, nėra svarbūs. Verslo plane, kuriuo vadovautasi pirkimo metu ir pagal kurį reikėtų vertinti GfW kaip privataus investuotojo veiksmus, buvo numatytas tik pirmasis prevencinio distiliavimo etapas, kuris buvo atliktas ir per kurį GfW buvo sumokėta 0,50–0,55 EUR už litrą kaina. Į ši planą nebuvo įtrauktas antrasis prevencinio distiliavimo etapas, taigi pirkimo metu apskaičiuojant bendrą pelną tikėtinas pelnas už tokį distiliavimą nebuvo įtrauktas. Šis etapas nebuvo verslo plano dalis ir nors neabejojama, kad GfW sprendimas pasinaudoti antru distiliavimo etapu tuo metu, kai nukrito rinkos kaina, buvo netinkamas, jis negali būti laikomas pirkimo metu vynuogių augintojams ir prekybininkams suteikta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(133)

Tačiau teiginiai dėl to, kad GfW privalėjo žinoti apie reglamento pakeitimus, nėra svarbūs. Verslo plane, kuriuo vadovautasi pirkimo metu ir pagal kurį reikėtų vertinti GfW kaip privataus investuotojo veiksmus, buvo numatytas tik pirmasis prevencinio distiliavimo etapas, kuris buvo atliktas ir per kurį GfW buvo sumokėta 0,50–0,55 EUR už litrą kaina. Į ši planą nebuvo įtrauktas antrasis prevencinio distiliavimo etapas, taigi pirkimo metu apskaičiuojant bendrą pelną tikėtinas pelnas už tokį distiliavimą nebuvo įtrauktas. Šis etapas nebuvo verslo plano dalis ir nors neabejojama, kad GfW sprendimas pasinaudoti antru distiliavimo etapu tuo metu, kai nukrito rinkos kaina, buvo netinkamas, jis negali būti laikomas pirkimo metu vynuogių augintojams ir prekybininkams suteikta valstybės pagalba.

| (134) | Remdamasi minėta informacija, Komisija daro išvadą, kad 1999 m. rudenį GfW nupirko misos už rinkos kainą, todėl jokia valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteikta nebuvo. |
| --- | --- |

(134)

Remdamasi minėta informacija, Komisija daro išvadą, kad 1999 m. rudenį GfW nupirko misos už rinkos kainą, todėl jokia valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteikta nebuvo.

VI.2.2.c.   WAK pretenzijų perleidimas ir atsisakymas

| (135) | 114 konstatuojamojoje dalyje daroma išvada, kad WAK perleido ir atsisakė savo pretenzijų tik siekdamas savo interesų, o tai atitiko privataus kreditoriaus kriterijų, todėl jokia valstybės pagalba įmonei GfW suteikta nebuvo. Faktas, kad WAK sprendimas buvo naudingas vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams, nėra svarbus, nes tai nebuvo WAK tikslas, o tik pastangų mėginant atgauti kuo daugiau savo lėšų rezultatas. |
| --- | --- |

(135)

114 konstatuojamojoje dalyje daroma išvada, kad WAK perleido ir atsisakė savo pretenzijų tik siekdamas savo interesų, o tai atitiko privataus kreditoriaus kriterijų, todėl jokia valstybės pagalba įmonei GfW suteikta nebuvo. Faktas, kad WAK sprendimas buvo naudingas vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams, nėra svarbus, nes tai nebuvo WAK tikslas, o tik pastangų mėginant atgauti kuo daugiau savo lėšų rezultatas.

| (136) | Komisija daro išvadą, kad perleisdamas savo pretenzijas ir jų atsisakydamas WAK nesuteikė valstybės pagalbos vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(136)

Komisija daro išvadą, kad perleisdamas savo pretenzijas ir jų atsisakydamas WAK nesuteikė valstybės pagalbos vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

VI.3.   Pagalbos pripažinimas neteisėta pagalba

| (137) | Kadangi pagalba, susijusi su paskola, kurią WAK suteikė GfW, buvo skirta ir išmokėta iš anksto apie tai nepranešus Komisijai, tai yra neteisėta pagalba, kaip apibrėžta 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, kuriuo nustatomos išsamios EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisyklės (37), 1 straipsnio f punkte. |
| --- | --- |

(137)

Kadangi pagalba, susijusi su paskola, kurią WAK suteikė GfW, buvo skirta ir išmokėta iš anksto apie tai nepranešus Komisijai, tai yra neteisėta pagalba, kaip apibrėžta 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, kuriuo nustatomos išsamios EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisyklės (37), 1 straipsnio f punkte.

VI.4.   Sutarties 107 straipsnyje numatytos, su paskola GfW susijusios išimtys

| (138) | Būtina ištirti, ar yra taikoma bent viena draudimo suteikti valstybės pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį išimtis. |
| --- | --- |

(138)

Būtina ištirti, ar yra taikoma bent viena draudimo suteikti valstybės pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį išimtis.

| (139) | Atsižvelgiant į turimą informaciją, 107 straipsnio 2 dalyje ir 3 dalies a, b ir d punktuose nurodytos išimtys nėra taikomos, kadangi nagrinėjama pagalba nėra:






  — | pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti, |
| --- | --- | --- |

(139)

Atsižvelgiant į turimą informaciją, 107 straipsnio 2 dalyje ir 3 dalies a, b ir d punktuose nurodytos išimtys nėra taikomos, kadangi nagrinėjama pagalba nėra:

—

pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti,

| — | pagalba, skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti arba kurios nors valstybės narės dideliems ekonomikos sutrikimams atitaisyti, |
| --- | --- |

—

pagalba, skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti arba kurios nors valstybės narės dideliems ekonomikos sutrikimams atitaisyti,

| — | pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti, jei tokia pagalba prekybos sąlygų ir konkurencijos Sąjungoje nepaveikia taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

—

pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti, jei tokia pagalba prekybos sąlygų ir konkurencijos Sąjungoje nepaveikia taip, kad prieštarautų bendram interesui.

| (140) | Todėl vienintelė išimtis, kurią būtų galima taikyti, yra nurodyta SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte. |
| --- | --- |

(140)

Todėl vienintelė išimtis, kurią būtų galima taikyti, yra nurodyta SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte.

| (141) | Pagalbos suteikimo metu pagalba pirminės produkcijos gamintojams buvo tiesiogiai vertinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Pagal tuo metu taikytą praktiką tam tikrus kriterijus atitinkanti pagalba investicijoms vykdyti, paskolai imti, taip pat pagalba gyvulininkystės sektoriui, gamintojų organizacijoms, reklamai ir informacijos sklaidai, dėl ligos patirtai žalai atlyginti, draudimo priemokoms mokėti bei techninė pagalba, galėjo būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Tačiau nė viena iš minėtų su vidaus rinka suderinamos pagalbos formų negali būti remiamasi siekiant nagrinėjamai pagalbai pritaikyti išimtį. |
| --- | --- |

(141)

Pagalbos suteikimo metu pagalba pirminės produkcijos gamintojams buvo tiesiogiai vertinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Pagal tuo metu taikytą praktiką tam tikrus kriterijus atitinkanti pagalba investicijoms vykdyti, paskolai imti, taip pat pagalba gyvulininkystės sektoriui, gamintojų organizacijoms, reklamai ir informacijos sklaidai, dėl ligos patirtai žalai atlyginti, draudimo priemokoms mokėti bei techninė pagalba, galėjo būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Tačiau nė viena iš minėtų su vidaus rinka suderinamos pagalbos formų negali būti remiamasi siekiant nagrinėjamai pagalbai pritaikyti išimtį.

| (142) | Be to, kad tyrimas būtų išsamus, Komisija įvertino, ar šiuo atveju negalėtų būti taikomos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Pirmoji sąlyga, kad įmonė gautų sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbą, yra ta, kad atitinkama įmonė turi būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, kaip apibrėžta gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (38). Iš Komisijos turimos informacijos nepanašu, kad tuo metu, kai pagalba buvo suteikta, įmonė turėjo sunkumų. Tik po metų dėl nuosmukio rinkoje GfW patyrė sunkumų. |
| --- | --- |

(142)

Be to, kad tyrimas būtų išsamus, Komisija įvertino, ar šiuo atveju negalėtų būti taikomos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Pirmoji sąlyga, kad įmonė gautų sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbą, yra ta, kad atitinkama įmonė turi būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, kaip apibrėžta gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (38). Iš Komisijos turimos informacijos nepanašu, kad tuo metu, kai pagalba buvo suteikta, įmonė turėjo sunkumų. Tik po metų dėl nuosmukio rinkoje GfW patyrė sunkumų.

| (143) | Bet kuriuo atveju, Komisija pažymi, kad atitinkama valstybė narė, vykdydama savo pareigą bendradarbiauti su Komisija, turi pateikti visą Komisijos reikalaujamą informaciją, leidžiančią patikrinti, ar įvykdytos visos išimties, kuria ji nori pasinaudoti, taikymo sąlygos (39). Šioje byloje Vokietija nepateikė pakankamai informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų įvertinti duomenis pagal šias gaires, ir Vokietijos institucijos nepateikė pakankamai dokumentų, kuriais remdamasi Komisija galėtų įvertinti pagalbą, atsižvelgdama į kitas suderinamos pagalbos formas, nurodytas 126 dalyje, – tai nebuvo atlikta nepaisant Komisijos pateiktos informacijos, nurodytos 44 punkte dėl sprendimo pradėti nagrinėjimo procedūrą. |
| --- | --- |

(143)

Bet kuriuo atveju, Komisija pažymi, kad atitinkama valstybė narė, vykdydama savo pareigą bendradarbiauti su Komisija, turi pateikti visą Komisijos reikalaujamą informaciją, leidžiančią patikrinti, ar įvykdytos visos išimties, kuria ji nori pasinaudoti, taikymo sąlygos (39). Šioje byloje Vokietija nepateikė pakankamai informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų įvertinti duomenis pagal šias gaires, ir Vokietijos institucijos nepateikė pakankamai dokumentų, kuriais remdamasi Komisija galėtų įvertinti pagalbą, atsižvelgdama į kitas suderinamos pagalbos formas, nurodytas 126 dalyje, – tai nebuvo atlikta nepaisant Komisijos pateiktos informacijos, nurodytos 44 punkte dėl sprendimo pradėti nagrinėjimo procedūrą.

| (144) | Jei pagalbos priemonių suderinamumas su vidaus rinka turi būti vertinamas tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, toks suderinamumas turi būti aiškinamas siaurai. Turi būti aiškiai parodyta, kad teigiamas pagalbos priemonės poveikis yra didesnis už neigiamą poveikį konkurencijai ir deramam vidaus rinkos funkcionavimui, kuris galėjo būti padarytas suteikiant šią pagalbą. Nelaikoma, kad tiesiog gamintojų finansinei padėčiai gerinti skirtos ir niekaip sektoriaus plėtros neskatinančios vienašalės valstybės pagalbos priemonės atitinka šiuos kriterijus, todėl tokia pagalba laikoma su vidaus rinka nesuderinama veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(144)

Jei pagalbos priemonių suderinamumas su vidaus rinka turi būti vertinamas tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, toks suderinamumas turi būti aiškinamas siaurai. Turi būti aiškiai parodyta, kad teigiamas pagalbos priemonės poveikis yra didesnis už neigiamą poveikį konkurencijai ir deramam vidaus rinkos funkcionavimui, kuris galėjo būti padarytas suteikiant šią pagalbą. Nelaikoma, kad tiesiog gamintojų finansinei padėčiai gerinti skirtos ir niekaip sektoriaus plėtros neskatinančios vienašalės valstybės pagalbos priemonės atitinka šiuos kriterijus, todėl tokia pagalba laikoma su vidaus rinka nesuderinama veiklos pagalba.

| (145) | Dėl minėtų priežasčių paskolos forma GfW suteiktai pagalbai negali būti taikoma nė viena galima 107 straipsnio 3 dalies išimtis. Todėl laikoma, kad tokia pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(145)

Dėl minėtų priežasčių paskolos forma GfW suteiktai pagalbai negali būti taikoma nė viena galima 107 straipsnio 3 dalies išimtis. Todėl laikoma, kad tokia pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka.

| (146) | Jokios kitos išimtys pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą nėra taikomos. |
| --- | --- |

(146)

Jokios kitos išimtys pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą nėra taikomos.

VII.   IŠVADA

| (147) | Dėl minėtų priežasčių Komisija mano, kad GfW suteikta paskola negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Komisija taip pat mano, kad Vokietija šią priemonę įgyvendino neteisėtai. |
| --- | --- |

(147)

Dėl minėtų priežasčių Komisija mano, kad GfW suteikta paskola negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Komisija taip pat mano, kad Vokietija šią priemonę įgyvendino neteisėtai.

| (148) | Dėl minėtų priežasčių Komisija mano, kad vėlesnis pretenzijų perleidimas ir pretenzijų bei būsimų palūkanų atsisakymas nėra laikomi valstybės pagalba nei įmonei GfW, nei vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams. |
| --- | --- |

(148)

Dėl minėtų priežasčių Komisija mano, kad vėlesnis pretenzijų perleidimas ir pretenzijų bei būsimų palūkanų atsisakymas nėra laikomi valstybės pagalba nei įmonei GfW, nei vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams.

| (149) | Dėl minėtų priežasčių Komisija mano, kad misa buvo nupirkta rinkos kainomis ir atitiko bendrą verslo praktiką, todėl šis pirkimas nelaikomas vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteikta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(149)

Dėl minėtų priežasčių Komisija mano, kad misa buvo nupirkta rinkos kainomis ir atitiko bendrą verslo praktiką, todėl šis pirkimas nelaikomas vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams suteikta valstybės pagalba.

| (150) | Jei nustatoma, kad neteisėtai suteikta valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, natūralus padarinys yra šios pagalbos susigrąžinimas, siekiant kiek įmanoma atkurti tokią konkurencinę padėtį, kokia buvo iki pagalbos suteikimo. |
| --- | --- |

(150)

Jei nustatoma, kad neteisėtai suteikta valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, natūralus padarinys yra šios pagalbos susigrąžinimas, siekiant kiek įmanoma atkurti tokią konkurencinę padėtį, kokia buvo iki pagalbos suteikimo.

| (151) | Kadangi GfW teisių perėmėjo nėra, pagal nusistovėjusią teismo praktiką (40) susigrąžinti šios sumos nėra įmanoma. |
| --- | --- |

(151)

Kadangi GfW teisių perėmėjo nėra, pagal nusistovėjusią teismo praktiką (40) susigrąžinti šios sumos nėra įmanoma.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kuri lygi skirtumui, gautam iš palūkanų normos, taikomos GfW paskolai, atėmus rinkos palūkanų normos ir rizikos priemokos, kuri turėjo būti nustatyta suteikiant paskolą, sumą, ir kurią Vokietija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai suteikė įmonei Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH, yra nesuderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

WAK pretenzijų perleidimas ir atsisakymas nelaikomas pagalba GfW arba vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

1999 m. GfW nupirkta misa nelaikoma pagalba vynuogių auginimo įmonėms ir prekybininkams pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

4 straipsnis

Vokietija neturi iš pagalbos gavėjo susigrąžinti 1 straipsnyje nurodytos pagalbos sumos, kadangi pagalbos gavėjas yra nemokus, buvo likviduotas ir pašalintas iš prekybos registro, o jokio teisių perėmėjo nėra.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 29 d.

Komisijos vardu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai atitinkamai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsniais. Abi nuostatų grupės iš esmės yra tapačios. Šiame sprendime nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius, jei reikia, turėtų būti suprantamos kaip atitinkamos nuorodos į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius.

1

(2)  OL C 69, 2004 3 19, p. 11 ir OL C 329, 2008 12 24, p. 18.

2

(3)  OL C 69, 2004 3 19, p. 11.

3

(4)  Skundo pateikėjas siuntė Komisijai priminimo raštus, tačiau papildomų oficialių pastabų nepateikė.

4

(5)  OL C 329, 2008 12 24, p. 18.

5

(6)  1987 m. kovo 16 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 822/87 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (OL L 84, 1987 3 27, p. 1) ir nuo 2000 m. rugpjūčio 1 d. taikomas 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (OL L 179, 1999 7 14, p. 1).

6

(7)  Žr., pavyzdžiui, 2000 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimą 2000/808/EB dėl Vokietijos Federacinės Respublikos institucijų numatytos išimtinės valstybės pagalbos kai kurių vyno sektoriaus produktų distiliavimui suteikimo (OL L 328, 2000 12 23, p. 49).

7

(8)  OL C 273, 1997 9 9, p. 3.

8

(9)  OL C 241, 1999 8 26, p. 9.

9

(10)  1990 m. kovo 21 d. ETT sprendimas Belgija prieš Komisiją („Tubemeuse“), C-142/87, Rink. p. I-959.

10

Belgija prieš Komisiją

(11)  1999 m. balandžio 29 d. ETT sprendimas Ispanija prieš Komisiją, C-342/96, Rink. p. I-2459.

11

Ispanija prieš Komisiją

(12)  2007 m. lapkričio 22 d. ETT sprendimas Ispanija prieš„Lenzing“, C525/04, Rink. p. I-9947.

12

Ispanija prieš

Lenzing

(13)  2002 m. liepos 11 d. Bendrojo Teismo sprendimas HAMSA prieš Komisiją, T-152/99, Rink. p. II-3049.

13

HAMSA prieš Komisiją

(14)  2007 m. rugsėjo 25 d. Komisijos sprendimas 2008/142/EB dėl valstybės pagalbos C 32/2006 (ex Nr. 179/2006), Lenkijos suteiktos bendrovei Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA.

14

Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA

(15)  Įmonė Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH

15

Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH

(16)  OL L 148, 2008 6 6, p. 1.

16

(17)  Žr. visų pirma 1988 m. liepos 13 d. ETT sprendimą Prancūzija prieš Komisiją, C-102/87, Rink. p. 4067.

17

Prancūzija prieš Komisiją

(18)  1999 m. Vokietijos prekybos vynu Bendrijoje duomenys: importuota 10 364 600 litrų, o eksportuota – 1 881 900 litrų. Duomenų apie Reino krašto-Pfalco žemę neturima. (Šaltinis – Federalinis statistikos biuras).

18

(19)  1996 m. liepos 11 d. ETT sprendimo SFEI ir kiti, C-39/94, Rink. p. I-3547, 60 punktas.

19

SFEI ir kiti

(20)  1990 m. vasario 14 d. ETT sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-301/87, Rink. p. I-307, 41 punktas.

20

Prancūzija prieš Komisiją

(21)  1980 m. rugsėjo 17 d. ETT sprendimas „Philip Morris“prieš Komisiją, C-730/79, Rink. p. 2671.

21

Philip Morris

prieš Komisiją

(22)  Žr. 10 išnašą.

22

(23)  Žr. 11 išnašą.

23

(24)  Žr. 12 išnašą.

24

(25)  Žr. 13 išnašą.

25

(26)  Žr. 13 išnašą.

26

(27)  Žr. 14 išnašą.

27

(28)  1999 m. balandžio 29 d. ETT sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-342/96, Rink. p. I-2459, 46 punktas; 1999 m. birželio 29 d. ETT sprendimo DMT, C-256/97, Rink. p. I-3913, 24 punktas ir 2002 m. liepos 11 d. Bendrojo Teismo sprendimo HAMSA prieš Komisiją, T-152/99, Rink. p. II-3049, 168 punktas.

28

Ispanija prieš Komisiją

HAMSA prieš Komisiją

(29)  http://www.doerr-weinkommission.de/fileadmin/user_upload/agb_doerr.pdf

29

(30)  http://www.bundeskartellamt.de/wDeutsch/download/pdf/Merkblaetter/Merkblaetter_deutsch/Konditionenempfehlungen0509.pdf

30

(31)  OL C 372, 1997 12 9, p. 5.

31

(32)  OL L 199, 1999 7 30, p. 7.

32

(33)  OL L 199, 1999 7 30, p. 15.

33

(34)  OL L 283, 1999 11 6, p. 10.

34

(35)  OL L 67, 2000 3 15, p. 7.

35

(36)  http://www.deutscheweine.de/icc/Internet-EN/nav/0f2/0f207d71-9ffe-401e-76cd-461d7937aae2&sel_uCon=02a235d6-994d-7017-288b-5952196117f5&uTem=0e3307d7-19ff-e401-e76c-d461d7937aae

36

(37)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

37

(38)  OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

38

(39)  2005 m. birželio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimo Regione autonoma della Sardegna prieš Komisiją, T-171/02, Rink. p. II-2123, 129 punktas.

39

Regione autonoma della Sardegna prieš Komisiją

(40)  2002 m. liepos 2 d. ETT sprendimas Komisija prieš Ispaniją („Magefesa“), C 499/99, Rink. p. I-6031.

40

Komisija prieš Ispaniją

---

| 26.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 139/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 139/18

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. birželio 29 d.

dėl valstybės pagalbos SA.32504 (11/N) ir C 11/10 (ex N 667/09), kurią Airija suteikė Anglo Irish Bank ir Irish Nationwide Building Society

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4432)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/269/ES)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   
  Anglo Irish Bank

| (1) | 2009 m. sausio 14 d. sprendimu Komisija laikinai patvirtino Anglo Irish Bank (toliau – Anglo) rekapitalizavimą (2). Tas rekapitalizavimas nebuvo įgyvendintas, nes vietoj to Airija nusprendė Anglo nacionalizuoti. 2009 m. vasario 16 d. sprendime Komisija padarė išvadą, kad nacionalizavimas su valstybės pagalba nesusijęs (3). |
| --- | --- |

(1)

2009 m. sausio 14 d. sprendimu Komisija laikinai patvirtino Anglo Irish Bank (toliau – Anglo) rekapitalizavimą (2). Tas rekapitalizavimas nebuvo įgyvendintas, nes vietoj to Airija nusprendė Anglo nacionalizuoti. 2009 m. vasario 16 d. sprendime Komisija padarė išvadą, kad nacionalizavimas su valstybės pagalba nesusijęs (3).

| (2) | 2009 m. birželio 26 d. sprendimu Komisija leido suteikti Anglo skubią pagalbą remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktu šešių mėnesių laikotarpiui skiriant 4 mlrd. (4 000 mln.) EUR kapitalo injekciją ir atkreipė dėmesį į Airijos įsipareigojimą iki 2009 m. lapkričio mėn. pabaigos pateikti Komisijai restruktūrizavimo planą (4). |
| --- | --- |

(2)

2009 m. birželio 26 d. sprendimu Komisija leido suteikti Anglo skubią pagalbą remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktu šešių mėnesių laikotarpiui skiriant 4 mlrd. (4 000 mln.) EUR kapitalo injekciją ir atkreipė dėmesį į Airijos įsipareigojimą iki 2009 m. lapkričio mėn. pabaigos pateikti Komisijai restruktūrizavimo planą (4).

| (3) | 2009 m. lapkričio 30 d. Airija pateikė Komisijai restruktūrizavimo planą (5) (toliau – pradinis Anglo restruktūrizavimo planas), kurį parengė Anglo. 2009 m. lapkričio 24 d. ir gruodžio 18 d. Komisija nusiuntė Airijai prašymus pateikti informaciją apie pradinį Anglo restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. lapkričio 30 d. Airija pateikė Komisijai restruktūrizavimo planą (5) (toliau – pradinis Anglo restruktūrizavimo planas), kurį parengė Anglo. 2009 m. lapkričio 24 d. ir gruodžio 18 d. Komisija nusiuntė Airijai prašymus pateikti informaciją apie pradinį Anglo restruktūrizavimo planą.

| (4) | 2010 m. vasario 17 d. Airija pranešė Komisijai apie ketinimą skirti Anglo iki 10,44 mlrd. EUR papildomo kapitalo (toliau – antrasis rekapitalizavimas). |
| --- | --- |

(4)

2010 m. vasario 17 d. Airija pranešė Komisijai apie ketinimą skirti Anglo iki 10,44 mlrd. EUR papildomo kapitalo (toliau – antrasis rekapitalizavimas).

| (5) | 2010 m. kovo 31 d. sprendimu (6) Komisija laikinai – kol priims galutinį sprendimą dėl Anglo restruktūrizavimo plano – patvirtino antrąjį rekapitalizavimą. Tame sprendime Komisija taip pat nusprendė dėl pradinio Anglo restruktūrizavimo plano ir susijusių Airijos pagalbos priemonių pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). 2010 m. rugpjūčio 7 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pagalbos. Trečiosios šalys nepateikė jokių pastabų. |
| --- | --- |

(5)

2010 m. kovo 31 d. sprendimu (6) Komisija laikinai – kol priims galutinį sprendimą dėl Anglo restruktūrizavimo plano – patvirtino antrąjį rekapitalizavimą. Tame sprendime Komisija taip pat nusprendė dėl pradinio Anglo restruktūrizavimo plano ir susijusių Airijos pagalbos priemonių pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). 2010 m. rugpjūčio 7 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pagalbos. Trečiosios šalys nepateikė jokių pastabų.

| (6) | 2010 m. gegužės 31 d. Airija pateikė patikslintą Anglo Irish Bank restruktūrizavimo planą (toliau – antrasis Anglo restruktūrizavimo planas). |
| --- | --- |

(6)

2010 m. gegužės 31 d. Airija pateikė patikslintą Anglo Irish Bank restruktūrizavimo planą (toliau – antrasis Anglo restruktūrizavimo planas).

| (7) | 2010 m. birželio 2 d. Komisija nusiuntė Airijai prašymą pateikti informaciją apie antrąjį Anglo restruktūrizavimo planą. Tie klausimai apsvarstyti 2010 m. birželio 24 d. Komisijos pareigūnų, Airijos institucijų ir Anglo atstovų susitikime. Be to, 2010 m. liepos 9 ir 12 d. Airijos institucijos į tuos klausimus atsakė raštu. |
| --- | --- |

(7)

2010 m. birželio 2 d. Komisija nusiuntė Airijai prašymą pateikti informaciją apie antrąjį Anglo restruktūrizavimo planą. Tie klausimai apsvarstyti 2010 m. birželio 24 d. Komisijos pareigūnų, Airijos institucijų ir Anglo atstovų susitikime. Be to, 2010 m. liepos 9 ir 12 d. Airijos institucijos į tuos klausimus atsakė raštu.

| (8) | 2010 m. birželio 28 d. Airija pranešė Komisijai apie kitą Anglo skirtą iki 10 054 mln. EUR kapitalo injekciją (toliau – trečiasis rekapitalizavimas) (7). |
| --- | --- |

(8)

2010 m. birželio 28 d. Airija pranešė Komisijai apie kitą Anglo skirtą iki 10 054 mln. EUR kapitalo injekciją (toliau – trečiasis rekapitalizavimas) (7).

| (9) | 2010 m. rugpjūčio 10 d. sprendimu (8) Komisija laikinai – kol priims galutinį sprendimą dėl galutinio Anglo restruktūrizavimo plano – patvirtino trečiąjį rekapitalizavimą. |
| --- | --- |

(9)

2010 m. rugpjūčio 10 d. sprendimu (8) Komisija laikinai – kol priims galutinį sprendimą dėl galutinio Anglo restruktūrizavimo plano – patvirtino trečiąjį rekapitalizavimą.

| (10) | 2010 m. rugpjūčio 31 d. Airija pateikė Komisijai naują pasiūlymą dėl Anglo restruktūrizavimo, kuriame nustatytas banko padalijimas ir likvidavimas per dešimties metų laikotarpį. |
| --- | --- |

(10)

2010 m. rugpjūčio 31 d. Airija pateikė Komisijai naują pasiūlymą dėl Anglo restruktūrizavimo, kuriame nustatytas banko padalijimas ir likvidavimas per dešimties metų laikotarpį.

| (11) | Atsižvelgdamas į išsamų Anglo perspektyvų vertinimą, 2010 m. rugsėjo 30 d. Airijos finansų ministras paskelbė, kad Anglo pertvarkyti pagal pagrindines projekcijas iš viso reikės bendros 29,3 mlrd. EUR kapitalo injekcijos, o pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų reikės papildomų 5 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgdamas į išsamų Anglo perspektyvų vertinimą, 2010 m. rugsėjo 30 d. Airijos finansų ministras paskelbė, kad Anglo pertvarkyti pagal pagrindines projekcijas iš viso reikės bendros 29,3 mlrd. EUR kapitalo injekcijos, o pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų reikės papildomų 5 mlrd. EUR.

| (12) | 2010 m. spalio 26 d. Airija pateikė Anglo finansinio restruktūrizavimo planą (toliau – trečiasis Anglo restruktūrizavimo planas), kuriame išsamiai paaiškino, kaip bus įgyvendinamas ūkio subjekto, kuris pirmą kartą pristatytas 2010 m. rugpjūčio 31 d. Airijos pateiktuose dokumentuose, finansinis restruktūrizavimas. |
| --- | --- |

(12)

2010 m. spalio 26 d. Airija pateikė Anglo finansinio restruktūrizavimo planą (toliau – trečiasis Anglo restruktūrizavimo planas), kuriame išsamiai paaiškino, kaip bus įgyvendinamas ūkio subjekto, kuris pirmą kartą pristatytas 2010 m. rugpjūčio 31 d. Airijos pateiktuose dokumentuose, finansinis restruktūrizavimas.

| (13) | Paskesnėmis savaitėmis Komisijos tarnybos prašė pateikti tam tikrus paaiškinimus ir 2010 m. spalio 29 d. paprašė pateikti papildomą informaciją. Airijos institucijos atsakymus pateikė keliuose elektroniniuose laiškuose ir telekonferencijose. |
| --- | --- |

(13)

Paskesnėmis savaitėmis Komisijos tarnybos prašė pateikti tam tikrus paaiškinimus ir 2010 m. spalio 29 d. paprašė pateikti papildomą informaciją. Airijos institucijos atsakymus pateikė keliuose elektroniniuose laiškuose ir telekonferencijose.

| (14) | 2010 m. gruodžio 8 d. Airija pranešė Komisijai apie Anglo skirtą papildomą 4 946 mln. EUR dydžio rekapitalizavimą (toliau – ketvirtasis rekapitalizavimas) ir valstybės garantijas tam tikriems įsipareigojimams. |
| --- | --- |

(14)

2010 m. gruodžio 8 d. Airija pranešė Komisijai apie Anglo skirtą papildomą 4 946 mln. EUR dydžio rekapitalizavimą (toliau – ketvirtasis rekapitalizavimas) ir valstybės garantijas tam tikriems įsipareigojimams.

| (15) | 2010 m. gruodžio 21 d. sprendimu (9) Komisija laikinai – kol bus patvirtintas galutinis Anglo restruktūrizavimo planas – patvirtino Anglo skirtą ketvirtąjį rekapitalizavimą ir garantijas tam tikriems įsipareigojimams. |
| --- | --- |

(15)

2010 m. gruodžio 21 d. sprendimu (9) Komisija laikinai – kol bus patvirtintas galutinis Anglo restruktūrizavimo planas – patvirtino Anglo skirtą ketvirtąjį rekapitalizavimą ir garantijas tam tikriems įsipareigojimams.

1.2.   Irish Nationwide Building Society

| (16) | 2010 m. kovo 30 d. sprendimu Komisija laikinai patvirtino Irish Nationwide Building Society (toliau – INBS) 2,7 mlrd. EUR dydžio rekapitalizavimą šešiems mėnesiams nuo rekapitalizavimo įgyvendinimo dienos (2009 m. gruodžio 22 d.) arba, jeigu Airija restruktūrizavimo planą pateiktų iki tos dienos, kol Komisija priimtų galutinį sprendimą dėl INBS restruktūrizavimo plano (toliau – pirmasis INBS rekapitalizavimas) (10). |
| --- | --- |

(16)

2010 m. kovo 30 d. sprendimu Komisija laikinai patvirtino Irish Nationwide Building Society (toliau – INBS) 2,7 mlrd. EUR dydžio rekapitalizavimą šešiems mėnesiams nuo rekapitalizavimo įgyvendinimo dienos (2009 m. gruodžio 22 d.) arba, jeigu Airija restruktūrizavimo planą pateiktų iki tos dienos, kol Komisija priimtų galutinį sprendimą dėl INBS restruktūrizavimo plano (toliau – pirmasis INBS rekapitalizavimas) (10).

| (17) | Be to, 2010 m. kovo 30 d. Airijos finansų ministras pareiškė, kad, atsižvelgiant į INBS balanso sumažėjimą, kurį lėmė pervedimai Nacionalinei turto valdymo agentūrai (toliau – NAMA), ta įstaiga, kaip nepriklausomas savarankiškas ūkio subjektas, nebeturi ateities. |
| --- | --- |

(17)

Be to, 2010 m. kovo 30 d. Airijos finansų ministras pareiškė, kad, atsižvelgiant į INBS balanso sumažėjimą, kurį lėmė pervedimai Nacionalinei turto valdymo agentūrai (toliau – NAMA), ta įstaiga, kaip nepriklausomas savarankiškas ūkio subjektas, nebeturi ateities.

| (18) | 2010 m. birželio 22 d. Airija pateikė Komisijai INBS restruktūrizavimo planą (toliau – INBS restruktūrizavimo planas). Tame plane numatomas tolesnis bendrovės valdymas užtikrinant jos veiklos tęstinumą, kol laukiama jos pardavimo verslo pirkėjui. |
| --- | --- |

(18)

2010 m. birželio 22 d. Airija pateikė Komisijai INBS restruktūrizavimo planą (toliau – INBS restruktūrizavimo planas). Tame plane numatomas tolesnis bendrovės valdymas užtikrinant jos veiklos tęstinumą, kol laukiama jos pardavimo verslo pirkėjui.

| (19) | Paskesnėmis savaitėmis Airija neoficialiai pranešė Komisijai vertinanti kitas INBS ateities galimybes. Visų pirma Airija planavo nustatyti, ar rinkoje būtų norinčiųjų įsigyti INBS dalis. |
| --- | --- |

(19)

Paskesnėmis savaitėmis Airija neoficialiai pranešė Komisijai vertinanti kitas INBS ateities galimybes. Visų pirma Airija planavo nustatyti, ar rinkoje būtų norinčiųjų įsigyti INBS dalis.

| (20) | 2010 m. rugsėjo 30 d. Airijos finansų ministras padarė viešą pareiškimą apie padėtį Airijos bankininkystės sektoriuje ir paskelbė, kad INBS reikalingas papildomas 2,7 mlrd. EUR dydžio rekapitalizavimas (taigi bendras rekapitalizavimo dydis būtų 5,4 mlrd. EUR). Apie tą kapitalo injekciją (toliau – antrasis INBS rekapitalizavimas) Komisijai pranešta 2010 m. spalio 12 d. |
| --- | --- |

(20)

2010 m. rugsėjo 30 d. Airijos finansų ministras padarė viešą pareiškimą apie padėtį Airijos bankininkystės sektoriuje ir paskelbė, kad INBS reikalingas papildomas 2,7 mlrd. EUR dydžio rekapitalizavimas (taigi bendras rekapitalizavimo dydis būtų 5,4 mlrd. EUR). Apie tą kapitalo injekciją (toliau – antrasis INBS rekapitalizavimas) Komisijai pranešta 2010 m. spalio 12 d.

| (21) | 2010 m. gruodžio 21 d. sprendimu Komisija laikinai patvirtino antrąjį INBS rekapitalizavimą šešių mėnesių laikotarpiui arba, jeigu Airija restruktūrizavimo planą pateiktų iki 2011 m. sausio 31 d., kol Komisija priims galutinį sprendimą dėl to banko restruktūrizavimo plano (11). |
| --- | --- |

(21)

2010 m. gruodžio 21 d. sprendimu Komisija laikinai patvirtino antrąjį INBS rekapitalizavimą šešių mėnesių laikotarpiui arba, jeigu Airija restruktūrizavimo planą pateiktų iki 2011 m. sausio 31 d., kol Komisija priims galutinį sprendimą dėl to banko restruktūrizavimo plano (11).

1.3.   Bendra procedūra

| (22) | 2010 m. lapkričio 28 d. Airija ir Europos Sąjunga, Europos Centrinis Bankas (toliau – ECB) bei Tarptautinis valiutos fondas pasiekė susitarimą dėl Paramos Airijai programos (toliau – Paramos programa). Pagal Paramos programą Airija sutiko įgyvendinti tam tikras bankų rekapitalizavimo ir reorganizavimo priemones pagal Bankų sistemos atkūrimo programą (toliau – Bankų sistemos programa). Bankų sistemos programai įgyvendinti Ekonominės ir finansų politikos memorandume (toliau – EFPM) išdėstytos priemonės, būtinos Airijos finansų sektoriaus gyvybingumui atkurti (12). EFPM 10 punkte nustatyta, kad „siekiant pertvarkyti Anglo Irish Bank (Anglo) ir Irish Nationwide Building Society (INBS) padėtį taip, kad būtų apsaugoti indėlininkai ir sustiprinta bankų sistema, bus imtasi skubių ir ryžtingų veiksmų. Šiuo tikslu iki 2011 m. sausio mėn. pabaigos pateiksime Europos Komisijai bendradarbiaujant su TVF parengtą peržiūrėtą pasiūlymą dėl Anglo ir INBS pertvarkymo“ (13). |
| --- | --- |

(22)

2010 m. lapkričio 28 d. Airija ir Europos Sąjunga, Europos Centrinis Bankas (toliau – ECB) bei Tarptautinis valiutos fondas pasiekė susitarimą dėl Paramos Airijai programos (toliau – Paramos programa). Pagal Paramos programą Airija sutiko įgyvendinti tam tikras bankų rekapitalizavimo ir reorganizavimo priemones pagal Bankų sistemos atkūrimo programą (toliau – Bankų sistemos programa). Bankų sistemos programai įgyvendinti Ekonominės ir finansų politikos memorandume (toliau – EFPM) išdėstytos priemonės, būtinos Airijos finansų sektoriaus gyvybingumui atkurti (12). EFPM 10 punkte nustatyta, kad „siekiant pertvarkyti Anglo Irish Bank (Anglo) ir Irish Nationwide Building Society (INBS) padėtį taip, kad būtų apsaugoti indėlininkai ir sustiprinta bankų sistema, bus imtasi skubių ir ryžtingų veiksmų. Šiuo tikslu iki 2011 m. sausio mėn. pabaigos pateiksime Europos Komisijai bendradarbiaujant su TVF parengtą peržiūrėtą pasiūlymą dėl Anglo ir INBS pertvarkymo“ (13).

| (23) | 2011 m. sausio 12 d. Airija pateikė Komisijai informaciją apie planuojamą Anglo ir INBS indėlių pardavimą. 2011 m. vasario 2 ir 21 d. pateikta papildoma informacija apie pardavimo procesą. |
| --- | --- |

(23)

2011 m. sausio 12 d. Airija pateikė Komisijai informaciją apie planuojamą Anglo ir INBS indėlių pardavimą. 2011 m. vasario 2 ir 21 d. pateikta papildoma informacija apie pardavimo procesą.

| (24) | 2011 m. sausio 16 d. Airija pateikė Komisijai informaciją apie svarstomą Anglo ir INBS verslo pertvarkymą. 2011 m. sausio 31 d. Airija pateikė Komisijai bendrą Anglo ir INBS restruktūrizavimo ir finansinio pertvarkymo planą (toliau – bendras restruktūrizavimo planas). |
| --- | --- |

(24)

2011 m. sausio 16 d. Airija pateikė Komisijai informaciją apie svarstomą Anglo ir INBS verslo pertvarkymą. 2011 m. sausio 31 d. Airija pateikė Komisijai bendrą Anglo ir INBS restruktūrizavimo ir finansinio pertvarkymo planą (toliau – bendras restruktūrizavimo planas).

| (25) | 2011 m. balandžio 5 d. Airija atnaujino bendrą restruktūrizavimo planą, į kurį įtraukė indėlių ir NAMA obligacijų perdavimo, kuris buvo įgyvendintas iki to laiko, poveikį ir kuriame prognozuojamus Anglo ir INBS 2010 m. rezultatus ir balanso rodiklius pakeitė faktiniais rezultatais ir rodikliais, kurie iki to laiko tapo žinomi. Papildomai atnaujinta versija gauta 2010 m. balandžio 21 d. |
| --- | --- |

(25)

2011 m. balandžio 5 d. Airija atnaujino bendrą restruktūrizavimo planą, į kurį įtraukė indėlių ir NAMA obligacijų perdavimo, kuris buvo įgyvendintas iki to laiko, poveikį ir kuriame prognozuojamus Anglo ir INBS 2010 m. rezultatus ir balanso rodiklius pakeitė faktiniais rezultatais ir rodikliais, kurie iki to laiko tapo žinomi. Papildomai atnaujinta versija gauta 2010 m. balandžio 21 d.

2.   PAGALBOS APRAŠYMAS

2.1.   Pagalbos gavėjai ir jų sunkumai

2.1.1.   Anglo Irish Bank

| (26) | Vertinant pagal balanso dydį, Anglo yra vienas iš didžiausių Airijoje veikiančių bankų. 2010 m. gruodžio 31 d. jo balansas sudarė 72,2 mlrd. EUR (14), o paskolų portfelis – [...] (15) mlrd. EUR. Pagal savo verslo modelį Anglo buvo siauros specializacijos bankas, specializavosi paskolų komerciniam nekilnojamajam turtui srityje trijose pagrindinėse rinkose: Airijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Valstijose. Prasidėjus finansų krizei, Anglo patyrė didelius nuostolius, kuriuos daugiausia lėmė sąnaudos dėl jo komercinių paskolų portfelio vertės sumažėjimo. 2009 m. [...] d. Airija nacionalizavo Anglo. |
| --- | --- |

(26)

Vertinant pagal balanso dydį, Anglo yra vienas iš didžiausių Airijoje veikiančių bankų. 2010 m. gruodžio 31 d. jo balansas sudarė 72,2 mlrd. EUR (14), o paskolų portfelis – [...] (15) mlrd. EUR. Pagal savo verslo modelį Anglo buvo siauros specializacijos bankas, specializavosi paskolų komerciniam nekilnojamajam turtui srityje trijose pagrindinėse rinkose: Airijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Valstijose. Prasidėjus finansų krizei, Anglo patyrė didelius nuostolius, kuriuos daugiausia lėmė sąnaudos dėl jo komercinių paskolų portfelio vertės sumažėjimo. 2009 m. [...] d. Airija nacionalizavo Anglo.

| (27) | Išsamus Anglo ir jo patiriamų sunkumų aprašymas pateiktas 2010 m. kovo 31 d. sprendimo pradėti procedūrą 2.2 ir 2.3 skirsniuose. |
| --- | --- |

(27)

Išsamus Anglo ir jo patiriamų sunkumų aprašymas pateiktas 2010 m. kovo 31 d. sprendimo pradėti procedūrą 2.2 ir 2.3 skirsniuose.

| (28) | Anglo verslo modelis pasirodė esąs netvarus ir dėl jo pasaulinės finansų krizės sąlygomis atsirado precedento neturinčių finansinių sunkumų ir nuostolių. Anglo verslo modelis buvo per daug sutelktas į komercinės nuosavybės paskolas ir dėl to susiformavo pernelyg didelės pozicijos tam ekonomikos sektoriui, kuriam per finansų krizę suduotas itin skaudus smūgis: komercinės nuosavybės kainos nuo aukščiausio pakilimo taško iki žemiausio kritimo taško Airijoje sumažėjo daugiau kaip 62 %, Jungtinėje Karalystėje – 37 %, o Jungtinėse Valstijose – 45 % (16). Be to, Anglo teikiamos paskolos buvo iš dalies finansuojamos didmeniniu finansavimu, o šis finansavimo šaltinis kilus finansų krizei išseko. |
| --- | --- |

(28)

Anglo verslo modelis pasirodė esąs netvarus ir dėl jo pasaulinės finansų krizės sąlygomis atsirado precedento neturinčių finansinių sunkumų ir nuostolių. Anglo verslo modelis buvo per daug sutelktas į komercinės nuosavybės paskolas ir dėl to susiformavo pernelyg didelės pozicijos tam ekonomikos sektoriui, kuriam per finansų krizę suduotas itin skaudus smūgis: komercinės nuosavybės kainos nuo aukščiausio pakilimo taško iki žemiausio kritimo taško Airijoje sumažėjo daugiau kaip 62 %, Jungtinėje Karalystėje – 37 %, o Jungtinėse Valstijose – 45 % (16). Be to, Anglo teikiamos paskolos buvo iš dalies finansuojamos didmeniniu finansavimu, o šis finansavimo šaltinis kilus finansų krizei išseko.

| (29) | Rizikos valdymas banke Anglo nebuvo pakankamai išplėtotas, tad buvo sudarytos sąlygos balansui nevaldomai augti bei taikyti rizikingą paskolų teikimo praktiką (kaip antai teikti paskolas, kurių suma atitinka įkaito rinkos vertę ar ją viršija, ir neamortizuojamas paskolas), visu pirma Airijos nekilnojamojo turto bumo metais. 1984–2008 m. banko balansas vidutiniškai augo apytikriai 30 % per metus ir 2008 m. buvo pasiektas [...] mlrd. EUR balansas. Paskolų ir indėlių santykis padidėjo nuo 100 % prieš 1990 m. iki vidutiniškai 217 % 2008–2009 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

(29)

Rizikos valdymas banke Anglo nebuvo pakankamai išplėtotas, tad buvo sudarytos sąlygos balansui nevaldomai augti bei taikyti rizikingą paskolų teikimo praktiką (kaip antai teikti paskolas, kurių suma atitinka įkaito rinkos vertę ar ją viršija, ir neamortizuojamas paskolas), visu pirma Airijos nekilnojamojo turto bumo metais. 1984–2008 m. banko balansas vidutiniškai augo apytikriai 30 % per metus ir 2008 m. buvo pasiektas [...] mlrd. EUR balansas. Paskolų ir indėlių santykis padidėjo nuo 100 % prieš 1990 m. iki vidutiniškai 217 % 2008–2009 m. laikotarpiu.

| (30) | Anglo keturis kartus pasinaudojo rekapitalizavimu, taip pat pasinaudojo paramos turtui priemone, kuri suteikė jam galimybę perduoti NAMA maždaug 35 mlrd. EUR vertės sumažėjusios vertės paskolas, ir valstybės garantijomis daugumai savo įsipareigojimų (žr. (66) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(30)

Anglo keturis kartus pasinaudojo rekapitalizavimu, taip pat pasinaudojo paramos turtui priemone, kuri suteikė jam galimybę perduoti NAMA maždaug 35 mlrd. EUR vertės sumažėjusios vertės paskolas, ir valstybės garantijomis daugumai savo įsipareigojimų (žr. (66) konstatuojamąją dalį).

2.1.2.   INBS

| (31) | Išsamus INBS aprašymas pateiktas 2010 m. kovo 30 d. Komisijos sprendimo dėl pirmojo INBS rekapitalizavimo 2.1 skirsnyje. Taigi šiame skirsnyje pateikiama trumpa santrauka. |
| --- | --- |

(31)

Išsamus INBS aprašymas pateiktas 2010 m. kovo 30 d. Komisijos sprendimo dėl pirmojo INBS rekapitalizavimo 2.1 skirsnyje. Taigi šiame skirsnyje pateikiama trumpa santrauka.

| (32) | INBS yra statybos draugija ir 2010 m. gruodžio 31 d. jos bendras balansas sudarė 12,1 mlrd. EUR. Prieš finansų krizę tai buvo šešta didžiausia Airijos finansų įstaiga pagal balansą. Bankas savo nariams siūlė tradicinius mažmeninės bankininkystės produktus (būtent taupymą ir hipoteką). Prieš finansų krizę INBS agresyviai plėtė veiklą rizikingoje komercinės nuosavybės paskolų rinkoje, kuri tapo pagrindine banko veikla. INBS daugiausia veikė Airijoje, kur turėjo 50 filialų ir 40 atstovybių tinklą, ir Jungtinėje Karalystėje, kur filialų neturėjo. |
| --- | --- |

(32)

INBS yra statybos draugija ir 2010 m. gruodžio 31 d. jos bendras balansas sudarė 12,1 mlrd. EUR. Prieš finansų krizę tai buvo šešta didžiausia Airijos finansų įstaiga pagal balansą. Bankas savo nariams siūlė tradicinius mažmeninės bankininkystės produktus (būtent taupymą ir hipoteką). Prieš finansų krizę INBS agresyviai plėtė veiklą rizikingoje komercinės nuosavybės paskolų rinkoje, kuri tapo pagrindine banko veikla. INBS daugiausia veikė Airijoje, kur turėjo 50 filialų ir 40 atstovybių tinklą, ir Jungtinėje Karalystėje, kur filialų neturėjo.

| (33) | 2010 m. gruodžio 31 d., perdavus 8,5 mlrd. EUR vertės paskolas NAMA (17), INBS paskolų portfelio vertė buvo 1,9 mlrd. EUR. 2010 m. gruodžio 31 d. privačiųjų klientų indėlių suma sudarė 3,9 mlrd. EUR. 2009 m. INBS patyrė 3,3 mlrd. EUR nuostolį. |
| --- | --- |

(33)

2010 m. gruodžio 31 d., perdavus 8,5 mlrd. EUR vertės paskolas NAMA (17), INBS paskolų portfelio vertė buvo 1,9 mlrd. EUR. 2010 m. gruodžio 31 d. privačiųjų klientų indėlių suma sudarė 3,9 mlrd. EUR. 2009 m. INBS patyrė 3,3 mlrd. EUR nuostolį.

| (34) | INBS sunkumus lėmė pernelyg didelė rizika, kurią jam kėlė Airijoje išduotos prastai garantuotos komercinės nuosavybės paskolos (jos sudarė apytikriai 80 % viso INBS paskolų portfelio). Taigi, kai kilo finansų krizė ir nuosavybės kainos, ypač komercinės nuosavybės kainos, ir Airijoje, ir Jungtinėje Karalystėje sukrečiančiai krito, INBS iš savo paskolų portfelio patyrė didelių nuostolių. Dėl tų nuostolių 2009 ir 2010 m. bankas buvo priverstas gerokai sumažinti negrąžintų paskolų vertę. |
| --- | --- |

(34)

INBS sunkumus lėmė pernelyg didelė rizika, kurią jam kėlė Airijoje išduotos prastai garantuotos komercinės nuosavybės paskolos (jos sudarė apytikriai 80 % viso INBS paskolų portfelio). Taigi, kai kilo finansų krizė ir nuosavybės kainos, ypač komercinės nuosavybės kainos, ir Airijoje, ir Jungtinėje Karalystėje sukrečiančiai krito, INBS iš savo paskolų portfelio patyrė didelių nuostolių. Dėl tų nuostolių 2009 ir 2010 m. bankas buvo priverstas gerokai sumažinti negrąžintų paskolų vertę.

| (35) | INBS du kartus pasinaudojo rekapitalizavimu, taip pat paramos turtui priemone, kuri suteikė bankui galimybę perduoti NAMA maždaug 8,9 mlrd. EUR vertės sumažėjusios vertės komercinės nuosavybės paskolas, ir valstybės garantijomis daugumai savo įsipareigojimų (žr. (67) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(35)

INBS du kartus pasinaudojo rekapitalizavimu, taip pat paramos turtui priemone, kuri suteikė bankui galimybę perduoti NAMA maždaug 8,9 mlrd. EUR vertės sumažėjusios vertės komercinės nuosavybės paskolas, ir valstybės garantijomis daugumai savo įsipareigojimų (žr. (67) konstatuojamąją dalį).

| (36) | Prieš pirmąjį rekapitalizavimą, kurį įgyvendino Airija, INBS nuosavybės teise priklausė jo nariams. Įgyvendinus pirmąjį INBS rekapitalizavimą, valstybė įgijo visišką banko kontrolę. Taigi nariai neteko INBS kontrolės ir neteko visų ekonominės nuosavybės teisių. |
| --- | --- |

(36)

Prieš pirmąjį rekapitalizavimą, kurį įgyvendino Airija, INBS nuosavybės teise priklausė jo nariams. Įgyvendinus pirmąjį INBS rekapitalizavimą, valstybė įgijo visišką banko kontrolę. Taigi nariai neteko INBS kontrolės ir neteko visų ekonominės nuosavybės teisių.

2.2.   Individualūs restruktūrizavimo planai

2.2.1.   Pradinis Anglo restruktūrizavimo planas

| (37) | Apie pradinį Anglo restruktūrizavimo planą Komisijai pranešta 2009 m. lapkričio 30 d. Išsamų pradinio Anglo restruktūrizavimo plano aprašymą galima rasti sprendimo pradėti procedūrą, kuriame Komisija išreiškė nemažai abejonių dėl to plano atitikties Restruktūrizavimo komunikate (18) nustatytoms sąlygoms, 2.4 skirsnyje. Visų pirma, Komisija abejojo, ar, įgyvendinus šį planą, būtų atkurtas ilgalaikis Anglo gyvybingumas, restruktūrizavimo išlaidos būtų apribotos iki minimumo ir būtų ribojamas konkurencijos iškraipymas. Todėl Komisija to plano atžvilgiu pradėjo Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Kartu Komisija paprašė iki 2010 m. gegužės 31 d. pateikti patikslintą restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(37)

Apie pradinį Anglo restruktūrizavimo planą Komisijai pranešta 2009 m. lapkričio 30 d. Išsamų pradinio Anglo restruktūrizavimo plano aprašymą galima rasti sprendimo pradėti procedūrą, kuriame Komisija išreiškė nemažai abejonių dėl to plano atitikties Restruktūrizavimo komunikate (18) nustatytoms sąlygoms, 2.4 skirsnyje. Visų pirma, Komisija abejojo, ar, įgyvendinus šį planą, būtų atkurtas ilgalaikis Anglo gyvybingumas, restruktūrizavimo išlaidos būtų apribotos iki minimumo ir būtų ribojamas konkurencijos iškraipymas. Todėl Komisija to plano atžvilgiu pradėjo Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Kartu Komisija paprašė iki 2010 m. gegužės 31 d. pateikti patikslintą restruktūrizavimo planą.

2.2.2.   Antrasis Anglo restruktūrizavimo planas

| (38) | 2010 m. gegužės 31 d. Airija pateikė patikslintą restruktūrizavimo planą, kuriame pateiktas gerokai pakeistas požiūris į Anglo restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(38)

2010 m. gegužės 31 d. Airija pateikė patikslintą restruktūrizavimo planą, kuriame pateiktas gerokai pakeistas požiūris į Anglo restruktūrizavimą.

| (39) | Kaip ir prašyta sprendime pradėti procedūrą, antrajame Anglo restruktūrizavimo plane pateikta keletas galimų restruktūrizavimo scenarijų: i) 100 % Anglo likvidavimas per 12 mėnesių; ii) laipsniškas 100 % Anglo likvidavimas per 10 metų; iii) laipsniškas 100 % Anglo likvidavimas per 20 metų; iv) viso Anglo stabilizavimas ir jo veiklos tęstinumo užtikrinimas ir v) padalijimas, pagal kurį sukūrus turto valdymo įmonę būtų laipsniškai likviduota 80 % Anglo, o likusi banko dalis (gerasis bankas) toliau vykdytų verslą. |
| --- | --- |

(39)

Kaip ir prašyta sprendime pradėti procedūrą, antrajame Anglo restruktūrizavimo plane pateikta keletas galimų restruktūrizavimo scenarijų: i) 100 % Anglo likvidavimas per 12 mėnesių; ii) laipsniškas 100 % Anglo likvidavimas per 10 metų; iii) laipsniškas 100 % Anglo likvidavimas per 20 metų; iv) viso Anglo stabilizavimas ir jo veiklos tęstinumo užtikrinimas ir v) padalijimas, pagal kurį sukūrus turto valdymo įmonę būtų laipsniškai likviduota 80 % Anglo, o likusi banko dalis (gerasis bankas) toliau vykdytų verslą.

| (40) | Padalijimo scenarijus, nurodytas 39 konstatuojamosios dalies v punkte, buvo pristatytas kaip pageidaujama Airijos institucijų galimybė. Pagal tą scenarijų turto valdymo įmonei atitektų „prastesnės kokybės turtas“, kuris nebūtų perduotas NAMA ar gerajam bankui (13,6 mlrd. EUR portfelis padalijimo metu) ir būtų valdomas taip, kad turto susigrąžinimo rodikliai būtų kuo didesni, o valstybės finansavimas – kuo mažesnis. Turto valdymo įmonė nevykdytų jokios naujos veiklos ir 2020 m. būtų likviduota. |
| --- | --- |

(40)

Padalijimo scenarijus, nurodytas 39 konstatuojamosios dalies v punkte, buvo pristatytas kaip pageidaujama Airijos institucijų galimybė. Pagal tą scenarijų turto valdymo įmonei atitektų „prastesnės kokybės turtas“, kuris nebūtų perduotas NAMA ar gerajam bankui (13,6 mlrd. EUR portfelis padalijimo metu) ir būtų valdomas taip, kad turto susigrąžinimo rodikliai būtų kuo didesni, o valstybės finansavimas – kuo mažesnis. Turto valdymo įmonė nevykdytų jokios naujos veiklos ir 2020 m. būtų likviduota.

| (41) | Gerasis bankas virstų gerokai mažesniu valstybės valdomu komerciniu banku, kuris, turėdamas gerokai sumažintą balansą, kurio rizikos profilis būtų mažesnis, galėtų užsitikrinti ilgalaikį gyvybingumą. Gerąjį banką numatyta per penkerius metus privatizuoti, kad valstybė iš dalies susigrąžintų savo investiciją į Anglo. |
| --- | --- |

(41)

Gerasis bankas virstų gerokai mažesniu valstybės valdomu komerciniu banku, kuris, turėdamas gerokai sumažintą balansą, kurio rizikos profilis būtų mažesnis, galėtų užsitikrinti ilgalaikį gyvybingumą. Gerąjį banką numatyta per penkerius metus privatizuoti, kad valstybė iš dalies susigrąžintų savo investiciją į Anglo.

2.2.3.   Trečiasis Anglo restruktūrizavimo planas

| (42) | Išplėtojusi 2010 m. rugpjūčio 31 d. pateiktą pasiūlymą, 2010 m. spalio 26 d. Airija pateikė gerokai pakeistą pasiūlymą dėl Anglo restruktūrizavimo. Trečiajame Anglo restruktūrizavimo plane išdėstytos bendrosios kryptys dėl Anglo padalijimo į du teisiškai nepriklausomus valstybės valdomus ūkio subjektus, būtent Finansavimo banką ir Išieškojimo banką, kuriuos įsteigus Anglo per maždaug dešimties metų laikotarpį būtų laipsniškai likviduotas. Šių dviejų bankų gyvavimo laikotarpiu reikėtų papildomos kapitalo injekcijų pavidalo valstybės pagalbos, nuolatinio centrinio banko finansavimo ir plačios valstybės garantijų struktūros. Plane prognozuojamas 29,3 mlrd. EUR kapitalo poreikis pagrindinio scenarijaus atveju ir 34 mlrd. EUR poreikis nepalankiausių sąlygų atveju. |
| --- | --- |

(42)

Išplėtojusi 2010 m. rugpjūčio 31 d. pateiktą pasiūlymą, 2010 m. spalio 26 d. Airija pateikė gerokai pakeistą pasiūlymą dėl Anglo restruktūrizavimo. Trečiajame Anglo restruktūrizavimo plane išdėstytos bendrosios kryptys dėl Anglo padalijimo į du teisiškai nepriklausomus valstybės valdomus ūkio subjektus, būtent Finansavimo banką ir Išieškojimo banką, kuriuos įsteigus Anglo per maždaug dešimties metų laikotarpį būtų laipsniškai likviduotas. Šių dviejų bankų gyvavimo laikotarpiu reikėtų papildomos kapitalo injekcijų pavidalo valstybės pagalbos, nuolatinio centrinio banko finansavimo ir plačios valstybės garantijų struktūros. Plane prognozuojamas 29,3 mlrd. EUR kapitalo poreikis pagrindinio scenarijaus atveju ir 34 mlrd. EUR poreikis nepalankiausių sąlygų atveju.

| (43) | Airija pažymėjo, kad priimti naują požiūrį į Anglo restruktūrizavimą, pagal kurį numatoma, kad bankas liautųsi veikęs kaip skolintojas, paskatino prastėjančios rinkos aplinkybės. Airija įrodinėjo, kad nuo antrojo Anglo restruktūrizavimo plano pateikimo dienos Anglo finansavimo sąlygos ir požiūris į Airijos valstybę pablogėjo, o NAMA perduotoms paskoloms taikytos nuolaidos ir nuostoliai iš ne NAMA paskolų portfelio buvo didesni, negu tikėtasi. |
| --- | --- |

(43)

Airija pažymėjo, kad priimti naują požiūrį į Anglo restruktūrizavimą, pagal kurį numatoma, kad bankas liautųsi veikęs kaip skolintojas, paskatino prastėjančios rinkos aplinkybės. Airija įrodinėjo, kad nuo antrojo Anglo restruktūrizavimo plano pateikimo dienos Anglo finansavimo sąlygos ir požiūris į Airijos valstybę pablogėjo, o NAMA perduotoms paskoloms taikytos nuolaidos ir nuostoliai iš ne NAMA paskolų portfelio buvo didesni, negu tikėtasi.

2.2.4.   INBS restruktūrizavimo planas

| (44) | INBS restruktūrizavimo planas Komisijai pateiktas 2010 m. birželio 22 d. Atsižvelgus į tai, ko prašyta sprendime dėl pirmojo INBS rekapitalizavimo, INBS restruktūrizavimo plane išnagrinėtos kelios banko ateities galimybės: i) restruktūrizavimas ir veiklos tęsimas siekiant maždaug 2013 m. parduoti banką; ii) neatidėliojamas likvidavimas arba iii) laipsniškas likvidavimas, kuris būtų užbaigtas iki 2020 m. Be 2,7 mlrd. EUR, kuriuos plano pateikimo metu valstybė jau buvo suteikusi, mažiausios valstybės paramos sumos būtų reikėję pagal pardavimo galimybę. |
| --- | --- |

(44)

INBS restruktūrizavimo planas Komisijai pateiktas 2010 m. birželio 22 d. Atsižvelgus į tai, ko prašyta sprendime dėl pirmojo INBS rekapitalizavimo, INBS restruktūrizavimo plane išnagrinėtos kelios banko ateities galimybės: i) restruktūrizavimas ir veiklos tęsimas siekiant maždaug 2013 m. parduoti banką; ii) neatidėliojamas likvidavimas arba iii) laipsniškas likvidavimas, kuris būtų užbaigtas iki 2020 m. Be 2,7 mlrd. EUR, kuriuos plano pateikimo metu valstybė jau buvo suteikusi, mažiausios valstybės paramos sumos būtų reikėję pagal pardavimo galimybę.

| (45) | Numatyta, kad rengiantis parduoti INBS, bankas virstų nedidele taupomąja ir skolinamąja įstaiga. Jis perduotų NAMA didelę esamo komercinių paskolų portfelio dalį, nutrauktų komercinių paskolų teikimą ir savo klientams teiktų tik hipotekines paskolas būstui pirkti ir su taupomosiomis sąskaitomis susijusias paslaugas. |
| --- | --- |

(45)

Numatyta, kad rengiantis parduoti INBS, bankas virstų nedidele taupomąja ir skolinamąja įstaiga. Jis perduotų NAMA didelę esamo komercinių paskolų portfelio dalį, nutrauktų komercinių paskolų teikimą ir savo klientams teiktų tik hipotekines paskolas būstui pirkti ir su taupomosiomis sąskaitomis susijusias paslaugas.

| (46) | INBS restruktūrizavimo plane nenumatyta jokių konkrečių priemonių, kuriomis būtų siekiama apriboti dėl pagalbos atsiradusį konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

(46)

INBS restruktūrizavimo plane nenumatyta jokių konkrečių priemonių, kuriomis būtų siekiama apriboti dėl pagalbos atsiradusį konkurencijos iškraipymą.

2.3.   Bendras Anglo ir INBS restruktūrizavimo planas

2.3.1.   Bendro restruktūrizavimo plano aprašymas

| (47) | 2011 m. sausio 31 d. Airija pateikė Komisijai bendrą Anglo ir INBS restruktūrizavimo ir finansinio pertvarkymo planą. Bendrame restruktūrizavimo plane numatoma parduoti Anglo ir INBS indėlių portfelius ir paskui sujungti juos į vieną bendrą ūkio subjektą (toliau – susijungusysis ūkio subjektas), kuris bus licencijuotas, visiškai reglamentuotas ir 100 % valdomas valstybės. Bendras pradinis balansas po susijungimo sudarys [60–70] mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(47)

2011 m. sausio 31 d. Airija pateikė Komisijai bendrą Anglo ir INBS restruktūrizavimo ir finansinio pertvarkymo planą. Bendrame restruktūrizavimo plane numatoma parduoti Anglo ir INBS indėlių portfelius ir paskui sujungti juos į vieną bendrą ūkio subjektą (toliau – susijungusysis ūkio subjektas), kuris bus licencijuotas, visiškai reglamentuotas ir 100 % valdomas valstybės. Bendras pradinis balansas po susijungimo sudarys [60–70] mlrd. EUR.

| (48) | Susijungusysis ūkio subjektas: i) per dešimt metų restruktūrizuos Anglo probleminių komercinės nuosavybės paskolų portfelį pasinaudodamas paskolų grąžinimo ir pardavimo galimybėmis; ii) per [...] metų restruktūrizuos INBS mažmeninės hipotekos portfelį ir iii) pasikliaus [...]. Susijungusysis bankas turės tik nedidelį indėlių kiekį ir neteiks jokių naujų paskolų bei nesiims jokios kitos naujos veiklos. |
| --- | --- |

(48)

Susijungusysis ūkio subjektas: i) per dešimt metų restruktūrizuos Anglo probleminių komercinės nuosavybės paskolų portfelį pasinaudodamas paskolų grąžinimo ir pardavimo galimybėmis; ii) per [...] metų restruktūrizuos INBS mažmeninės hipotekos portfelį ir iii) pasikliaus [...]. Susijungusysis bankas turės tik nedidelį indėlių kiekį ir neteiks jokių naujų paskolų bei nesiims jokios kitos naujos veiklos.

| (49) | Susijungusysis ūkio subjektas turės įvairių paprastųjų vekselių, kurie buvo panaudoti ir Anglo, ir INBS kapitalui restruktūrizuoti. Atsiskaitymai pagal visus paprastuosius vekselius bus atlikti pagal jų mokėjimo tvarkaraštį (19). [...]. Susijungusysis ūkio subjektas taip pat turės nedidelę subordinuotosios skolos sumą, kuri atitiks sumą, kurios jis nesugeba išpirkti per vienas po kito įgyvendinamus įsipareigojimų valdymo ciklus. |
| --- | --- |

(49)

Susijungusysis ūkio subjektas turės įvairių paprastųjų vekselių, kurie buvo panaudoti ir Anglo, ir INBS kapitalui restruktūrizuoti. Atsiskaitymai pagal visus paprastuosius vekselius bus atlikti pagal jų mokėjimo tvarkaraštį (19). [...]. Susijungusysis ūkio subjektas taip pat turės nedidelę subordinuotosios skolos sumą, kuri atitiks sumą, kurios jis nesugeba išpirkti per vienas po kito įgyvendinamus įsipareigojimų valdymo ciklus.

| (50) | Siūlomo bendro restruktūrizavimo plano tikslas – išvengti tolesnių nuostolių iš naujų paskolų rizikos, veiksmingai valdyti paskolų portfelių restruktūrizavimą ir užtikrinti, kad valstybės pagalbos poreikis būtų kuo mažesnis. Du paskolų portfelius restruktūrizuojant vieno susijungusiojo ūkio subjekto struktūroje, atsiranda sąlygos sąveikai pajėgumų, infrastruktūros ir procesų srityse. |
| --- | --- |

(50)

Siūlomo bendro restruktūrizavimo plano tikslas – išvengti tolesnių nuostolių iš naujų paskolų rizikos, veiksmingai valdyti paskolų portfelių restruktūrizavimą ir užtikrinti, kad valstybės pagalbos poreikis būtų kuo mažesnis. Du paskolų portfelius restruktūrizuojant vieno susijungusiojo ūkio subjekto struktūroje, atsiranda sąlygos sąveikai pajėgumų, infrastruktūros ir procesų srityse.

2.3.1.1.   Indėliai

| (51) | Remdamasi Paramos programa, Airija įsipareigojo prieš susijungimą per atvirą procesą perduoti Anglo ir INBS indėlius (jie įtraukti į balanso įsipareigojimų dalį) ir NAMA obligacijas (jos įtrauktos į balanso turto dalį) gyvybingoms įstaigoms. Paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus dėl NAMA obligacijų ir indėlių paketo. Abiejų ūkio subjektų maždaug 12,2 mlrd. EUR vertės indėlių ir maždaug 15,9 mlrd. EUR vertės NAMA obligacijų pardavimas užbaigtas (20)2011 m. vasario 24 d. |
| --- | --- |

(51)

Remdamasi Paramos programa, Airija įsipareigojo prieš susijungimą per atvirą procesą perduoti Anglo ir INBS indėlius (jie įtraukti į balanso įsipareigojimų dalį) ir NAMA obligacijas (jos įtrauktos į balanso turto dalį) gyvybingoms įstaigoms. Paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus dėl NAMA obligacijų ir indėlių paketo. Abiejų ūkio subjektų maždaug 12,2 mlrd. EUR vertės indėlių ir maždaug 15,9 mlrd. EUR vertės NAMA obligacijų pardavimas užbaigtas (20)2011 m. vasario 24 d.

| (52) | Priešingai ankstesnėms Anglo restruktūrizavimo planų versijoms, susijungusysis ūkio subjektas iš esmės neturės indėlių savo turtui finansuoti ir pasitrauks iš indėlių rinkos. |
| --- | --- |

(52)

Priešingai ankstesnėms Anglo restruktūrizavimo planų versijoms, susijungusysis ūkio subjektas iš esmės neturės indėlių savo turtui finansuoti ir pasitrauks iš indėlių rinkos.

| (53) | Tačiau laikantis įsipareigojimų (žr. 2.2.5.1 skirsnį), susijungusiajam ūkio subjektui bus leista išsaugoti nedidelį kiekį verslo indėlininkų indėlių, kurie laikomi kaip kelioms verslo įstaigoms suteiktų paskolų garantija (probleminiai apdrausti indėliai arba indėliai, susiję su paskolų gavėjo sąskaitomis). Bendrame restruktūrizavimo plane numatoma, kad susijungimo metu indėlių suma bus ne didesnė kaip 1 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(53)

Tačiau laikantis įsipareigojimų (žr. 2.2.5.1 skirsnį), susijungusiajam ūkio subjektui bus leista išsaugoti nedidelį kiekį verslo indėlininkų indėlių, kurie laikomi kaip kelioms verslo įstaigoms suteiktų paskolų garantija (probleminiai apdrausti indėliai arba indėliai, susiję su paskolų gavėjo sąskaitomis). Bendrame restruktūrizavimo plane numatoma, kad susijungimo metu indėlių suma bus ne didesnė kaip 1 mlrd. EUR.

2.3.1.2.   Finansavimas

| (54) | Bendras restruktūrizavimo planas pagrįstas šiomis prielaidomis:






  i) | [...]; |
| --- | --- | --- |

(54)

Bendras restruktūrizavimo planas pagrįstas šiomis prielaidomis:

i)

[...];

| ii) | esamo [...] mlrd. EUR didmeninio finansavimo terminai sueis pagal esamus tvarkaraščius (didžioji dalis per ketverius metus), [...]. |
| --- | --- |

ii)

esamo [...] mlrd. EUR didmeninio finansavimo terminai sueis pagal esamus tvarkaraščius (didžioji dalis per ketverius metus), [...].

2.3.1.3.   Garantijos

| (55) | Susijungusiajam ūkio subjektui būtinas didelis paketas valstybės garantijų (taip pat žr. 69 konstatuojamąją dalį), kurios apimtų šias pozicijas:






  i) | valstybės garantija indėliams ir dar neišpirktoms obligacijoms. Tos garantijos reikėtų per visą bendro restruktūrizavimo plano terminą ir ji šiuo metu teikiama pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę. Pasibaigus reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės terminui, šią garantiją reikėtų teikti ad hoc pagrindu; |
| --- | --- | --- |

(55)

Susijungusiajam ūkio subjektui būtinas didelis paketas valstybės garantijų (taip pat žr. 69 konstatuojamąją dalį), kurios apimtų šias pozicijas:

i)

valstybės garantija indėliams ir dar neišpirktoms obligacijoms. Tos garantijos reikėtų per visą bendro restruktūrizavimo plano terminą ir ji šiuo metu teikiama pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę. Pasibaigus reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės terminui, šią garantiją reikėtų teikti ad hoc pagrindu;

| ii) | valstybės garantija Airijos centriniam bankui neužtikrintai Anglo (INBS) suteiktos skubios likvidumo pagalbos daliai, kuri suteiktų susijungusiajam ūkio subjektui galimybę prireikus pasinaudoti Airijos centrinio banko (skubios likvidumo pagalbos) finansavimu [...]; |
| --- | --- |

ii)

valstybės garantija Airijos centriniam bankui neužtikrintai Anglo (INBS) suteiktos skubios likvidumo pagalbos daliai, kuri suteiktų susijungusiajam ūkio subjektui galimybę prireikus pasinaudoti Airijos centrinio banko (skubios likvidumo pagalbos) finansavimu [...];

| iii) | valstybės garantija tam tikriems įsipareigojimams, skirta jo nebalansiniams sandoriams, paslaugoms ir operacijų atlikimo pajėgumams [...] (21). |
| --- | --- |

iii)

valstybės garantija tam tikriems įsipareigojimams, skirta jo nebalansiniams sandoriams, paslaugoms ir operacijų atlikimo pajėgumams [...] (21).

| (56) | Pagal bendrą restruktūrizavimo planą susijungusysis ūkio subjektas už valstybės garantijas nemokės jokių mokesčių, išskyrus garantijas indėliams (50 bazinių punktų mokestis), kol galios reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė, ir jau garantuotoms neišpirktoms obligacijoms (už šią garantiją, kol galioja reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė ir kol sueis atitinkamų obligacijų terminas, bus mokamas 95–125 bazinių punktų mokestis). |
| --- | --- |

(56)

Pagal bendrą restruktūrizavimo planą susijungusysis ūkio subjektas už valstybės garantijas nemokės jokių mokesčių, išskyrus garantijas indėliams (50 bazinių punktų mokestis), kol galios reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė, ir jau garantuotoms neišpirktoms obligacijoms (už šią garantiją, kol galioja reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė ir kol sueis atitinkamų obligacijų terminas, bus mokamas 95–125 bazinių punktų mokestis).

2.3.1.4.   Kapitalas

| (57) | Pagal pagrindinį scenarijų bendrame restruktūrizavimo plane numatoma, kad, be iki šiol skirto kapitalo, būtent 34,7 mlrd. EUR (29,3 mlrd. EUR, skirtų Anglo, ir 5,4 mlrd. EUR, skirtų INBS), jokio papildomo kapitalo nereikės (22). Tos sumos atitinka sumas, kurias jau leista suteikti pagal keturis Anglo sanavimo sprendimus ir du INBS sanavimo sprendimus (23). Bendrame restruktūrizavimo plane pažymima, kad nepalankiausių sąlygų scenarijaus atveju (kuriuo, kaip numatoma, visų pirma labiau sumažėtų turto vertė ir būtų patirti didesni nuostoliai iš paskolų perdavimo), kapitalo poreikis padidėtų iki 38 mlrd. EUR, o tai reiškia, kad plano laikotarpiu (būtent per dešimt metų) [...] papildomo 3,3 mlrd. EUR kapitalo. Be didesnio turto vertės sumažėjimo ir didesnių nuostolių iš paskolų perdavimo rizikos, bendrame restruktūrizavimo plane taip pat nustatyta papildoma kelių rūšių rizika, dėl kurios susijungusiajam ūkio subjektui nepalankiausių sąlygų atveju galėtų tekti pasinaudoti [...] 3,3 mlrd. EUR kapitalu. |
| --- | --- |

(57)

Pagal pagrindinį scenarijų bendrame restruktūrizavimo plane numatoma, kad, be iki šiol skirto kapitalo, būtent 34,7 mlrd. EUR (29,3 mlrd. EUR, skirtų Anglo, ir 5,4 mlrd. EUR, skirtų INBS), jokio papildomo kapitalo nereikės (22). Tos sumos atitinka sumas, kurias jau leista suteikti pagal keturis Anglo sanavimo sprendimus ir du INBS sanavimo sprendimus (23). Bendrame restruktūrizavimo plane pažymima, kad nepalankiausių sąlygų scenarijaus atveju (kuriuo, kaip numatoma, visų pirma labiau sumažėtų turto vertė ir būtų patirti didesni nuostoliai iš paskolų perdavimo), kapitalo poreikis padidėtų iki 38 mlrd. EUR, o tai reiškia, kad plano laikotarpiu (būtent per dešimt metų) [...] papildomo 3,3 mlrd. EUR kapitalo. Be didesnio turto vertės sumažėjimo ir didesnių nuostolių iš paskolų perdavimo rizikos, bendrame restruktūrizavimo plane taip pat nustatyta papildoma kelių rūšių rizika, dėl kurios susijungusiajam ūkio subjektui nepalankiausių sąlygų atveju galėtų tekti pasinaudoti [...] 3,3 mlrd. EUR kapitalu.

2.3.1.5.   Pagrindinė papildoma rizika, susijusi su bendru restruktūrizavimo planu

| (58) | Pirma, bendrame restruktūrizavimo plane nustatyta finansavimo sąnaudų padidėjimo ir valiutos kurso rizika. [...] (24). Susijungimo metu susijungusiajam ūkio subjektui reikės galimybės pasinaudoti iš viso maždaug [...] dydžio centrinio banko finansavimu. Tas finansavimo poreikis laipsniškai sumažėtų iki [...]. Jeigu pasikliauti centrinio banko finansavimu numatomu mastu ir laikotarpiu nebus įmanoma (25), susijungusiajam ūkio subjektui teks pasikliauti kitais finansavimo šaltiniais (jei jų būtų), o tai galėtų brangiau atsieiti. |
| --- | --- |

(58)

Pirma, bendrame restruktūrizavimo plane nustatyta finansavimo sąnaudų padidėjimo ir valiutos kurso rizika. [...] (24). Susijungimo metu susijungusiajam ūkio subjektui reikės galimybės pasinaudoti iš viso maždaug [...] dydžio centrinio banko finansavimu. Tas finansavimo poreikis laipsniškai sumažėtų iki [...]. Jeigu pasikliauti centrinio banko finansavimu numatomu mastu ir laikotarpiu nebus įmanoma (25), susijungusiajam ūkio subjektui teks pasikliauti kitais finansavimo šaltiniais (jei jų būtų), o tai galėtų brangiau atsieiti.

| (59) | Be to, tam tikras susijungusiojo ūkio subjekto turtas yra ilgalaikis fiksuotųjų palūkanų turtas (paprastai paprastieji vekseliai), kuris finansuojamas pasinaudojant labai trumpalaikiu finansavimu [...]. |
| --- | --- |

(59)

Be to, tam tikras susijungusiojo ūkio subjekto turtas yra ilgalaikis fiksuotųjų palūkanų turtas (paprastai paprastieji vekseliai), kuris finansuojamas pasinaudojant labai trumpalaikiu finansavimu [...].

| (60) | [...]. |
| --- | --- |

(60)

[...].

| (61) | Be to, bendrame restruktūrizavimo plane atkreipiamas dėmesys į riziką, susijusią su susijungusiojo ūkio subjekto sunkumais užtikrinti savo verslo veiklos tęstinumą, kol įgyvendinamas jo pertvarkymas. [...]. Galiausiai susijungimo procese gali padidėti veiklos rizika, o tai savo ruožtu galėtų pareikalauti papildomo kapitalo. |
| --- | --- |

(61)

Be to, bendrame restruktūrizavimo plane atkreipiamas dėmesys į riziką, susijusią su susijungusiojo ūkio subjekto sunkumais užtikrinti savo verslo veiklos tęstinumą, kol įgyvendinamas jo pertvarkymas. [...]. Galiausiai susijungimo procese gali padidėti veiklos rizika, o tai savo ruožtu galėtų pareikalauti papildomo kapitalo.

| (62) | Tokios rizikos pasireiškimo tikimybę sunku įvertinti. Ta rizika ir neaiškumai nebuvo įtraukti į kapitalo poreikį, numatomą pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų. |
| --- | --- |

(62)

Tokios rizikos pasireiškimo tikimybę sunku įvertinti. Ta rizika ir neaiškumai nebuvo įtraukti į kapitalo poreikį, numatomą pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų.

2.3.2.   Įsipareigojimai

| (63) | Siekdama konkrečiai apriboti konkurencijos iškraipymą, atsiradusį dėl valstybės paramos, kurią gavo Anglo ir INBS, Airija nustatė nemažai su susijungusiuoju ūkio subjektu susijusių įsipareigojimų. Visi tie įsipareigojimai išdėstyti I priede, pridedamame prie šio sprendimo. Šio sprendimo tikslais Komisija 63–66 konstatuojamosiose dalyse pateikė neišsamią jų santrauką.






  i) | Įsipareigojimų terminas. Jeigu nenurodyta kitaip, visi Airijos nustatyti įsipareigojimai galios ir bus taikomi tol, kol bus galutinai restruktūrizuotas susijungusiojo ūkio subjekto turtas, įskaitant paprastuosius vekselius. |
| --- | --- | --- |

(63)

Siekdama konkrečiai apriboti konkurencijos iškraipymą, atsiradusį dėl valstybės paramos, kurią gavo Anglo ir INBS, Airija nustatė nemažai su susijungusiuoju ūkio subjektu susijusių įsipareigojimų. Visi tie įsipareigojimai išdėstyti I priede, pridedamame prie šio sprendimo. Šio sprendimo tikslais Komisija 63–66 konstatuojamosiose dalyse pateikė neišsamią jų santrauką.

i)

Įsipareigojimų terminas. Jeigu nenurodyta kitaip, visi Airijos nustatyti įsipareigojimai galios ir bus taikomi tol, kol bus galutinai restruktūrizuotas susijungusiojo ūkio subjekto turtas, įskaitant paprastuosius vekselius.

| ii) | Uždraudimas plėtoti naują veiklą ir žengti į naujas rinkas. Susijungusysis ūkio subjektas neplėtos jokios naujos veiklos ir nežengs į naujas rinkas, t. y. susijungusysis ūkio subjektas nevykdys jokios veiklos, išskyrus tą, kuri dera su Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelio restruktūrizavimo tvarkymu (įskaitant tam tikrais atvejais paskolų pardavimą susigrąžinamoms sumoms kuo labiau padidinti). Visų pirma, susijungusysis ūkio subjektas išsaugos savo bankinės veiklos licenciją ir ją naudos tik tol, kol būtina paskolų portfeliams restruktūrizuoti, ir nenaudos jos naujai veiklai plėtoti. [...]. |
| --- | --- |

ii)

Uždraudimas plėtoti naują veiklą ir žengti į naujas rinkas. Susijungusysis ūkio subjektas neplėtos jokios naujos veiklos ir nežengs į naujas rinkas, t. y. susijungusysis ūkio subjektas nevykdys jokios veiklos, išskyrus tą, kuri dera su Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelio restruktūrizavimo tvarkymu (įskaitant tam tikrais atvejais paskolų pardavimą susigrąžinamoms sumoms kuo labiau padidinti). Visų pirma, susijungusysis ūkio subjektas išsaugos savo bankinės veiklos licenciją ir ją naudos tik tol, kol būtina paskolų portfeliams restruktūrizuoti, ir nenaudos jos naujai veiklai plėtoti. [...].

| iii) | Esamo turto valdymas. Susijungusysis ūkio subjektas pagal įprastą komercinę praktiką esamą komercinį turtą valdys taip, kad grynoji dabartinė turto vertė kuo labiau didėtų. Konkrečiai, jei klientas negali laikytis savo paskolos sąlygų, susijungusysis ūkio subjektas paskolos sąlygas pakeis tik tuo atveju, jei dėl tokio pakeitimo padidėtų grynoji dabartinė paskolos vertė (t. y. jeigu grynųjų pinigų srautų, kurių galima tikėtis iš restruktūrizavimo, grynoji dabartinė vertė yra didesnė nei grynųjų pinigų srautų, kurių galima tikėtis iš likvidavimo, dabartinė vertė). Apibendrinant, susijungusysis ūkio subjektas savo komercinio turto portfelį valdys tokiu pat būdu, kaip privatus turto valdytojas vykdytų panašaus portfelio restruktūrizavimą.
  Susijungusiojo ūkio subjekto hipotekos turtui bus mutatis mutandis taikomi tokie pat įsipareigojimai, kaip taikomieji komerciniam turtui. |
| --- | --- |

iii)

Esamo turto valdymas. Susijungusysis ūkio subjektas pagal įprastą komercinę praktiką esamą komercinį turtą valdys taip, kad grynoji dabartinė turto vertė kuo labiau didėtų. Konkrečiai, jei klientas negali laikytis savo paskolos sąlygų, susijungusysis ūkio subjektas paskolos sąlygas pakeis tik tuo atveju, jei dėl tokio pakeitimo padidėtų grynoji dabartinė paskolos vertė (t. y. jeigu grynųjų pinigų srautų, kurių galima tikėtis iš restruktūrizavimo, grynoji dabartinė vertė yra didesnė nei grynųjų pinigų srautų, kurių galima tikėtis iš likvidavimo, dabartinė vertė). Apibendrinant, susijungusysis ūkio subjektas savo komercinio turto portfelį valdys tokiu pat būdu, kaip privatus turto valdytojas vykdytų panašaus portfelio restruktūrizavimą.

Susijungusiojo ūkio subjekto hipotekos turtui bus mutatis mutandis taikomi tokie pat įsipareigojimai, kaip taikomieji komerciniam turtui.

| iv) | Įsigijimų uždraudimas. Susijungusysis ūkio subjektas neįsigis jokių kitų įmonių ar jų akcijų paketų, nebent Komisija iš anksto su tuo sutiktų. |
| --- | --- |

iv)

Įsigijimų uždraudimas. Susijungusysis ūkio subjektas neįsigis jokių kitų įmonių ar jų akcijų paketų, nebent Komisija iš anksto su tuo sutiktų.

| v) | Uždraudimas mokėti atkarpas už subordinuotosios skolos ir mišriojo kapitalo priemones ir pasinaudoti pasirinkimo pirkti tokias priemones sandoriais. Susijungusysis ūkio subjektas nemokės atkarpų už subordinuotosios skolos ir mišriojo kapitalo priemones ir nesinaudos pasirinkimo pirkti tokias priemones sandoriais, išskyrus atvejus, kai jis teisiškai privalės tai daryti. |
| --- | --- |

v)

Uždraudimas mokėti atkarpas už subordinuotosios skolos ir mišriojo kapitalo priemones ir pasinaudoti pasirinkimo pirkti tokias priemones sandoriais. Susijungusysis ūkio subjektas nemokės atkarpų už subordinuotosios skolos ir mišriojo kapitalo priemones ir nesinaudos pasirinkimo pirkti tokias priemones sandoriais, išskyrus atvejus, kai jis teisiškai privalės tai daryti.

| vi) | Naujų paskolų teikimo ribojimas. Susijungusiojo ūkio subjekto grynojo komercinių paskolų portfelio vertė nė vienais plano laikotarpio metais neviršys bendrame restruktūrizavimo plane nustatytų prognozių daugiau kaip [...]. Kalbant apie hipotekos paskolų portfelį, susijungusysis ūkio subjektas, teikdamas naujas paskolas, apsiribos tik sumomis, kurias skirti įsipareigota pagal sutartį, ir sumomis, kurios atsiranda restruktūrizuojant esamas hipotekos priemones. Bendra naujų hipotekos paskolų suma 2011 m. sausio 1 d.–2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu turi būti ne didesnė kaip [...], o po to – ne didesnė kaip [...] per metus. |
| --- | --- |

vi)

Naujų paskolų teikimo ribojimas. Susijungusiojo ūkio subjekto grynojo komercinių paskolų portfelio vertė nė vienais plano laikotarpio metais neviršys bendrame restruktūrizavimo plane nustatytų prognozių daugiau kaip [...]. Kalbant apie hipotekos paskolų portfelį, susijungusysis ūkio subjektas, teikdamas naujas paskolas, apsiribos tik sumomis, kurias skirti įsipareigota pagal sutartį, ir sumomis, kurios atsiranda restruktūrizuojant esamas hipotekos priemones. Bendra naujų hipotekos paskolų suma 2011 m. sausio 1 d.–2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu turi būti ne didesnė kaip [...], o po to – ne didesnė kaip [...] per metus.

| vii) | Be to, komercinių paskolų portfeliui taip pat bus taikomi šie skolinimo įsipareigojimai:






  a) | Sumos, kurias įsipareigota suteikti pagal sutartį, bet kurios dar neišmokėtos. Susijungusiajam ūkio subjektui bus leista skirti lėšas pagal paskolas, kurias suteikti įsipareigota pagal sutartį, bet kurios dar neišmokėtos. Tačiau tokie mokėjimai visu bendro restruktūrizavimo plano laikotarpiu neviršys bendros [...] sumos, atsižvelgiant į susijungusiojo ūkio subjekto paskolų portfelį. |
| --- | --- | --- |

vii)

Be to, komercinių paskolų portfeliui taip pat bus taikomi šie skolinimo įsipareigojimai:

a)

Sumos, kurias įsipareigota suteikti pagal sutartį, bet kurios dar neišmokėtos. Susijungusiajam ūkio subjektui bus leista skirti lėšas pagal paskolas, kurias suteikti įsipareigota pagal sutartį, bet kurios dar neišmokėtos. Tačiau tokie mokėjimai visu bendro restruktūrizavimo plano laikotarpiu neviršys bendros [...] sumos, atsižvelgiant į susijungusiojo ūkio subjekto paskolų portfelį.

| b) | Papildomas finansavimas esamiems paskolų gavėjams. Susijungusysis ūkio subjektas negali teikti papildomo finansavimo, dėl kurio patvirtinant bendrą restruktūrizavimo planą nėra prisiimti sutartiniai įsipareigojimai (pagal įsipareigojimą, nurodytą ii punkte).
  Pagal to uždraudimo išimtį susijungusysis ūkio subjektas gali skirti nedideles papildomas sumas esamoms reguliuojamosioms grupėms, jeigu tai atitinka iii dalyje nustatytą įsipareigojimą:






  — | toks finansavimas griežtai būtinas siekiant išsaugoti paskolos įkaito vertę (pavyzdžiui, padengti įkaito priežiūros, draudimo, mokesčių, saugumo, nemokumo ar teisines išlaidas) arba |
| --- | --- | --- |

b)

Papildomas finansavimas esamiems paskolų gavėjams. Susijungusysis ūkio subjektas negali teikti papildomo finansavimo, dėl kurio patvirtinant bendrą restruktūrizavimo planą nėra prisiimti sutartiniai įsipareigojimai (pagal įsipareigojimą, nurodytą ii punkte).

Pagal to uždraudimo išimtį susijungusysis ūkio subjektas gali skirti nedideles papildomas sumas esamoms reguliuojamosioms grupėms, jeigu tai atitinka iii dalyje nustatytą įsipareigojimą:

—

toks finansavimas griežtai būtinas siekiant išsaugoti paskolos įkaito vertę (pavyzdžiui, padengti įkaito priežiūros, draudimo, mokesčių, saugumo, nemokumo ar teisines išlaidas) arba

| — | toks finansavimas kitaip susijęs su tikėtinos paskolos ar kito turto susigrąžinamos sumos didinimu vertinant grynosios dabartinės vertės pagrindu (pavyzdžiui, tenkinant esminius atitinkamos įmonės investicijų, apyvartinio kapitalo ar likvidumo poreikius), |
| --- | --- |

—

toks finansavimas kitaip susijęs su tikėtinos paskolos ar kito turto susigrąžinamos sumos didinimu vertinant grynosios dabartinės vertės pagrindu (pavyzdžiui, tenkinant esminius atitinkamos įmonės investicijų, apyvartinio kapitalo ar likvidumo poreikius),

| — | susijungusysis ūkio subjektas tokį papildomą finansavimą gali suteikti tik tokiomis sąlygomis:






  — | jeigu atitinkamos pozicijos nominalioji vertė mažesnė nei [...], papildomas finansavimas neviršys [...] nominaliosios pozicijos vertės, |
| --- | --- | --- |

—

susijungusysis ūkio subjektas tokį papildomą finansavimą gali suteikti tik tokiomis sąlygomis:

—

jeigu atitinkamos pozicijos nominalioji vertė mažesnė nei [...], papildomas finansavimas neviršys [...] nominaliosios pozicijos vertės,

| — | jeigu atitinkamos pozicijos nominalioji vertė yra nuo [...] iki [...], papildomas finansavimas neviršys [...], |
| --- | --- |

—

jeigu atitinkamos pozicijos nominalioji vertė yra nuo [...] iki [...], papildomas finansavimas neviršys [...],

| — | jeigu atitinkamos pozicijos nominalioji vertė viršija [...], papildomas finansavimas neviršys [...] nominaliosios pozicijos vertės. |
| --- | --- |

—

jeigu atitinkamos pozicijos nominalioji vertė viršija [...], papildomas finansavimas neviršys [...] nominaliosios pozicijos vertės.

| c. | Nauji paskolų gavėjai. Susijungusysis ūkio subjektas paskolą naujam paskolos gavėjui (arba paskolų gavėjų grupei, ji taip pat vadinama reguliuojamąja grupe) gali suteikti tik tuo atveju, jeigu tenkinamos šios sąlygos:






  — | pajamos naudojamos esamo paskolos gavėjo arba reguliuojamosios grupės pozicijai sumažinti, |
| --- | --- | --- |

c.

Nauji paskolų gavėjai. Susijungusysis ūkio subjektas paskolą naujam paskolos gavėjui (arba paskolų gavėjų grupei, ji taip pat vadinama reguliuojamąja grupe) gali suteikti tik tuo atveju, jeigu tenkinamos šios sąlygos:

—

pajamos naudojamos esamo paskolos gavėjo arba reguliuojamosios grupės pozicijai sumažinti,

| — | dėl šio sandorio bendra grynoji pozicija susijungusiajam ūkio subjektui apskritai nepadidėja, |
| --- | --- |

—

dėl šio sandorio bendra grynoji pozicija susijungusiajam ūkio subjektui apskritai nepadidėja,

| — | dėl naujos paskolos padidėja tikėtinos susigrąžinamos sumos (vertinant grynąja dabartine verte), palyginti su kitomis restruktūrizavimo ar naudojimosi teisės atėmimo strategijomis, ir |
| --- | --- |

—

dėl naujos paskolos padidėja tikėtinos susigrąžinamos sumos (vertinant grynąja dabartine verte), palyginti su kitomis restruktūrizavimo ar naudojimosi teisės atėmimo strategijomis, ir

| — | palūkanos nekapitalizuojamos (angl. interest roll-up). |
| --- | --- |

—

palūkanos nekapitalizuojamos (angl. interest roll-up).

| viii) | Konkretūs su hipotekos portfeliu susiję skolinimo įsipareigojimai. Susijungusiajam ūkio subjektui nebus leidžiama teikti finansavimo, kurį suteikti, patvirtinant bendrą restruktūrizavimo planą, nėra įsipareigota pagal sutartį. Pagal tos taisyklės išimtį, kai negrąžintas paskolos likutis viršija įkeistos nuosavybės vertę, susijungusysis ūkio subjektas gali padėti grąžinti tą likutį išparduodant nuosavybę ir skirti pardavėjui papildomų lėšų, kad jis galėtų grąžinti negrąžintą paskolos likutį, jei tokio finansavimo teikimas atitinka iii dalyje nurodytą įsipareigojimą. |
| --- | --- |

viii)

Konkretūs su hipotekos portfeliu susiję skolinimo įsipareigojimai. Susijungusiajam ūkio subjektui nebus leidžiama teikti finansavimo, kurį suteikti, patvirtinant bendrą restruktūrizavimo planą, nėra įsipareigota pagal sutartį. Pagal tos taisyklės išimtį, kai negrąžintas paskolos likutis viršija įkeistos nuosavybės vertę, susijungusysis ūkio subjektas gali padėti grąžinti tą likutį išparduodant nuosavybę ir skirti pardavėjui papildomų lėšų, kad jis galėtų grąžinti negrąžintą paskolos likutį, jei tokio finansavimo teikimas atitinka iii dalyje nurodytą įsipareigojimą.

| ix) | Papildomos išimtys atsižvelgiant į nacionalinius interesus. Išimtiniu pagrindu Airija, atsižvelgusi į nacionalinius interesus, gali nustatyti, kad gali reikėti papildomų vii ir viii dalyse nustatytų skolinimo apribojimų išimčių tikėtinoms susigrąžinamoms sumoms padidinti (vertinant grynosios dabartinės vertės pagrindu). Tokius sprendimus turės iš anksto patvirtinti Komisija. |
| --- | --- |

ix)

Papildomos išimtys atsižvelgiant į nacionalinius interesus. Išimtiniu pagrindu Airija, atsižvelgusi į nacionalinius interesus, gali nustatyti, kad gali reikėti papildomų vii ir viii dalyse nustatytų skolinimo apribojimų išimčių tikėtinoms susigrąžinamoms sumoms padidinti (vertinant grynosios dabartinės vertės pagrindu). Tokius sprendimus turės iš anksto patvirtinti Komisija.

| x) | Indėliai. Anglo ir INBS indėlių perdavimas. Perdavus Anglo ir INBS probleminius indėlius, susijungusiajam ūkio subjektui bus palikti tam tikrų kategorijų indėliai ir sąskaitos, kurie į perdavimą nebuvo įtraukti. Bendra susijungimo dieną esamų klientų indėlių suma niekada neviršys [...] mlrd. EUR. Susijungusysis ūkio subjektas turimų indėlių sumą mažins iš principo tokiu pat tempu, kuriuo bus restruktūrizuojamas bendras grynasis paskolų portfelis. Be to, susijungusiojo ūkio subjekto indėlių portfelio vertė bendrame restruktūrizavimo plane nustatytų prognozių niekada neviršys daugiau kaip 200 mln. EUR. Indėlių, kuriuos išsaugoja susijungusysis ūkio subjektas, kategorijos išvardytos a–h punktuose:






  a) | indėliai, kuriuos perduodant Anglo ir INBS probleminius indėlius gyvybingoms įstaigoms turi kuri nors Anglo ar INBS patronuojamoji įmonė arba kurie turimi tokios įmonės vardu (išskyrus Anglo patronuojamąją įmonę Meno saloje); |
| --- | --- | --- |

x)

Indėliai. Anglo ir INBS indėlių perdavimas. Perdavus Anglo ir INBS probleminius indėlius, susijungusiajam ūkio subjektui bus palikti tam tikrų kategorijų indėliai ir sąskaitos, kurie į perdavimą nebuvo įtraukti. Bendra susijungimo dieną esamų klientų indėlių suma niekada neviršys [...] mlrd. EUR. Susijungusysis ūkio subjektas turimų indėlių sumą mažins iš principo tokiu pat tempu, kuriuo bus restruktūrizuojamas bendras grynasis paskolų portfelis. Be to, susijungusiojo ūkio subjekto indėlių portfelio vertė bendrame restruktūrizavimo plane nustatytų prognozių niekada neviršys daugiau kaip 200 mln. EUR. Indėlių, kuriuos išsaugoja susijungusysis ūkio subjektas, kategorijos išvardytos a–h punktuose:

a)

indėliai, kuriuos perduodant Anglo ir INBS probleminius indėlius gyvybingoms įstaigoms turi kuri nors Anglo ar INBS patronuojamoji įmonė arba kurie turimi tokios įmonės vardu (išskyrus Anglo patronuojamąją įmonę Meno saloje);

| b) | perduodant Anglo ir INBS indėlius dviem kitiems Airijos bankams (26) esamos apdraustos sąskaitos (Anglo ar INBS arba bet kurio kito asmens naudai) ir indėliai, susiję su Anglo ar INBS reguliuojamąja grupe arba su ta grupe susieti, arba investicijų (angl. tracker bond) sąskaitos; |
| --- | --- |

b)

perduodant Anglo ir INBS indėlius dviem kitiems Airijos bankams (26) esamos apdraustos sąskaitos (Anglo ar INBS arba bet kurio kito asmens naudai) ir indėliai, susiję su Anglo ar INBS reguliuojamąja grupe arba su ta grupe susieti, arba investicijų (angl. tracker bond) sąskaitos;

| c) | perduodant indėlius esami indėliai, nominuoti kitokia nei euro, Jungtinių Valstijų doleris (USD) ar svaras sterlingų (GBP) valiuta. Suėjus šių indėlių terminui, jie nebus pakeičiami; |
| --- | --- |

c)

perduodant indėlius esami indėliai, nominuoti kitokia nei euro, Jungtinių Valstijų doleris (USD) ar svaras sterlingų (GBP) valiuta. Suėjus šių indėlių terminui, jie nebus pakeičiami;

| d) | indėliai, laikomi Džersio, Diuseldorfo (Vokietija) arba Vienos (Austrija) filialuose arba juose įforminti. Suėjus šių indėlių terminui, jie nebus pakeičiami; |
| --- | --- |

d)

indėliai, laikomi Džersio, Diuseldorfo (Vokietija) arba Vienos (Austrija) filialuose arba juose įforminti. Suėjus šių indėlių terminui, jie nebus pakeičiami;

| e) | visos sąskaitos, kurių likutis neigiamas; |
| --- | --- |

e)

visos sąskaitos, kurių likutis neigiamas;

| f) | vidaus kontrolės sąskaitos; |
| --- | --- |

f)

vidaus kontrolės sąskaitos;

| g) | sąskaitos, dėl kurių pranešta apie policijos, kokios nors kovos su sukčiavimu ar tyrimo institucijos atliekamą tyrimą, arba kai toks tyrimas pradėtas dėl kliento, su kuriuo ta sąskaita susijusi; ir |
| --- | --- |

g)

sąskaitos, dėl kurių pranešta apie policijos, kokios nors kovos su sukčiavimu ar tyrimo institucijos atliekamą tyrimą, arba kai toks tyrimas pradėtas dėl kliento, su kuriuo ta sąskaita susijusi; ir

| h) | visos INBS sąskaitos, kurios perdavėjo apskaitos įrašuose identifikuotos pagal „[...]“ filialą. |
| --- | --- |

h)

visos INBS sąskaitos, kurios perdavėjo apskaitos įrašuose identifikuotos pagal „[...]“ filialą.

| xi) | Už stebėseną atsakingas patikėtinis. Susijungusysis ūkio subjektas paskirs už stebėseną atsakingą patikėtinį, kurio kandidatūrą turi patvirtinti Komisija ir kuris tikrins, ar susijungusysis ūkio subjektas laikosi I priede nustatytų įsipareigojimų. Už stebėseną atsakingas patikėtinis bus paskirtas trejų metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

xi)

Už stebėseną atsakingas patikėtinis. Susijungusysis ūkio subjektas paskirs už stebėseną atsakingą patikėtinį, kurio kandidatūrą turi patvirtinti Komisija ir kuris tikrins, ar susijungusysis ūkio subjektas laikosi I priede nustatytų įsipareigojimų. Už stebėseną atsakingas patikėtinis bus paskirtas trejų metų laikotarpiui.

| (64) | Airija užtikrins, kad susijungusysis ūkio subjektas laikytųsi I priede nustatytų įsipareigojimų. Airija teiks reguliarias ataskaitas apie priemones, kurių imtasi siekiant laikytis tų įsipareigojimų. Pirmoji ataskaita Komisijai bus pateikta ne vėliau kaip po šešių mėnesių nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos; po to ataskaitos bus teikiamos kas šešis mėnesius. |
| --- | --- |

(64)

Airija užtikrins, kad susijungusysis ūkio subjektas laikytųsi I priede nustatytų įsipareigojimų. Airija teiks reguliarias ataskaitas apie priemones, kurių imtasi siekiant laikytis tų įsipareigojimų. Pirmoji ataskaita Komisijai bus pateikta ne vėliau kaip po šešių mėnesių nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos; po to ataskaitos bus teikiamos kas šešis mėnesius.

2.4.   Šiame sprendime vertinamos valstybės priemonės

| (65) | Ir Anglo, ir INBS gavo didelę valstybės pagalbos sumą. Įgyvendinus susijungimą, susijungusysis ūkio subjektas taip pat naudosis keliomis valstybės priemonėmis. Šiame skirsnyje pristatomos tos priemonės (taip pat žr. 1 lentelę). |
| --- | --- |

(65)

Ir Anglo, ir INBS gavo didelę valstybės pagalbos sumą. Įgyvendinus susijungimą, susijungusysis ūkio subjektas taip pat naudosis keliomis valstybės priemonėmis. Šiame skirsnyje pristatomos tos priemonės (taip pat žr. 1 lentelę).

| (66) | Sanavimo laikotarpiu Anglo skirtos kelios valstybės pagalbos priemonės, kurias Komisija patvirtino įvairiuose su šia byla susijusiuose sprendimuose (27) ir kurios nurodomos šios konstatuojamosios dalies a–v punktuose bei 67, 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse:






  a) | valstybės garantija 2008 m. spalio 1 d.–2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpiui pagal FPKĮ priemonę, taikyta Anglo indėliams (privačiųjų indėlininkų, verslo indėlininkų, institucinių indėlininkų ir tarpbankiniams), padengtoms obligacijoms, pirmaeilei skolai ir fiksuoto termino subordinuotajai skolai (28); |
| --- | --- | --- |

(66)

Sanavimo laikotarpiu Anglo skirtos kelios valstybės pagalbos priemonės, kurias Komisija patvirtino įvairiuose su šia byla susijusiuose sprendimuose (27) ir kurios nurodomos šios konstatuojamosios dalies a–v punktuose bei 67, 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse:

a)

valstybės garantija 2008 m. spalio 1 d.–2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpiui pagal FPKĮ priemonę, taikyta Anglo indėliams (privačiųjų indėlininkų, verslo indėlininkų, institucinių indėlininkų ir tarpbankiniams), padengtoms obligacijoms, pirmaeilei skolai ir fiksuoto termino subordinuotajai skolai (28);

| b) | 4 mlrd. EUR dydžio pirmasis Anglo rekapitalizavimas (29); |
| --- | --- |

b)

4 mlrd. EUR dydžio pirmasis Anglo rekapitalizavimas (29);

| c) | valstybės garantijos pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę, taikomos indėliams, pirmaeiliams neužtikrintiems indėlių sertifikatams, pirmaeiliams neužtikrintiems komerciniams vekseliams, pirmaeilėms neužtikrintoms obligacijoms ir vekseliams (30); |
| --- | --- |

c)

valstybės garantijos pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę, taikomos indėliams, pirmaeiliams neužtikrintiems indėlių sertifikatams, pirmaeiliams neužtikrintiems komerciniams vekseliams, pirmaeilėms neužtikrintoms obligacijoms ir vekseliams (30);

| d) | paramos turtui priemonė perduodant NAMA 35 mlrd. EUR (31) dydžio sumažėjusios vertės komercinės nuosavybės paskolas su vidutine [50–70] % nuolaida (32); |
| --- | --- |

d)

paramos turtui priemonė perduodant NAMA 35 mlrd. EUR (31) dydžio sumažėjusios vertės komercinės nuosavybės paskolas su vidutine [50–70] % nuolaida (32);

| e) | 10,44 mlrd. EUR dydžio (Airija iš tikrųjų suteikė 10,3 mlrd. EUR) antrasis rekapitalizavimas (33); |
| --- | --- |

e)

10,44 mlrd. EUR dydžio (Airija iš tikrųjų suteikė 10,3 mlrd. EUR) antrasis rekapitalizavimas (33);

| f) | 10 054 mln. EUR dydžio trečiasis rekapitalizavimas (iš jų 8 580 mln. EUR suteikti patvirtinus restruktūrizavimą, o likutis (1 474 mln. EUR) skirtas kartu su ketvirtąja kapitalo injekcija, žr. h priemonę) (34); |
| --- | --- |

f)

10 054 mln. EUR dydžio trečiasis rekapitalizavimas (iš jų 8 580 mln. EUR suteikti patvirtinus restruktūrizavimą, o likutis (1 474 mln. EUR) skirtas kartu su ketvirtąja kapitalo injekcija, žr. h priemonę) (34);

| g) | garantija Anglo trumpalaikiams įsipareigojimams iš naujo pritaikius reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę tokiems vertybiniams popieriams, visų pirma komerciniams vekseliams, indėlių sertifikatams, tarpbankiniams indėliams ir verslo indėlininkų indėliams, kurių terminas yra trumpesnis nei trys mėnesiai (2010 m. gruodžio 31 d. padengta suma sudarė maždaug [...] mlrd. EUR) (35); |
| --- | --- |

g)

garantija Anglo trumpalaikiams įsipareigojimams iš naujo pritaikius reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę tokiems vertybiniams popieriams, visų pirma komerciniams vekseliams, indėlių sertifikatams, tarpbankiniams indėliams ir verslo indėlininkų indėliams, kurių terminas yra trumpesnis nei trys mėnesiai (2010 m. gruodžio 31 d. padengta suma sudarė maždaug [...] mlrd. EUR) (35);

| h) | papildomas 4 946 mln. EUR dydžio rekapitalizavimas siekiant padengti papildomus nuostolius, atsiradusius dėl paspartinto sumažėjusios vertės nekilnojamojo turto plėtros paskolų perdavimo NAMA, ir nuostolius iš ne NAMA paskolų portfelio iki [...]. Trečiajam rekapitalizavimui (f priemonė) skirtos sumos likutis, sudaręs 1 474 mln. EUR, jau skirtas kartu su 4 946 mln. EUR (36); |
| --- | --- |

h)

papildomas 4 946 mln. EUR dydžio rekapitalizavimas siekiant padengti papildomus nuostolius, atsiradusius dėl paspartinto sumažėjusios vertės nekilnojamojo turto plėtros paskolų perdavimo NAMA, ir nuostolius iš ne NAMA paskolų portfelio iki [...]. Trečiajam rekapitalizavimui (f priemonė) skirtos sumos likutis, sudaręs 1 474 mln. EUR, jau skirtas kartu su 4 946 mln. EUR (36);

| i) | garantija tam tikriems nebalansiniams sandoriams, apimanti sumą, kuri, apytikriais skaičiavimais, sudaro maždaug [...] mlrd. EUR (37). |
| --- | --- |

i)

garantija tam tikriems nebalansiniams sandoriams, apimanti sumą, kuri, apytikriais skaičiavimais, sudaro maždaug [...] mlrd. EUR (37).

| (67) | INBS sanavimo laikotarpiu skirtos šios j–o priemonės, kurias patvirtino Komisija:






  j) | garantija 2008 m. spalio 1 d.–2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpiui pagal FPKĮ priemonę, apimanti INBS indėlius (privačiųjų indėlininkų, verslo indėlininkų, institucinių indėlininkų ir tarpbankinius), padengtas obligacijas, pirmaeilę skolą ir fiksuoto termino subordinuotąją skolą (38); |
| --- | --- | --- |

(67)

INBS sanavimo laikotarpiu skirtos šios j–o priemonės, kurias patvirtino Komisija:

j)

garantija 2008 m. spalio 1 d.–2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpiui pagal FPKĮ priemonę, apimanti INBS indėlius (privačiųjų indėlininkų, verslo indėlininkų, institucinių indėlininkų ir tarpbankinius), padengtas obligacijas, pirmaeilę skolą ir fiksuoto termino subordinuotąją skolą (38);

| k) | 2,7 mlrd. EUR dydžio pirmasis rekapitalizavimas (39); |
| --- | --- |

k)

2,7 mlrd. EUR dydžio pirmasis rekapitalizavimas (39);

| l) | valstybės garantijos pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę, taikomos indėliams, pirmaeiliams neužtikrintiems indėlių sertifikatams, pirmaeiliams neužtikrintiems komerciniams vekseliams, pirmaeilėms neužtikrintoms obligacijoms ir vekseliams (40); |
| --- | --- |

l)

valstybės garantijos pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę, taikomos indėliams, pirmaeiliams neužtikrintiems indėlių sertifikatams, pirmaeiliams neužtikrintiems komerciniams vekseliams, pirmaeilėms neužtikrintoms obligacijoms ir vekseliams (40);

| m) | paramos turtui priemonė perduodant NAMA 8,9 mlrd. EUR (41) dydžio sumažėjusios vertės komercinės nuosavybės paskolas su vidutine 64 % nuolaida (42); |
| --- | --- |

m)

paramos turtui priemonė perduodant NAMA 8,9 mlrd. EUR (41) dydžio sumažėjusios vertės komercinės nuosavybės paskolas su vidutine 64 % nuolaida (42);

| n) | valstybės garantija INBS trumpalaikiams įsipareigojimams iš naujo pritaikius reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę tokiems vertybiniams popieriams, visų pirma komerciniams vekseliams, indėlių sertifikatams, tarpbankiniams indėliams ir verslo indėlininkų indėliams, kurių terminas yra trumpesnis nei trys mėnesiai (2010 m. gruodžio 31 d. padengta suma sudarė maždaug [...] mln. EUR) (43); |
| --- | --- |

n)

valstybės garantija INBS trumpalaikiams įsipareigojimams iš naujo pritaikius reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę tokiems vertybiniams popieriams, visų pirma komerciniams vekseliams, indėlių sertifikatams, tarpbankiniams indėliams ir verslo indėlininkų indėliams, kurių terminas yra trumpesnis nei trys mėnesiai (2010 m. gruodžio 31 d. padengta suma sudarė maždaug [...] mln. EUR) (43);

| o) | 2,7 mlrd. EUR dydžio antrasis rekapitalizavimas (44). |
| --- | --- |

o)

2,7 mlrd. EUR dydžio antrasis rekapitalizavimas (44).

| (68) | Be a–o valstybės pagalbos priemonių, nurodytų 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse, Anglo ir INBS prieš susijungimą suteiktos papildomos sanavimo priemonės p ir q:






  p) | Anglo suteikta valstybės garantija daliai skubios likvidumo pagalbos, kurią Anglo teikė Airijos centrinis bankas nuo 2009 m. kovo mėn. iki susijungimo su INBS. Ta garantija apima iki [...] mlrd. EUR skubios likvidumo pagalbos sumos (45); |
| --- | --- | --- |

(68)

Be a–o valstybės pagalbos priemonių, nurodytų 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse, Anglo ir INBS prieš susijungimą suteiktos papildomos sanavimo priemonės p ir q:

p)

Anglo suteikta valstybės garantija daliai skubios likvidumo pagalbos, kurią Anglo teikė Airijos centrinis bankas nuo 2009 m. kovo mėn. iki susijungimo su INBS. Ta garantija apima iki [...] mlrd. EUR skubios likvidumo pagalbos sumos (45);

| q) | INBS taip pat gavo valstybės garantiją daliai skubios likvidumo pagalbos, kurią INBS suteikė Airijos centrinis bankas nuo 2011 m. vasario 24 d. iki susijungimo su Anglo. Ta garantija apima iki [...] mlrd. EUR. |
| --- | --- |

q)

INBS taip pat gavo valstybės garantiją daliai skubios likvidumo pagalbos, kurią INBS suteikė Airijos centrinis bankas nuo 2011 m. vasario 24 d. iki susijungimo su Anglo. Ta garantija apima iki [...] mlrd. EUR.

| (69) | Įgyvendinus susijungimą, susijungusiajam ūkio subjektui bus skirtos šios r–v priemonės:






  r) | valstybės garantija likusiems klientų indėliams ne didesnei nei [...] mlrd. EUR sumai; |
| --- | --- | --- |

(69)

Įgyvendinus susijungimą, susijungusiajam ūkio subjektui bus skirtos šios r–v priemonės:

r)

valstybės garantija likusiems klientų indėliams ne didesnei nei [...] mlrd. EUR sumai;

| s) | valstybės garantijos nebalansiniams sandoriams, apimančios sumą, kuri, apytikriais skaičiavimais, sudaro maždaug [...] mlrd. EUR, pratęsimas; |
| --- | --- |

s)

valstybės garantijos nebalansiniams sandoriams, apimančios sumą, kuri, apytikriais skaičiavimais, sudaro maždaug [...] mlrd. EUR, pratęsimas;

| t) | valstybės garantija daliai skubios likvidumo pagalbos, kurią Airijos centrinis bankas suteikė susijungusiajam ūkio subjektui, iš esmės apimanti abi garantijas skubiai likvidumo pagalbai, kurios Anglo ir INBS suteiktos atskirai. Apytikriais skaičiavimais, ta garantija susijungimo pradžioje sudaro iki [...] mlrd. EUR, o paskiau sumažėja [...]; |
| --- | --- |

t)

valstybės garantija daliai skubios likvidumo pagalbos, kurią Airijos centrinis bankas suteikė susijungusiajam ūkio subjektui, iš esmės apimanti abi garantijas skubiai likvidumo pagalbai, kurios Anglo ir INBS suteiktos atskirai. Apytikriais skaičiavimais, ta garantija susijungimo pradžioje sudaro iki [...] mlrd. EUR, o paskiau sumažėja [...];

| u) | 3,3 mlrd. EUR dydžio papildomas rekapitalizavimas [...] papildomiems nuostoliams, atsiradusiems papildomų nepalankiausių sąlygų atveju, padengti; |
| --- | --- |

u)

3,3 mlrd. EUR dydžio papildomas rekapitalizavimas [...] papildomiems nuostoliams, atsiradusiems papildomų nepalankiausių sąlygų atveju, padengti;

| v) | [...] mlrd. EUR sumą apimanti valstybės garantija likusiam didmeniniam finansavimui, kuriam taikomos reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijos ir kuris iš Anglo perduotas susijungusiajam ūkio subjektui (46). |
| --- | --- |

v)

[...] mlrd. EUR sumą apimanti valstybės garantija likusiam didmeniniam finansavimui, kuriam taikomos reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijos ir kuris iš Anglo perduotas susijungusiajam ūkio subjektui (46).

2.4.1.   Komisijos patvirtintos sanavimo priemonės

| (70) | Kalbant apie a–o priemones, nurodytas 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse, Komisija jas jau įvertino, priimdama ankstesnius sprendimus dėl Anglo ir INBS, ir jos priskirtos sanavimo pagalbai. Be šių sanavimo priemonių, Airija pranešė Komisijai apie papildomas priemones, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas pertvarkyti Anglo ir INBS; tai p–v priemonės, nurodytos 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(70)

Kalbant apie a–o priemones, nurodytas 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse, Komisija jas jau įvertino, priimdama ankstesnius sprendimus dėl Anglo ir INBS, ir jos priskirtos sanavimo pagalbai. Be šių sanavimo priemonių, Airija pranešė Komisijai apie papildomas priemones, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas pertvarkyti Anglo ir INBS; tai p–v priemonės, nurodytos 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse.

| (71) | Dėl priemonių, kurias Komisija jau patvirtino (būtent a–o priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse), reikėtų pažymėti, kad nuo 2010 m. rugsėjo 30 d. FPKĮ garantijų priemonė nebegalioja (a ir j priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse) ir ją pakeitė reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė bei trumpalaikiams įsipareigojimams iš naujo pritaikyta reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė (c, g, l ir n priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse). Įgyvendinus susijungimą, kai reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės taikymas bus nutrauktas, tas priemones pakeis individualios valstybės garantijos (r ir v priemonės, nurodytos 69 konstatuojamojoje dalyje), žr. 77 ir 81 konstatuojamąsias dalis. |
| --- | --- |

(71)

Dėl priemonių, kurias Komisija jau patvirtino (būtent a–o priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse), reikėtų pažymėti, kad nuo 2010 m. rugsėjo 30 d. FPKĮ garantijų priemonė nebegalioja (a ir j priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse) ir ją pakeitė reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė bei trumpalaikiams įsipareigojimams iš naujo pritaikyta reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė (c, g, l ir n priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse). Įgyvendinus susijungimą, kai reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės taikymas bus nutrauktas, tas priemones pakeis individualios valstybės garantijos (r ir v priemonės, nurodytos 69 konstatuojamojoje dalyje), žr. 77 ir 81 konstatuojamąsias dalis.

| (72) | Kalbant apie d ir m priemones, nurodytas 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse, [...] paskolų perdavimas buvo užbaigtas 2010 m. lapkričio mėn.; Anglo atveju taikytas vidutinis įvertinimas 62 % mažesne nei rinkos verte, o INBS atveju – 64 % mažesne nei rinkos verte. |
| --- | --- |

(72)

Kalbant apie d ir m priemones, nurodytas 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse, [...] paskolų perdavimas buvo užbaigtas 2010 m. lapkričio mėn.; Anglo atveju taikytas vidutinis įvertinimas 62 % mažesne nei rinkos verte, o INBS atveju – 64 % mažesne nei rinkos verte.

| (73) | Kartu su ketvirtuoju rekapitalizavimu Anglo taip pat buvo suteikta valstybės garantija banko nebalansiniams sandoriams (i priemonė, nurodyta 66 konstatuojamojoje dalyje). Ta garantija, už kurią Anglo nemoka jokio mokesčio, iš esmės teikiamas užtikrinimas kitoms Anglo išvestinių finansinių priemonių sandorių (daugiausia apsidraudimo sandorių) ir tarpuskaitos susitarimų šalims. |
| --- | --- |

(73)

Kartu su ketvirtuoju rekapitalizavimu Anglo taip pat buvo suteikta valstybės garantija banko nebalansiniams sandoriams (i priemonė, nurodyta 66 konstatuojamojoje dalyje). Ta garantija, už kurią Anglo nemoka jokio mokesčio, iš esmės teikiamas užtikrinimas kitoms Anglo išvestinių finansinių priemonių sandorių (daugiausia apsidraudimo sandorių) ir tarpuskaitos susitarimų šalims.

2.4.2.   Papildomos sanavimo priemonės

| (74) | Ir Anglo, ir INBS prieš susijungimą, taigi prieš veiksmingą restruktūrizavimą, buvo skirta papildomų sanavimo priemonių (p ir q priemonės, nurodytos 68 konstatuojamojoje dalyje). Nuo 2009 m. kovo mėn. iki susijungimo Anglo jau gavo iš Airijos centrinio banko skubią likvidumo pagalbą, kuri buvo iš dalies garantuota valstybės (p priemonė). Valstybės garantuota skubios likvidumo pagalbos dalis keitėsi – nuo [...] mlrd. EUR 2010 m. rugsėjo mėn. iki [...] mlrd. EUR 2011 m. kovo mėn. Anglo už skubią likvidumo pagalbą Airijos centriniam bankui moka palūkanas, kurių normą sudaro ECB bazinė norma (šiuo metu 125 baziniai punktai) plius [...] bazinių punktų, bet už garantiją nemoka jokio mokesčio. |
| --- | --- |

(74)

Ir Anglo, ir INBS prieš susijungimą, taigi prieš veiksmingą restruktūrizavimą, buvo skirta papildomų sanavimo priemonių (p ir q priemonės, nurodytos 68 konstatuojamojoje dalyje). Nuo 2009 m. kovo mėn. iki susijungimo Anglo jau gavo iš Airijos centrinio banko skubią likvidumo pagalbą, kuri buvo iš dalies garantuota valstybės (p priemonė). Valstybės garantuota skubios likvidumo pagalbos dalis keitėsi – nuo [...] mlrd. EUR 2010 m. rugsėjo mėn. iki [...] mlrd. EUR 2011 m. kovo mėn. Anglo už skubią likvidumo pagalbą Airijos centriniam bankui moka palūkanas, kurių normą sudaro ECB bazinė norma (šiuo metu 125 baziniai punktai) plius [...] bazinių punktų, bet už garantiją nemoka jokio mokesčio.

| (75) | INBS taip pat gavo valstybės garantiją Airijos centrinio banko suteiktos skubios likvidumo pagalbos daliai (q priemonė, nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje). Iš viso nuo 2011 m. vasario 24 d. iki susijungimo su Anglo INBS gavo valstybės garantiją savo [...] mlrd. EUR vertės skubiai likvidumo pagalbai. INBS už skubią likvidumo pagalbą taip pat moka Airijos centriniam bankui palūkanas, kurių normą sudaro ECB bazinė norma (šiuo metu 125 baziniai punktai) plius [...] bazinių punktų, bet už valstybės garantiją nemoka jokio mokesčio. |
| --- | --- |

(75)

INBS taip pat gavo valstybės garantiją Airijos centrinio banko suteiktos skubios likvidumo pagalbos daliai (q priemonė, nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje). Iš viso nuo 2011 m. vasario 24 d. iki susijungimo su Anglo INBS gavo valstybės garantiją savo [...] mlrd. EUR vertės skubiai likvidumo pagalbai. INBS už skubią likvidumo pagalbą taip pat moka Airijos centriniam bankui palūkanas, kurių normą sudaro ECB bazinė norma (šiuo metu 125 baziniai punktai) plius [...] bazinių punktų, bet už valstybės garantiją nemoka jokio mokesčio.

2.4.3.   Priemonės, skirtos susijungusiajam ūkio subjektui

| (76) | Susijungusysis ūkio subjektas [...] keliomis valstybės garantijomis ir 3,3 mlrd. EUR vertės kapitalo injekcija nepalankiausių sąlygų atveju (r–v priemonės, nurodytos 69 konstatuojamojoje dalyje). |
| --- | --- |

(76)

Susijungusysis ūkio subjektas [...] keliomis valstybės garantijomis ir 3,3 mlrd. EUR vertės kapitalo injekcija nepalankiausių sąlygų atveju (r–v priemonės, nurodytos 69 konstatuojamojoje dalyje).

| (77) | Susijungusysis ūkio subjektas naudosis valstybės garantija indėliams, kurie jam bus perduoti ir iš Anglo, ir iš INBS (r priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje). Didžiausia tų indėlių suma bus 1,05 mlrd. EUR. Juos visų pirma sudaro indėliai, kurie arba užtikrinti, arba susiję su paskolos gavėjo sąskaita, kuri perduodama susijungusiajam ūkio subjektui, todėl tie indėliai iš Anglo ir INBS nebuvo perkelti. Kol galioja reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė, susijungusysis ūkio subjektas mokės 50 bazinių punktų fiksuotą mokestį, o paskui nemokės nieko. |
| --- | --- |

(77)

Susijungusysis ūkio subjektas naudosis valstybės garantija indėliams, kurie jam bus perduoti ir iš Anglo, ir iš INBS (r priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje). Didžiausia tų indėlių suma bus 1,05 mlrd. EUR. Juos visų pirma sudaro indėliai, kurie arba užtikrinti, arba susiję su paskolos gavėjo sąskaita, kuri perduodama susijungusiajam ūkio subjektui, todėl tie indėliai iš Anglo ir INBS nebuvo perkelti. Kol galioja reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė, susijungusysis ūkio subjektas mokės 50 bazinių punktų fiksuotą mokestį, o paskui nemokės nieko.

| (78) | Susijungusysis ūkio subjektas taip pat naudosis viena priemone, kuri Anglo buvo skirta prieš susijungimą, būtent toliau taikoma valstybės garantija nebalansiniams sandoriams, apytikriais skaičiavimais, maždaug už [...] mlrd. EUR sumą (47) (s priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje). Susijungusysis ūkio subjektas už tą garantiją nemokės jokio mokesčio. |
| --- | --- |

(78)

Susijungusysis ūkio subjektas taip pat naudosis viena priemone, kuri Anglo buvo skirta prieš susijungimą, būtent toliau taikoma valstybės garantija nebalansiniams sandoriams, apytikriais skaičiavimais, maždaug už [...] mlrd. EUR sumą (47) (s priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje). Susijungusysis ūkio subjektas už tą garantiją nemokės jokio mokesčio.

| (79) | Anglo ir INBS pertvarkymui finansuoti bendrame restruktūrizavimo plane numatoma, kad susijungusysis ūkio subjektas naudosis valstybės garantija, taikoma skubios likvidumo pagalbos, kurią jis gaus, daliai (t priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje). Iš viso susijungimo pradžioje susijungusysis ūkio subjektas galės pasinaudoti iki [...] mlrd. EUR dydžio skubia likvidumo pagalba, kurios suma vėliau sumažės [...]. Susijungusysis ūkio subjektas už finansavimą euro valiuta Airijos centriniam bankui mokės palūkanas, kurių norma bus [...] bazinių punktų, o už finansavimą užsienio valiuta – [...] bazinių punktų, bet už valstybės garantiją nemokės jokio mokesčio. |
| --- | --- |

(79)

Anglo ir INBS pertvarkymui finansuoti bendrame restruktūrizavimo plane numatoma, kad susijungusysis ūkio subjektas naudosis valstybės garantija, taikoma skubios likvidumo pagalbos, kurią jis gaus, daliai (t priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje). Iš viso susijungimo pradžioje susijungusysis ūkio subjektas galės pasinaudoti iki [...] mlrd. EUR dydžio skubia likvidumo pagalba, kurios suma vėliau sumažės [...]. Susijungusysis ūkio subjektas už finansavimą euro valiuta Airijos centriniam bankui mokės palūkanas, kurių norma bus [...] bazinių punktų, o už finansavimą užsienio valiuta – [...] bazinių punktų, bet už valstybės garantiją nemokės jokio mokesčio.

| (80) | Pagal bendrą restruktūrizavimo planą [...], jei jo finansinė padėtis dar pablogėtų (nepalankiausių sąlygų atveju – u priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje). Tokiu atveju [...] iki 3,3 mlrd. EUR kapitalo [...]. Šiuo būdu bus užtikrinta, kad susijungusysis ūkio subjektas tenkintų atitinkamus Airijos finansų reguliavimo institucijos nustatytus būtiniausius norminius kapitalo reikalavimus (šiuo metu 8 % bendrojo kapitalo santykis). |
| --- | --- |

(80)

Pagal bendrą restruktūrizavimo planą [...], jei jo finansinė padėtis dar pablogėtų (nepalankiausių sąlygų atveju – u priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje). Tokiu atveju [...] iki 3,3 mlrd. EUR kapitalo [...]. Šiuo būdu bus užtikrinta, kad susijungusysis ūkio subjektas tenkintų atitinkamus Airijos finansų reguliavimo institucijos nustatytus būtiniausius norminius kapitalo reikalavimus (šiuo metu 8 % bendrojo kapitalo santykis).

| (81) | Galiausiai susijungusysis ūkio subjektas naudosis valstybės garantija maždaug 3 mlrd. EUR vertės didmeniniam finansavimui, kuris iš Anglo bus perduotas susijungusiajam ūkio subjektui (v priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje). Kol galioja reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė, susijungusysis ūkio subjektas mokės 95–125 bazinių punktų mokestį, o paskui nemokės jokio mokesčio. |
| --- | --- |

(81)

Galiausiai susijungusysis ūkio subjektas naudosis valstybės garantija maždaug 3 mlrd. EUR vertės didmeniniam finansavimui, kuris iš Anglo bus perduotas susijungusiajam ūkio subjektui (v priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje). Kol galioja reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė, susijungusysis ūkio subjektas mokės 95–125 bazinių punktų mokestį, o paskui nemokės jokio mokesčio.

1   lentelė

Anglo, INBS ir susijungusiajam ūkio subjektui skirtų priemonių (nurodytos 66–69 konstatuojamosiose dalyse) apžvalga

| Priemonės, skirtos Anglo, Išieškojimo bankui ir Finansavimo bankui |
| --- |
| Nr. | Priemonės rūšis | Suma (EUR, mlrd.) | Atlygis |
| Patvirtintos sanavimo priemonės |
| Anglo Irish Bank |
| a | Garantija pagal FPKĮ priemonę | Didžiausia [...] mlrd. EUR suma 2008 m. rugsėjo mėn. (48) | Fiksuotas 18,5 bazinių punktų mokestis, padidėja iki 32 bazinių punktų |
| b | Pirmasis kapitalo restruktūrizavimas | 4 mlrd. EUR | Atlygio nemokama |
| c | Garantija pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę | [...] mlrd. EUR (49) | ECB rekomendacija + 40 bazinių punktų (50) |
| d | Paramos turtui priemonė. Reikalavimus atitinkančių paskolų perdavimas NAMA | Perduota 35 mlrd. EUR | Nėra duomenų |
| e | Antrasis kapitalo restruktūrizavimas | 10,44 mlrd. EUR (51) (10,3 mlrd. EUR) | Atlygio nemokama |
| f | Trečiasis kapitalo restruktūrizavimas | 10 054 mln. EUR | Atlygio nemokama |
| g | Garantija trumpalaikiams įsipareigojimams | Apytikriai [...] mlrd. EUR 2010 m. gruodžio mėn. | 160 bazinių punktų 2010 m. gruodžio mėn. (50) |
| h | Ketvirtasis kapitalo restruktūrizavimas | 4 946 mln. EUR | Atlygio nemokama |
| i | Garantija tam tikriems nebalansiniams įsipareigojimams | Apytikriais skaičiavimais, bendra suma iki ne daugiau kaip [...] mlrd. EUR (52) | Mokesčio nemokama |
| Irish Nationwide Building Society |
| j | Garantija pagal FPKĮ priemonę | Didžiausia [...] mlrd. EUR suma 2008 m. spalio mėn. (48) | Fiksuotas 18,5 bazinių punktų mokestis, padidėja iki 25,6 bazinių punktų |
| k | Pirmasis kapitalo restruktūrizavimas | 2,7 mlrd. EUR | Užtikrinta teisėmis į draugijos grynojo turto vertės padidėjimą |
| l | Garantija pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę | [...] mlrd. EUR (49) | ECB rekomendacija + 40 bazinių punktų (50) |
| m | Paramos turtui priemonė. Reikalavimus atitinkančių paskolų perdavimas NAMA | Perduota 8,9 mlrd. EUR | Nėra duomenų |
| n | Garantija trumpalaikiams įsipareigojimams | Apytikriai [...] mln. EUR 2010 m. gruodžio mėn. | 160 bazinių punktų 2010 m. gruodžio mėn. (50) |
| o | Antrasis kapitalo restruktūrizavimas | 2,7 mlrd. EUR | Atlygio nemokama |
| Papildomos sanavimo priemonės |
| Anglo Irish Bank |
| p | Garantija skubiai likvidumo pagalbai | Didžiausia garantuota [...] mlrd. EUR suma iki 2011 m. kovo 16 d. (53) | [...], už garantiją nemokama jokio mokesčio |
| Irish Nationwide Building Society |
| q | Garantija skubiai likvidumo pagalbai | Garantuota [...] mlrd. EUR | [...], už garantiją nemokama jokio mokesčio |
| Restruktūrizavimo priemonės |
| Susijungusysis ūkio subjektas |
| r | Garantijos likusiems indėliams pratęsimas | Ne daugiau kaip [...] mlrd. EUR | Garantuota visam finansinio restruktūrizavimo laikotarpiui, pirmiausia pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę, o pasibaigus jos terminui, ad hoc pagrindu taikant 50 bazinių punktų |
| s | Garantijos nebalansiniams sandoriams pratęsimas | Apytikriais skaičiavimais, maždaug [...] mlrd. EUR (52) | Mokesčio nemokama |
| t | Garantijos skubiai likvidumo pagalbai ar kitai panašiai priemonei pratęsimas | Apytikriais skaičiavimais, iki [...] mlrd. EUR | 3 |
| u | Kapitalo restruktūrizavimas nepalankiausių sąlygų atveju | 3,2 mlrd. EUR | Atlygio nemokama |
| v | Garantija likusiam didmeniniam finansavimui pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę | Maždaug [...] mlrd. EUR | Mokestis pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę, kol ji galioja, po to jokių mokesčių |

Priemonės, skirtos Anglo, Išieškojimo bankui ir Finansavimo bankui

Nr.

Priemonės rūšis

Suma (EUR, mlrd.)

Atlygis

Patvirtintos sanavimo priemonės

Anglo Irish Bank

a

Garantija pagal FPKĮ priemonę

Didžiausia [...] mlrd. EUR suma 2008 m. rugsėjo mėn. (48)

Fiksuotas 18,5 bazinių punktų mokestis, padidėja iki 32 bazinių punktų

b

Pirmasis kapitalo restruktūrizavimas

4 mlrd. EUR

Atlygio nemokama

c

Garantija pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę

[...] mlrd. EUR (49)

ECB rekomendacija + 40 bazinių punktų (50)

d

Paramos turtui priemonė. Reikalavimus atitinkančių paskolų perdavimas NAMA

Perduota 35 mlrd. EUR

Nėra duomenų

e

Antrasis kapitalo restruktūrizavimas

10,44 mlrd. EUR (51) (10,3 mlrd. EUR)

Atlygio nemokama

f

Trečiasis kapitalo restruktūrizavimas

10 054 mln. EUR

Atlygio nemokama

g

Garantija trumpalaikiams įsipareigojimams

Apytikriai [...] mlrd. EUR 2010 m. gruodžio mėn.

160 bazinių punktų 2010 m. gruodžio mėn. (50)

h

Ketvirtasis kapitalo restruktūrizavimas

4 946 mln. EUR

Atlygio nemokama

i

Garantija tam tikriems nebalansiniams įsipareigojimams

Apytikriais skaičiavimais, bendra suma iki ne daugiau kaip [...] mlrd. EUR (52)

Mokesčio nemokama

Irish Nationwide Building Society

j

Garantija pagal FPKĮ priemonę

Didžiausia [...] mlrd. EUR suma 2008 m. spalio mėn. (48)

Fiksuotas 18,5 bazinių punktų mokestis, padidėja iki 25,6 bazinių punktų

k

Pirmasis kapitalo restruktūrizavimas

2,7 mlrd. EUR

Užtikrinta teisėmis į draugijos grynojo turto vertės padidėjimą

l

Garantija pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę

[...] mlrd. EUR (49)

ECB rekomendacija + 40 bazinių punktų (50)

m

Paramos turtui priemonė. Reikalavimus atitinkančių paskolų perdavimas NAMA

Perduota 8,9 mlrd. EUR

Nėra duomenų

n

Garantija trumpalaikiams įsipareigojimams

Apytikriai [...] mln. EUR 2010 m. gruodžio mėn.

160 bazinių punktų 2010 m. gruodžio mėn. (50)

o

Antrasis kapitalo restruktūrizavimas

2,7 mlrd. EUR

Atlygio nemokama

Papildomos sanavimo priemonės

Anglo Irish Bank

p

Garantija skubiai likvidumo pagalbai

Didžiausia garantuota [...] mlrd. EUR suma iki 2011 m. kovo 16 d. (53)

[...], už garantiją nemokama jokio mokesčio

Irish Nationwide Building Society

q

Garantija skubiai likvidumo pagalbai

Garantuota [...] mlrd. EUR

[...], už garantiją nemokama jokio mokesčio

Restruktūrizavimo priemonės

Susijungusysis ūkio subjektas

r

Garantijos likusiems indėliams pratęsimas

Ne daugiau kaip [...] mlrd. EUR

Garantuota visam finansinio restruktūrizavimo laikotarpiui, pirmiausia pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę, o pasibaigus jos terminui, ad hoc pagrindu taikant 50 bazinių punktų

s

Garantijos nebalansiniams sandoriams pratęsimas

Apytikriais skaičiavimais, maždaug [...] mlrd. EUR (52)

Mokesčio nemokama

t

Garantijos skubiai likvidumo pagalbai ar kitai panašiai priemonei pratęsimas

Apytikriais skaičiavimais, iki [...] mlrd. EUR

3

u

Kapitalo restruktūrizavimas nepalankiausių sąlygų atveju

3,2 mlrd. EUR

Atlygio nemokama

v

Garantija likusiam didmeniniam finansavimui pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę

Maždaug [...] mlrd. EUR

Mokestis pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę, kol ji galioja, po to jokių mokesčių

3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (82) | 2010 m. kovo 31 d. priėmusi sprendimą pradėti procedūrą, Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pradinio Anglo restruktūrizavimo plano. Nuo to laiko Airija kelis kartus iš esmės pakeitė Anglo restruktūrizavimo planą ir galiausiai 2011 m. sausio 31 d. pateikė bendrą Anglo ir INBS restruktūrizavimo planą. Dauguma sprendime pradėti procedūrą išreikštų abejonių (žr. to sprendimo (54) 4.3.1 skirsnį) buvo konkrečiai susijusios su pradiniu Anglo restruktūrizavimo planu, kuris buvo pagrįstas prielaida, kad Anglo bus padalytas į gerąjį banką ir blogąjį banką. Taigi tos abejonės nebeaktualios, nes Anglo nebesiims naujos veiklos ir vietoj to bus sujungtas su INBS bei sutelks dėmesį į savo paskolų portfelio restruktūrizavimą laikui bėgant. |
| --- | --- |

(82)

2010 m. kovo 31 d. priėmusi sprendimą pradėti procedūrą, Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pradinio Anglo restruktūrizavimo plano. Nuo to laiko Airija kelis kartus iš esmės pakeitė Anglo restruktūrizavimo planą ir galiausiai 2011 m. sausio 31 d. pateikė bendrą Anglo ir INBS restruktūrizavimo planą. Dauguma sprendime pradėti procedūrą išreikštų abejonių (žr. to sprendimo (54) 4.3.1 skirsnį) buvo konkrečiai susijusios su pradiniu Anglo restruktūrizavimo planu, kuris buvo pagrįstas prielaida, kad Anglo bus padalytas į gerąjį banką ir blogąjį banką. Taigi tos abejonės nebeaktualios, nes Anglo nebesiims naujos veiklos ir vietoj to bus sujungtas su INBS bei sutelks dėmesį į savo paskolų portfelio restruktūrizavimą laikui bėgant.

| (83) | Tačiau siekiant išsamumo, 3.1 skirsnyje pateikiama abejonių, kurias Komisija išreiškė sprendime pradėti procedūrą, santrauka. |
| --- | --- |

(83)

Tačiau siekiant išsamumo, 3.1 skirsnyje pateikiama abejonių, kurias Komisija išreiškė sprendime pradėti procedūrą, santrauka.

3.1.   Sprendimas pradėti procedūrą

| (84) | Komisija išreiškė abejonių dėl gerojo banko (kuris sprendime pradėti procedūrą taip pat vadinamas NewCo) gyvybingumo atkūrimo ir tinkamo blogojo banko (kuris sprendime pradėti procedūrą taip pat vadinamas Old Anglo) likvidavimo, nes priimant tą sprendimą nebuvo pakankamai informacijos apie abiejų ūkio subjektų verslo planus. Komisija taip pat abejojo, ar NAMA perduotų paskolų ir ne NAMA paskolų vertės sumažėjimas buvo tinkamai apskaičiuotas. Be to, pradiniame Anglo restruktūrizavimo plane pateiktos makroekonominės prielaidos atrodė neišsamios, taigi kilo abejonių dėl jų pagrįstumo. Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl tam tikros naujos veiklos, kurią gerasis bankas vykdytų srityse, kuriose jis neturėjo jokios ankstesnės patirties. Komisija taip pat abejojo, ar, remiantis planu, gerojo banko finansavimo ir likvidumo poreikiai galėtų būti patenkinti. |
| --- | --- |

(84)

Komisija išreiškė abejonių dėl gerojo banko (kuris sprendime pradėti procedūrą taip pat vadinamas NewCo) gyvybingumo atkūrimo ir tinkamo blogojo banko (kuris sprendime pradėti procedūrą taip pat vadinamas Old Anglo) likvidavimo, nes priimant tą sprendimą nebuvo pakankamai informacijos apie abiejų ūkio subjektų verslo planus. Komisija taip pat abejojo, ar NAMA perduotų paskolų ir ne NAMA paskolų vertės sumažėjimas buvo tinkamai apskaičiuotas. Be to, pradiniame Anglo restruktūrizavimo plane pateiktos makroekonominės prielaidos atrodė neišsamios, taigi kilo abejonių dėl jų pagrįstumo. Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl tam tikros naujos veiklos, kurią gerasis bankas vykdytų srityse, kuriose jis neturėjo jokios ankstesnės patirties. Komisija taip pat abejojo, ar, remiantis planu, gerojo banko finansavimo ir likvidumo poreikiai galėtų būti patenkinti.

| (85) | Dėl naštos pasidalijimo ir Anglo savojo įnašo Komisija abejojo, ar Anglo savasis įnašas į restruktūrizavimą yra pakankamas, atsižvelgiant į tai, kad gerasis bankas turėjo imtis naujos veiklos, o tam būtų reikėję didelių investicijų. Be to, Komisija pažymėjo, kad Airijos institucijos pradiniame Anglo restruktūrizavimo plane neišaiškino, ar Anglo prie savo restruktūrizavimo galėtų prisidėti parduodamas turtą ar kitomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(85)

Dėl naštos pasidalijimo ir Anglo savojo įnašo Komisija abejojo, ar Anglo savasis įnašas į restruktūrizavimą yra pakankamas, atsižvelgiant į tai, kad gerasis bankas turėjo imtis naujos veiklos, o tam būtų reikėję didelių investicijų. Be to, Komisija pažymėjo, kad Airijos institucijos pradiniame Anglo restruktūrizavimo plane neišaiškino, ar Anglo prie savo restruktūrizavimo galėtų prisidėti parduodamas turtą ar kitomis priemonėmis.

| (86) | Dėl priemonių, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas, atsiradęs dėl didžiulės Anglo suteiktos valstybės pagalbos, Komisija pažymėjo abejojanti, ar plane pateikiamų priemonių pakanka Anglo suteiktos pagalbos iškraipomajam poveikiui kompensuoti. |
| --- | --- |

(86)

Dėl priemonių, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas, atsiradęs dėl didžiulės Anglo suteiktos valstybės pagalbos, Komisija pažymėjo abejojanti, ar plane pateikiamų priemonių pakanka Anglo suteiktos pagalbos iškraipomajam poveikiui kompensuoti.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (87) | Paskelbusi sprendimą pradėti procedūrą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, Komisija negavo jokių trečiųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(87)

Paskelbusi sprendimą pradėti procedūrą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, Komisija negavo jokių trečiųjų šalių pastabų.

5.   AIRIJOS PASTABOS

| (88) | Dėl sprendimo pradėti procedūrą Airija nepateikė jokių pastabų, bet vietoj to pateikė antrąjį Anglo restruktūrizavimo planą, o 2010 m. spalio 26 d. – trečiąjį Anglo restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(88)

Dėl sprendimo pradėti procedūrą Airija nepateikė jokių pastabų, bet vietoj to pateikė antrąjį Anglo restruktūrizavimo planą, o 2010 m. spalio 26 d. – trečiąjį Anglo restruktūrizavimo planą.

| (89) | Trečiasis restruktūrizavimo planas jau pakeistas bendru restruktūrizavimo planu, kurį Airija pateikė 2011 m. sausio 31 d. |
| --- | --- |

(89)

Trečiasis restruktūrizavimo planas jau pakeistas bendru restruktūrizavimo planu, kurį Airija pateikė 2011 m. sausio 31 d.

6.   VERTINIMAS

6.1.   Pagalbos buvimas

| (90) | Turi būti įvertinta, ar bendrame restruktūrizavimo plane pateikiamos priemonės yra valstybės pagalba. Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(90)

Turi būti įvertinta, ar bendrame restruktūrizavimo plane pateikiamos priemonės yra valstybės pagalba. Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.1.1.   Laikinai jau patvirtintos priemonės

| (91) | Dėl priemonių, kurias Komisija savo ankstesniuose sprendimuose, susijusiuose su Anglo ir INBS, jau laikinai patvirtino kaip sanavimo pagalbą (būtent a–o priemonės, kaip nustatyta 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse), Komisija jau padarė išvadą, kad tos priemonės yra valstybės pagalba, skirta Anglo ir INBS. Todėl iš naujo vertinti, ar jos yra valstybės pagalba, šiame sprendime nėra būtina. |
| --- | --- |

(91)

Dėl priemonių, kurias Komisija savo ankstesniuose sprendimuose, susijusiuose su Anglo ir INBS, jau laikinai patvirtino kaip sanavimo pagalbą (būtent a–o priemonės, kaip nustatyta 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse), Komisija jau padarė išvadą, kad tos priemonės yra valstybės pagalba, skirta Anglo ir INBS. Todėl iš naujo vertinti, ar jos yra valstybės pagalba, šiame sprendime nėra būtina.

| (92) | Priemonės, kurias reikia įvertinti šiame sprendime, kad būtų nustatyta, ar jos yra valstybės pagalba, jau apibūdintos 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Tai yra šios priemonės: dėl Anglo – p priemonė, dėl INBS – q priemonė ir dėl susijungusiojo ūkio subjekto – r–v priemonės. Tuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad Airija sutinka, jog priemonės yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(92)

Priemonės, kurias reikia įvertinti šiame sprendime, kad būtų nustatyta, ar jos yra valstybės pagalba, jau apibūdintos 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Tai yra šios priemonės: dėl Anglo – p priemonė, dėl INBS – q priemonė ir dėl susijungusiojo ūkio subjekto – r–v priemonės. Tuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad Airija sutinka, jog priemonės yra valstybės pagalba.

6.1.2.   Valstybės ištekliai

| (93) | P–v priemonės, nurodytos 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse, finansuojamos iš valstybinių išteklių, nes priemones sudaro valstybės garantijos ir valstybės finansuojamos tiesioginės dotacijos, taigi jos turėtų būti laikomos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(93)

P–v priemonės, nurodytos 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse, finansuojamos iš valstybinių išteklių, nes priemones sudaro valstybės garantijos ir valstybės finansuojamos tiesioginės dotacijos, taigi jos turėtų būti laikomos valstybės pagalba.

6.1.3.   Atrankumas

| (94) | Taip pat būtina įvertinti, ar priemonėmis, nurodytomis 66–69 konstatuojamosiose dalyse, valstybės pagalbos gavėjui ar gavėjams suteikiamas atrankinis pranašumas. Susijusios priemonės yra atrankinės, nes jos naudingos išimtinai Anglo, INBS ir susijungusiajam ūkio subjektui. |
| --- | --- |

(94)

Taip pat būtina įvertinti, ar priemonėmis, nurodytomis 66–69 konstatuojamosiose dalyse, valstybės pagalbos gavėjui ar gavėjams suteikiamas atrankinis pranašumas. Susijusios priemonės yra atrankinės, nes jos naudingos išimtinai Anglo, INBS ir susijungusiajam ūkio subjektui.

6.1.4.   Pranašumas

| (95) | Priemonėmis, nurodytomis 66–69 konstatuojamosiose dalyse, pranašumas suteikiamas ir Anglo, ir INBS ekonominei veiklai, kurią jie vykdė iki susijungimo, o po susijungimo – juos pakeitusiam susijungusiajam ūkio subjektui. |
| --- | --- |

(95)

Priemonėmis, nurodytomis 66–69 konstatuojamosiose dalyse, pranašumas suteikiamas ir Anglo, ir INBS ekonominei veiklai, kurią jie vykdė iki susijungimo, o po susijungimo – juos pakeitusiam susijungusiajam ūkio subjektui.

| (96) | Anglo naudojasi valstybės garantija [...] mlrd. EUR vertės skubiai likvidumo pagalbai, kurią bankas gauna iš Airijos centrinio banko (p priemonė, nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje) ir kuri suteikia Anglo galimybę finansuoti savo turtą. Ta garantija bankui Anglo suteikiamas pranašumas, nes tokia garantija nebūtų prieinama rinkoje ir [...]. Be to, už valstybės garantiją skubiai likvidumo pagalbai Anglo nereikia mokėti jokio atlygio. Dėl to atlygio nemokėjimo Anglo įgyja papildomą pranašumą, nes bankas išvengia su garantija susijusių sąnaudų. |
| --- | --- |

(96)

Anglo naudojasi valstybės garantija [...] mlrd. EUR vertės skubiai likvidumo pagalbai, kurią bankas gauna iš Airijos centrinio banko (p priemonė, nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje) ir kuri suteikia Anglo galimybę finansuoti savo turtą. Ta garantija bankui Anglo suteikiamas pranašumas, nes tokia garantija nebūtų prieinama rinkoje ir [...]. Be to, už valstybės garantiją skubiai likvidumo pagalbai Anglo nereikia mokėti jokio atlygio. Dėl to atlygio nemokėjimo Anglo įgyja papildomą pranašumą, nes bankas išvengia su garantija susijusių sąnaudų.

| (97) | Dėl tų pačių priežasčių valstybės garantija [...] mlrd. EUR vertės skubiai likvidumo pagalbai, kurią INBS gavo nuo 2011 m. vasario 24 d., INBS suteikiamas pranašumas (q priemonė, nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje). |
| --- | --- |

(97)

Dėl tų pačių priežasčių valstybės garantija [...] mlrd. EUR vertės skubiai likvidumo pagalbai, kurią INBS gavo nuo 2011 m. vasario 24 d., INBS suteikiamas pranašumas (q priemonė, nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje).

| (98) | Kalbant apie priemones, skirtas susijungusiajam ūkio subjektui, tas ūkio subjektas naudosis keliomis valstybės garantijomis, būtent likusiems indėliams (r priemonė, nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje), nebalansiniams sandoriams (s priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje), skubiai likvidumo pagalbai (t priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje) ir esamam didmeniniam finansavimui (v priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje), kurios bus toliau taikomos. Susijungusysis ūkio subjektas mokestį moka tik už [...] garantiją indėliams ir didmeniniam finansavimui ir tik tol, kol galioja reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė (jos terminui pasibaigus, nebus mokama jokio mokesčio), bet už kitas garantijas jokio mokesčio nemoka. Tomis garantijomis susijungusiajam ūkio subjektui suteikiamas pranašumas, nes padedama užtikrinti, kad susijungusysis ūkio subjektas išvengtų savo įsipareigojimų neįvykdymo. Iš tiesų, nesant būtino finansavimo, kuris užtikrinamas pasinaudojant garantuota skubia likvidumo pagalba, likusiais indėliais ir likusiu didmeniniu finansavimu, ir nesant garantijos nebalansiniams įsipareigojimams, tinkamo pertvarkymo įgyvendinti neįmanoma. Be to, tuo, kad susijungusysis ūkio subjektas neturi mokėti mokesčio už kelias iš tų garantijų, jam suteikiamas papildomas pranašumas, nes jis išvengia didesnių finansavimo sąnaudų, taigi ir didesnių nuostolių. |
| --- | --- |

(98)

Kalbant apie priemones, skirtas susijungusiajam ūkio subjektui, tas ūkio subjektas naudosis keliomis valstybės garantijomis, būtent likusiems indėliams (r priemonė, nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje), nebalansiniams sandoriams (s priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje), skubiai likvidumo pagalbai (t priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje) ir esamam didmeniniam finansavimui (v priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje), kurios bus toliau taikomos. Susijungusysis ūkio subjektas mokestį moka tik už [...] garantiją indėliams ir didmeniniam finansavimui ir tik tol, kol galioja reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė (jos terminui pasibaigus, nebus mokama jokio mokesčio), bet už kitas garantijas jokio mokesčio nemoka. Tomis garantijomis susijungusiajam ūkio subjektui suteikiamas pranašumas, nes padedama užtikrinti, kad susijungusysis ūkio subjektas išvengtų savo įsipareigojimų neįvykdymo. Iš tiesų, nesant būtino finansavimo, kuris užtikrinamas pasinaudojant garantuota skubia likvidumo pagalba, likusiais indėliais ir likusiu didmeniniu finansavimu, ir nesant garantijos nebalansiniams įsipareigojimams, tinkamo pertvarkymo įgyvendinti neįmanoma. Be to, tuo, kad susijungusysis ūkio subjektas neturi mokėti mokesčio už kelias iš tų garantijų, jam suteikiamas papildomas pranašumas, nes jis išvengia didesnių finansavimo sąnaudų, taigi ir didesnių nuostolių.

| (99) | Galiausiai [...] 3,3 mlrd. EUR nepalankiausių sąlygų atveju papildomiems nuostoliams, atsiradusiems dėl jo paskolų portfelio restruktūrizavimo, padengti. [...] Rekapitalizavimu [...] susijungusiajam subjektui suteikiamas pranašumas, nes užtikrinama, kad jis pertvarkymo laikotarpiu atitiktų jam taikomus norminius kapitalo reikalavimus. [...]. |
| --- | --- |

(99)

Galiausiai [...] 3,3 mlrd. EUR nepalankiausių sąlygų atveju papildomiems nuostoliams, atsiradusiems dėl jo paskolų portfelio restruktūrizavimo, padengti. [...] Rekapitalizavimu [...] susijungusiajam subjektui suteikiamas pranašumas, nes užtikrinama, kad jis pertvarkymo laikotarpiu atitiktų jam taikomus norminius kapitalo reikalavimus. [...].

6.1.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

| (100) | Reikėtų daryti išvadą, kad p–v priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse, gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(100)

Reikėtų daryti išvadą, kad p–v priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse, gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (101) | Kaip pažymėta 6.1.4 skirsnyje, nesant valstybės paramos priemonių, ir Anglo, ir INBS neįvykdytų savo įsipareigojimų ir visiškai pasitrauktų iš rinkų, kuriose jie veikė. Dėl labai didelės valstybės paramos sumos jie tęsė veiklą indėlių rinkoje (iki jų indėlių perdavimo Allied Irish Bank ir Irish Life & Permanent 2011 m. vasario mėn.) ir – labai ribotu mastu – komercinės nuosavybės kreditavimo rinkoje bei hipotekos būstui pirkti rinkoje (tvarkė esamas paskolas). Taigi ta valstybės parama iškraipė konkurenciją. Anglo ir INBS tose rinkose konkuravo ne tik su Airijos bankais, bet ir su Airijoje veikusiais užsienio dalyviais. Anglo taip pat veikė (ir indėlių, ir komercinių paskolų sektoriuose) Jungtinėje Karalystėje, taigi konkuravo su Jungtinės Karalystės vidaus dalyviais ir dalyviais iš kitų valstybių narių, kurie veikė toje rinkoje. Tačiau reikėtų pažymėti, kad tų dviejų ūkio subjektų veiklos mastas per pastaruosius pora metų vis labiau mažėjo, taigi mažėjo ir neigiamas poveikis konkurencijai bei prekybai. |
| --- | --- |

(101)

Kaip pažymėta 6.1.4 skirsnyje, nesant valstybės paramos priemonių, ir Anglo, ir INBS neįvykdytų savo įsipareigojimų ir visiškai pasitrauktų iš rinkų, kuriose jie veikė. Dėl labai didelės valstybės paramos sumos jie tęsė veiklą indėlių rinkoje (iki jų indėlių perdavimo Allied Irish Bank ir Irish Life & Permanent 2011 m. vasario mėn.) ir – labai ribotu mastu – komercinės nuosavybės kreditavimo rinkoje bei hipotekos būstui pirkti rinkoje (tvarkė esamas paskolas). Taigi ta valstybės parama iškraipė konkurenciją. Anglo ir INBS tose rinkose konkuravo ne tik su Airijos bankais, bet ir su Airijoje veikusiais užsienio dalyviais. Anglo taip pat veikė (ir indėlių, ir komercinių paskolų sektoriuose) Jungtinėje Karalystėje, taigi konkuravo su Jungtinės Karalystės vidaus dalyviais ir dalyviais iš kitų valstybių narių, kurie veikė toje rinkoje. Tačiau reikėtų pažymėti, kad tų dviejų ūkio subjektų veiklos mastas per pastaruosius pora metų vis labiau mažėjo, taigi mažėjo ir neigiamas poveikis konkurencijai bei prekybai.

| (102) | Kalbant apie susijungusįjį subjektą, jis vykdys tam tikrą riboto masto ekonominę veiklą rinkoje, kurioje tebeveikia ir Airijos, ir užsienio bankai. Visų pirma, jam bus leista išsaugoti nedidelį indėlių kiekį ir teikti tam tikras paskolas savo esamiems klientams siekiant didinti atitinkamų paskolų grynąją dabartinę vertę pagal Airijos numatytus įsipareigojimus (žr. 2.3.2 skirsnį). Nesant valstybės paramos priemonių, jis tos veiklos vykdyti negalėtų. Reikėtų pažymėti, kad susijungusiojo ūkio subjekto balansas, jį pertvarkius, sumažės, taigi gerokai sumažės ir konkurencijos iškraipymas bei poveikis prekybai, nes operacijų, kurias susijungusysis ūkio subjektas toliau vykdys konkurencingose rinkose, mastas bus labai ribotas. |
| --- | --- |

(102)

Kalbant apie susijungusįjį subjektą, jis vykdys tam tikrą riboto masto ekonominę veiklą rinkoje, kurioje tebeveikia ir Airijos, ir užsienio bankai. Visų pirma, jam bus leista išsaugoti nedidelį indėlių kiekį ir teikti tam tikras paskolas savo esamiems klientams siekiant didinti atitinkamų paskolų grynąją dabartinę vertę pagal Airijos numatytus įsipareigojimus (žr. 2.3.2 skirsnį). Nesant valstybės paramos priemonių, jis tos veiklos vykdyti negalėtų. Reikėtų pažymėti, kad susijungusiojo ūkio subjekto balansas, jį pertvarkius, sumažės, taigi gerokai sumažės ir konkurencijos iškraipymas bei poveikis prekybai, nes operacijų, kurias susijungusysis ūkio subjektas toliau vykdys konkurencingose rinkose, mastas bus labai ribotas.

6.1.6.   Rinkos investuotojo principo taikymas

| (103) | Galiausiai rinkos ekonomikos investuotojo principas 66–69 konstatuojamosiose dalyse nurodytoms priemonėms netaikomas, nes jos yra Anglo ir INBS skirto didelio sanavimo priemonių paketo dalis. Be to, net jei tas principas būtų taikytinas, tos priemonės neatitinka įprasto elgesio rinkoje. Nė vienas rinkos ekonomikos investuotojas neįgyvendintų visų tų priemonių, kad sanuotų Anglo ir INBS ir po to juos sujungtų paskolų portfeliui restruktūrizuoti, nes jo šansai susigrąžinti savo investicijas (bendra Anglo ir INBS rekapitalizavimo vertė pagal pagrindinį scenarijų kartu sudaro 34,7 mlrd. EUR) būtų menki. Nė vienas rinkos ekonomikos ekonominės veiklos vykdytojas, atsidūręs panašioje kaip valstybės padėtyje, nebūtų galėjęs suteikti reikalingo kapitalo ir finansavimo ir Anglo, ir INBS pertvarkymui palengvinti. Atsižvelgiant į padėtį rinkose ir Airijos turto bei įsipareigojimų paklausą, rinkos ekonominės veiklos vykdytojui gauti tokio finansavimo nebūtų įmanoma. |
| --- | --- |

(103)

Galiausiai rinkos ekonomikos investuotojo principas 66–69 konstatuojamosiose dalyse nurodytoms priemonėms netaikomas, nes jos yra Anglo ir INBS skirto didelio sanavimo priemonių paketo dalis. Be to, net jei tas principas būtų taikytinas, tos priemonės neatitinka įprasto elgesio rinkoje. Nė vienas rinkos ekonomikos investuotojas neįgyvendintų visų tų priemonių, kad sanuotų Anglo ir INBS ir po to juos sujungtų paskolų portfeliui restruktūrizuoti, nes jo šansai susigrąžinti savo investicijas (bendra Anglo ir INBS rekapitalizavimo vertė pagal pagrindinį scenarijų kartu sudaro 34,7 mlrd. EUR) būtų menki. Nė vienas rinkos ekonomikos ekonominės veiklos vykdytojas, atsidūręs panašioje kaip valstybės padėtyje, nebūtų galėjęs suteikti reikalingo kapitalo ir finansavimo ir Anglo, ir INBS pertvarkymui palengvinti. Atsižvelgiant į padėtį rinkose ir Airijos turto bei įsipareigojimų paklausą, rinkos ekonominės veiklos vykdytojui gauti tokio finansavimo nebūtų įmanoma.

6.1.7.   Pagalbos gavėjo nustatymas

| (104) | Airija ketina nustatyti naujas pagalbos priemones (r–v priemonės, nurodytos 69 konstatuojamojoje dalyje) Anglo ir INBS pertvarkymui palengvinti. Tos priemonės suteiks galimybę sujungti Anglo ir INBS į vieną juridinį subjektą. Pagrindinis susijungusiojo ūkio subjekto tikslas – restruktūrizuoti Anglo ir INBS paskolų portfelius siekiant kuo labiau padidinti grąžą ir sumažinti Airijos mokesčių mokėtojams tenkančias išlaidas. |
| --- | --- |

(104)

Airija ketina nustatyti naujas pagalbos priemones (r–v priemonės, nurodytos 69 konstatuojamojoje dalyje) Anglo ir INBS pertvarkymui palengvinti. Tos priemonės suteiks galimybę sujungti Anglo ir INBS į vieną juridinį subjektą. Pagrindinis susijungusiojo ūkio subjekto tikslas – restruktūrizuoti Anglo ir INBS paskolų portfelius siekiant kuo labiau padidinti grąžą ir sumažinti Airijos mokesčių mokėtojams tenkančias išlaidas.

| (105) | Pagal bendrą restruktūrizavimo planą susijungusysis ūkio subjektas teiks tik labai nedaug paskolų, kaip reikalaujama pagal galiojančius sutartinius įsipareigojimus, o po to – tik siekdamas užtikrinti, kad būtų išsaugota paskolų portfelio grynoji dabartinė vertė, taigi atvejų, kai jis konkuruos su kitais bankais, skaičius yra minimalus. Airijos teigimu, susijungusysis ūkio subjektas savo turtą realizuos tik kai sueis jo realizavimo terminas arba parduodamas jį rinkoje. Iš tokio pardavimo gautas pajamas susijungusysis ūkio subjektas naudos savo skoloms grąžinti, kai ateis laikas jas grąžinti, ir savo einamosioms veiklos išlaidoms bei iš ankstesnių laikų likusiems įsipareigojimams finansuoti. Taigi reikėtų daryti išvadą, kad, įgyvendinus susijungimą, susijungusysis ūkio subjektas toliau vykdys tam tikrą riboto masto ekonominę veiklą, taigi turėtų būti laikomas pagal valstybės pagalbos priemones teikiamos pagalbos gavėju. |
| --- | --- |

(105)

Pagal bendrą restruktūrizavimo planą susijungusysis ūkio subjektas teiks tik labai nedaug paskolų, kaip reikalaujama pagal galiojančius sutartinius įsipareigojimus, o po to – tik siekdamas užtikrinti, kad būtų išsaugota paskolų portfelio grynoji dabartinė vertė, taigi atvejų, kai jis konkuruos su kitais bankais, skaičius yra minimalus. Airijos teigimu, susijungusysis ūkio subjektas savo turtą realizuos tik kai sueis jo realizavimo terminas arba parduodamas jį rinkoje. Iš tokio pardavimo gautas pajamas susijungusysis ūkio subjektas naudos savo skoloms grąžinti, kai ateis laikas jas grąžinti, ir savo einamosioms veiklos išlaidoms bei iš ankstesnių laikų likusiems įsipareigojimams finansuoti. Taigi reikėtų daryti išvadą, kad, įgyvendinus susijungimą, susijungusysis ūkio subjektas toliau vykdys tam tikrą riboto masto ekonominę veiklą, taigi turėtų būti laikomas pagal valstybės pagalbos priemones teikiamos pagalbos gavėju.

| (106) | Kalbant apie Anglo ir INBS, prieš numatomą susijungimą jie abu galėjo tęsti veiklą, nes jiems buvo padėta suteikiant valstybės garantijas jų įsipareigojimams, restruktūrizuojant jų kapitalą ir taikant paramos turtui priemonę (a–o priemonės, nurodytos 67 ir 68 konstatuojamosiose dalyse). Taigi Anglo ir INBS yra pagal tas priemones teikiamos pagalbos gavėjai. |
| --- | --- |

(106)

Kalbant apie Anglo ir INBS, prieš numatomą susijungimą jie abu galėjo tęsti veiklą, nes jiems buvo padėta suteikiant valstybės garantijas jų įsipareigojimams, restruktūrizuojant jų kapitalą ir taikant paramos turtui priemonę (a–o priemonės, nurodytos 67 ir 68 konstatuojamosiose dalyse). Taigi Anglo ir INBS yra pagal tas priemones teikiamos pagalbos gavėjai.

6.1.8.   Išvada

| (107) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, reikėtų daryti išvadą, kad a–v priemonės, nurodytos 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse, yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(107)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, reikėtų daryti išvadą, kad a–v priemonės, nurodytos 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse, yra valstybės pagalba.

6.2.   Pagalbos suma

6.2.1.   Anglo ir INBS rekapitalizavimas

| (108) | Ir Anglo, ir INBS gavo individualią valstybės pagalbą, kuri buvo suteikta kelis kartus restruktūrizavus jų kapitalą. Anglo per keturias kapitalo injekcijas gavo iš viso 29,3 mlrd. EUR (55). INBS per dvi kapitalo injekcijas gavo iš viso 5,4 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(108)

Ir Anglo, ir INBS gavo individualią valstybės pagalbą, kuri buvo suteikta kelis kartus restruktūrizavus jų kapitalą. Anglo per keturias kapitalo injekcijas gavo iš viso 29,3 mlrd. EUR (55). INBS per dvi kapitalo injekcijas gavo iš viso 5,4 mlrd. EUR.

6.2.2.   Anglo ir INBS skirta sumažėjusios vertės turto priemonė

| (109) | Ir Anglo, ir INBS dalyvavo NAMA priemonėse (d ir m priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse). Kalbant apie pagalbos sumą, įtrauktą į sumažėjusios vertės turto priemonę, būtent turto perdavimą NAMA, reikėtų pažymėti, kad Sumažėjusios vertės turto komunikato (toliau – SVTK) (56) 20 dalies a punkto 2 išnašoje su paramos turtui priemone susijusios pagalbos suma apibrėžiama kaip turto perdavimo vertės ir rinkos kainos skirtumas. Tačiau apskaičiuoti atitinkamo turto rinkos vertę labai sudėtinga, nes didžiąją jo dalį sudaro paskolos, kuriomis neprekiaujama. Be to, faktinė pagalbos suma gali būti nustatyta tik kai Airija užbaigs jai perduoto turto vertinimą pagal Komisijos sprendimą byloje N 725/2009 (57) ir bus padarytos galutinės išvados dėl susijusios pagalbos sumos. Šiuo klausimu Komisijai pateikta informacija apie pagalbos sumą, susijusią su pirmąja ir antrąja NAMA perduotomis paskolų dalimis, o informacijos apie paskutines dalis dar laukiama. |
| --- | --- |

(109)

Ir Anglo, ir INBS dalyvavo NAMA priemonėse (d ir m priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse). Kalbant apie pagalbos sumą, įtrauktą į sumažėjusios vertės turto priemonę, būtent turto perdavimą NAMA, reikėtų pažymėti, kad Sumažėjusios vertės turto komunikato (toliau – SVTK) (56) 20 dalies a punkto 2 išnašoje su paramos turtui priemone susijusios pagalbos suma apibrėžiama kaip turto perdavimo vertės ir rinkos kainos skirtumas. Tačiau apskaičiuoti atitinkamo turto rinkos vertę labai sudėtinga, nes didžiąją jo dalį sudaro paskolos, kuriomis neprekiaujama. Be to, faktinė pagalbos suma gali būti nustatyta tik kai Airija užbaigs jai perduoto turto vertinimą pagal Komisijos sprendimą byloje N 725/2009 (57) ir bus padarytos galutinės išvados dėl susijusios pagalbos sumos. Šiuo klausimu Komisijai pateikta informacija apie pagalbos sumą, susijusią su pirmąja ir antrąja NAMA perduotomis paskolų dalimis, o informacijos apie paskutines dalis dar laukiama.

| (110) | Remiantis turima informacija apie pirmąją ir antrąją NAMA perduotas dalis, galima padaryti keletą išvadų. Pirma, pirmosios komercinės nuosavybės paskolų dalies, kurią Anglo perdavė NAMA, nominalioji vertė buvo 9 251 mln. EUR. Tas perdavimas susijęs su 870 mln. EUR pagalbos suma, kuri atitinka 9,4 % nominaliosios perduotų paskolų likučių vertės. Antra, antra dalimi Anglo perdavė NAMA paskolas, kurių nominalioji vertė buvo 6 747 mln. EUR. Tas perdavimas susijęs su 427 mln. EUR pagalbos suma, kuri atitinka 6,3 % nominaliosios perduotų paskolų likučių vertės. Atitinkamai nominaliosios paskolų likučių vertės vidutinė procentinė dalis, kurią atitinka pagalba, šiose dviejose dalyse yra 7,9 %. Taikant tą vidutinį procentinį dydį dar neperduotoms dalims (19 mlrd. EUR), pagalbos suma, susijusi su tomis dalimis, sudarytų apytikriai 1,5 mlrd. EUR. Taigi galima apytikriai apskaičiuoti, kad valstybės pagalbos suma, susijusi su Anglo komercinės nuosavybės ir plėtros paskolų bei susijusių paskolų perdavimu NAMA, iš viso sudaro maždaug 2 797 mln. EUR (58). |
| --- | --- |

(110)

Remiantis turima informacija apie pirmąją ir antrąją NAMA perduotas dalis, galima padaryti keletą išvadų. Pirma, pirmosios komercinės nuosavybės paskolų dalies, kurią Anglo perdavė NAMA, nominalioji vertė buvo 9 251 mln. EUR. Tas perdavimas susijęs su 870 mln. EUR pagalbos suma, kuri atitinka 9,4 % nominaliosios perduotų paskolų likučių vertės. Antra, antra dalimi Anglo perdavė NAMA paskolas, kurių nominalioji vertė buvo 6 747 mln. EUR. Tas perdavimas susijęs su 427 mln. EUR pagalbos suma, kuri atitinka 6,3 % nominaliosios perduotų paskolų likučių vertės. Atitinkamai nominaliosios paskolų likučių vertės vidutinė procentinė dalis, kurią atitinka pagalba, šiose dviejose dalyse yra 7,9 %. Taikant tą vidutinį procentinį dydį dar neperduotoms dalims (19 mlrd. EUR), pagalbos suma, susijusi su tomis dalimis, sudarytų apytikriai 1,5 mlrd. EUR. Taigi galima apytikriai apskaičiuoti, kad valstybės pagalbos suma, susijusi su Anglo komercinės nuosavybės ir plėtros paskolų bei susijusių paskolų perdavimu NAMA, iš viso sudaro maždaug 2 797 mln. EUR (58).

| (111) | INBS pirma dalimi perdavė paskolų likučius, kurių nominalioji vertė buvo 669 mln. EUR. Tas perdavimas susijęs su 70 mln. EUR pagalbos suma, kuri atitinka 10,5 % nominaliosios perduotų paskolų likučių vertės. Antra dalimi INBS perdavė paskolų likučius, kurių nominalioji vertė buvo 591 mln. EUR. Dėl to perdavimo susidarė 43,7 mln. EUR pagalbos suma, kuri atitinka 7,4 % nominaliosios perduotų paskolų likučių vertės. Atitinkamai nominaliosios paskolų likučių vertės vidutinė procentinė dalis, kurią atitinka pagalba, šiose dviejose dalyse yra 9 %. Taigi taikant tą vidutinį procentinį dydį dar neperduotoms dalims (7,7 mlrd. EUR), galima apytikriai apskaičiuoti, kad susijusi pagalbos suma sudarytų apytikriai 693 mln. EUR. Taigi galima apytikriai apskaičiuoti, kad valstybės pagalbos suma, susijusi su INBS komercinės nuosavybės ir plėtros paskolų bei susijusių paskolų perdavimu NAMA, iš viso sudaro maždaug 806 mln. EUR (59). |
| --- | --- |

(111)

INBS pirma dalimi perdavė paskolų likučius, kurių nominalioji vertė buvo 669 mln. EUR. Tas perdavimas susijęs su 70 mln. EUR pagalbos suma, kuri atitinka 10,5 % nominaliosios perduotų paskolų likučių vertės. Antra dalimi INBS perdavė paskolų likučius, kurių nominalioji vertė buvo 591 mln. EUR. Dėl to perdavimo susidarė 43,7 mln. EUR pagalbos suma, kuri atitinka 7,4 % nominaliosios perduotų paskolų likučių vertės. Atitinkamai nominaliosios paskolų likučių vertės vidutinė procentinė dalis, kurią atitinka pagalba, šiose dviejose dalyse yra 9 %. Taigi taikant tą vidutinį procentinį dydį dar neperduotoms dalims (7,7 mlrd. EUR), galima apytikriai apskaičiuoti, kad susijusi pagalbos suma sudarytų apytikriai 693 mln. EUR. Taigi galima apytikriai apskaičiuoti, kad valstybės pagalbos suma, susijusi su INBS komercinės nuosavybės ir plėtros paskolų bei susijusių paskolų perdavimu NAMA, iš viso sudaro maždaug 806 mln. EUR (59).

| (112) | Nors tiksli valstybės pagalbos suma, susijusi su dar neperduotomis dalimis, bus patikrinta vėlesniame etape, norint įvertinti bendro restruktūrizavimo plano derėjimą su Sutartimi, tikslios pagalbos sumos, susijusios su tomis paskutinėmis dalimis, žinoti nebūtina, nes: i) Komisija jau pritarė perdavimo kainos nustatymo būdui savo sprendime dėl NAMA (60); ii) jeigu pagalbos suma galbūt pasikeistų, tai neturės įtakos šiame sprendime pateikiamam Komisijos pagalbos vertinimui, nes su šiuo atveju jau susijusios didelės pagalbos sumos, o Anglo ir INBS visiškai pasitrauks iš rinkos ir iii) visų pirma, padidėjus pagalbos sumai, konkurencijos iškraipymas, atsiradęs dėl susijungusiojo ūkio subjekto pertvarkymo, nepadidėtų, nes toks pagalbos padidėjimas nereikštų, kad susijungusysis ūkio subjektas vykdytų daugiau konkurencinės veiklos. |
| --- | --- |

(112)

Nors tiksli valstybės pagalbos suma, susijusi su dar neperduotomis dalimis, bus patikrinta vėlesniame etape, norint įvertinti bendro restruktūrizavimo plano derėjimą su Sutartimi, tikslios pagalbos sumos, susijusios su tomis paskutinėmis dalimis, žinoti nebūtina, nes: i) Komisija jau pritarė perdavimo kainos nustatymo būdui savo sprendime dėl NAMA (60); ii) jeigu pagalbos suma galbūt pasikeistų, tai neturės įtakos šiame sprendime pateikiamam Komisijos pagalbos vertinimui, nes su šiuo atveju jau susijusios didelės pagalbos sumos, o Anglo ir INBS visiškai pasitrauks iš rinkos ir iii) visų pirma, padidėjus pagalbos sumai, konkurencijos iškraipymas, atsiradęs dėl susijungusiojo ūkio subjekto pertvarkymo, nepadidėtų, nes toks pagalbos padidėjimas nereikštų, kad susijungusysis ūkio subjektas vykdytų daugiau konkurencinės veiklos.

6.2.3.   Anglo ir INBS skirtos garantijos

| (113) | Anglo ir INBS taip pat dalyvavo FPKĮ ir reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonėse (a, c, g, j, l ir n priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse). Pagal abi priemones garantuojamų kiekvienos įstaigos įsipareigojimų suma laikui bėgant keitėsi. Pavyzdžiui, Anglo atveju pagal FPKĮ priemonę garantuojamų įsipareigojimų suma 2008 m. rugsėjo mėn. pasiekė didžiausią [...] mlrd. EUR dydį, o iki 2010 m. birželio 30 d. sumažėjo iki [...] mlrd. EUR ir tai iš dalies lėmė reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų įvedimas. Be to, Anglo įsipareigojimų, garantuojamų pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų schemą, suma sumažėjo nuo didžiausio [...] mlrd. EUR dydžio 2010 m. birželio 30 d. iki [...] mlrd. EUR 2011 m. kovo 31 d. ir tai lėmė banko indėlių perdavimas bankui Allied Irish Banks. INBS atveju pastebima tokia pati tendencija. |
| --- | --- |

(113)

Anglo ir INBS taip pat dalyvavo FPKĮ ir reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonėse (a, c, g, j, l ir n priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse). Pagal abi priemones garantuojamų kiekvienos įstaigos įsipareigojimų suma laikui bėgant keitėsi. Pavyzdžiui, Anglo atveju pagal FPKĮ priemonę garantuojamų įsipareigojimų suma 2008 m. rugsėjo mėn. pasiekė didžiausią [...] mlrd. EUR dydį, o iki 2010 m. birželio 30 d. sumažėjo iki [...] mlrd. EUR ir tai iš dalies lėmė reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų įvedimas. Be to, Anglo įsipareigojimų, garantuojamų pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų schemą, suma sumažėjo nuo didžiausio [...] mlrd. EUR dydžio 2010 m. birželio 30 d. iki [...] mlrd. EUR 2011 m. kovo 31 d. ir tai lėmė banko indėlių perdavimas bankui Allied Irish Banks. INBS atveju pastebima tokia pati tendencija.

| (114) | Be to, ir Anglo, ir INBS gavo valstybės garantijų trumpalaikiams įsipareigojimams ir skubiai likvidumo pagalbai, o Anglo taip pat gavo [...] valstybės garantiją savo nebalansiniams įsipareigojimams. |
| --- | --- |

(114)

Be to, ir Anglo, ir INBS gavo valstybės garantijų trumpalaikiams įsipareigojimams ir skubiai likvidumo pagalbai, o Anglo taip pat gavo [...] valstybės garantiją savo nebalansiniams įsipareigojimams.

| (115) | Reikėtų pažymėti, kad, kalbant apie finansinių sunkumų patiriančias įmones, jeigu bankas, platindamas negarantuotus skolos vertybinius popierius, negali pritraukti pakankamai lėšų visiems savo finansavimo poreikiams patenkinti, tokių garantijų pagalbos elemento dydis galėtų net atitikti jų nominaliosios vertės dydį. Taip ir buvo, kai Anglo ir INBS 2008 m. pradėjo naudotis FPKĮ ir reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemone, 2010 m. – garantija trumpalaikiams įsipareigojimams ir garantija savo skubiai likvidumo pagalbai, o Anglo taip pat gavo valstybės garantiją savo nebalansiniams įsipareigojimams. Tomis aplinkybėmis tarp įvairių garantijų, konkrečiau tarp FPKĮ ir reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės, buvo didelių dalinių sutapimų, kurie galėjo lemti dvigubą skaičiavimą. Tuo pat metu sumos, kurioms taikytos įvairios garantijos (FPKĮ, reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė ir garantija skubiai likvidumo pagalbai), laikui bėgant keitėsi. Taip pat reikėtų priminti, kad, siekiant nustatyti, ar būtinas išsamus restruktūrizavimas, ir apskaičiuojant pagalbos sumą, kaip pagal riziką įvertinto turto dalį, į tų dviejų bankų dalyvavimą valstybės garantijų priemonėse neatsižvelgiama. Kita vertus, į pagalbos elementą, susijusį su garantijomis, bus atsižvelgta įgyvendinant restruktūrizavimą. Dėl tų priežasčių Komisija neapskaičiavo pagalbos sumos, susijusios su tomis valstybės garantijomis. |
| --- | --- |

(115)

Reikėtų pažymėti, kad, kalbant apie finansinių sunkumų patiriančias įmones, jeigu bankas, platindamas negarantuotus skolos vertybinius popierius, negali pritraukti pakankamai lėšų visiems savo finansavimo poreikiams patenkinti, tokių garantijų pagalbos elemento dydis galėtų net atitikti jų nominaliosios vertės dydį. Taip ir buvo, kai Anglo ir INBS 2008 m. pradėjo naudotis FPKĮ ir reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemone, 2010 m. – garantija trumpalaikiams įsipareigojimams ir garantija savo skubiai likvidumo pagalbai, o Anglo taip pat gavo valstybės garantiją savo nebalansiniams įsipareigojimams. Tomis aplinkybėmis tarp įvairių garantijų, konkrečiau tarp FPKĮ ir reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės, buvo didelių dalinių sutapimų, kurie galėjo lemti dvigubą skaičiavimą. Tuo pat metu sumos, kurioms taikytos įvairios garantijos (FPKĮ, reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė ir garantija skubiai likvidumo pagalbai), laikui bėgant keitėsi. Taip pat reikėtų priminti, kad, siekiant nustatyti, ar būtinas išsamus restruktūrizavimas, ir apskaičiuojant pagalbos sumą, kaip pagal riziką įvertinto turto dalį, į tų dviejų bankų dalyvavimą valstybės garantijų priemonėse neatsižvelgiama. Kita vertus, į pagalbos elementą, susijusį su garantijomis, bus atsižvelgta įgyvendinant restruktūrizavimą. Dėl tų priežasčių Komisija neapskaičiavo pagalbos sumos, susijusios su tomis valstybės garantijomis.

6.2.4.   Susijungusiajam ūkio subjektui skirtos pagalbos priemonės

| (116) | Susijungusysis ūkio subjektas [...] papildomą 3,3 mlrd. EUR kapitalą, jeigu pasitvirtintų nepalankiausių sąlygų scenarijus. |
| --- | --- |

(116)

Susijungusysis ūkio subjektas [...] papildomą 3,3 mlrd. EUR kapitalą, jeigu pasitvirtintų nepalankiausių sąlygų scenarijus.

| (117) | Susijungusysis ūkio subjektas taip pat naudojasi valstybės garantijomis savo likusiems indėliams, kurių suma sudaro daugiausia 1 mlrd. EUR, ir savo nebalansiniams sandoriams, kurių bendra didžiausia vertė, apytikriais skaičiavimais, yra [...], bei toliau taikoma valstybės garantija skubiai likvidumo pagalbai ar kitai panašiai priemonei, kuria jis naudojasi ir kurios dydis susijungimo pradžioje, apytikriais skaičiavimais, sudaro iki [...]. Siekdama apskaičiuoti valstybės pagalbos sumą, Komisija laikosi nuomonės, kad dėl garantijų, suteiktų susijungusiajam ūkio subjektui, taikomi (115) konstatuojamojoje dalyje išdėstyti argumentai. |
| --- | --- |

(117)

Susijungusysis ūkio subjektas taip pat naudojasi valstybės garantijomis savo likusiems indėliams, kurių suma sudaro daugiausia 1 mlrd. EUR, ir savo nebalansiniams sandoriams, kurių bendra didžiausia vertė, apytikriais skaičiavimais, yra [...], bei toliau taikoma valstybės garantija skubiai likvidumo pagalbai ar kitai panašiai priemonei, kuria jis naudojasi ir kurios dydis susijungimo pradžioje, apytikriais skaičiavimais, sudaro iki [...]. Siekdama apskaičiuoti valstybės pagalbos sumą, Komisija laikosi nuomonės, kad dėl garantijų, suteiktų susijungusiajam ūkio subjektui, taikomi (115) konstatuojamojoje dalyje išdėstyti argumentai.

6.2.5.   Išvada dėl pagalbos sumos

| (118) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, reikėtų daryti išvadą, kad Anglo rekapitalizavimo ir paramos turtui priemonių pavidalu gavo mažiausiai 32 mlrd. EUR valstybės pagalbą (43,9 % pagal riziką įvertinto turto). INBS rekapitalizavimo ir paramos turtui priemonės pavidalu gavo mažiausiai 6,2 mlrd. EUR valstybės pagalbą (59 % pagal riziką įvertinto turto). Tie lygiai gerokai viršija 2 % ribą, nurodytą Kapitalo atkūrimo komunikate (61) ir SVTK. |
| --- | --- |

(118)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, reikėtų daryti išvadą, kad Anglo rekapitalizavimo ir paramos turtui priemonių pavidalu gavo mažiausiai 32 mlrd. EUR valstybės pagalbą (43,9 % pagal riziką įvertinto turto). INBS rekapitalizavimo ir paramos turtui priemonės pavidalu gavo mažiausiai 6,2 mlrd. EUR valstybės pagalbą (59 % pagal riziką įvertinto turto). Tie lygiai gerokai viršija 2 % ribą, nurodytą Kapitalo atkūrimo komunikate (61) ir SVTK.

| (119) | Galiausiai reikėtų daryti išvadą, kad visa susijusi valstybės pagalbos suma, sumuojant Anglo ir INBS skirtų rekapitalizavimo ir paramos turtui priemonės rodiklius, taip pat susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimo nepalankiausių sąlygų atveju rodiklius, kaip galima apytikriai apskaičiuoti, yra mažiausiai 41,5 mlrd. EUR (62). |
| --- | --- |

(119)

Galiausiai reikėtų daryti išvadą, kad visa susijusi valstybės pagalbos suma, sumuojant Anglo ir INBS skirtų rekapitalizavimo ir paramos turtui priemonės rodiklius, taip pat susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimo nepalankiausių sąlygų atveju rodiklius, kaip galima apytikriai apskaičiuoti, yra mažiausiai 41,5 mlrd. EUR (62).

6.3.   Pagalbos derėjimas

| (120) | Vertinant bendro Anglo ir INBS restruktūrizavimo plano derėjimą, pirmiausia reikėtų įvertinti, ar taikomas Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas, o paskui – ar bendras restruktūrizavimo planas atitinka Kapitalo atkūrimo komunikato ir Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus. |
| --- | --- |

(120)

Vertinant bendro Anglo ir INBS restruktūrizavimo plano derėjimą, pirmiausia reikėtų įvertinti, ar taikomas Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas, o paskui – ar bendras restruktūrizavimo planas atitinka Kapitalo atkūrimo komunikato ir Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus.

6.3.1.   Teisinis derėjimo vertinimo pagrindas

| (121) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai leidžiama pagalbą „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“ paskelbti derančia su vidaus rinka. Tuo atžvilgiu rinkos sąlygos nuo 2008 m. paskutinio ketvirčio buvo sudėtingos visame pasaulyje. Airija ypač smarkiai nukentėjo nuo finansų krizės. Dėl ekonomikos nuosmukio ir nekilnojamojo turto kainų kritimo bei Airijos bankams grėsusios rizikos, susijusios su paskolomis žemei ir nekilnojamojo turto plėtrai, Airijos bankų turto vertė gerokai sumažėjo. Dėl netikrumo, susijusio su Airijos nekilnojamojo turto rinka, Airijos bankai taip pat nuolat susidurdavo su sunkumais, siekdami gauti rinkose finansavimą ir kapitalą. Dėl to spaudimą taip pat ėmė patirti ir Airijos valstybė (suverenioji) ir galiausiai buvo nustatyta Paramos programa. |
| --- | --- |

(121)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai leidžiama pagalbą „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“ paskelbti derančia su vidaus rinka. Tuo atžvilgiu rinkos sąlygos nuo 2008 m. paskutinio ketvirčio buvo sudėtingos visame pasaulyje. Airija ypač smarkiai nukentėjo nuo finansų krizės. Dėl ekonomikos nuosmukio ir nekilnojamojo turto kainų kritimo bei Airijos bankams grėsusios rizikos, susijusios su paskolomis žemei ir nekilnojamojo turto plėtrai, Airijos bankų turto vertė gerokai sumažėjo. Dėl netikrumo, susijusio su Airijos nekilnojamojo turto rinka, Airijos bankai taip pat nuolat susidurdavo su sunkumais, siekdami gauti rinkose finansavimą ir kapitalą. Dėl to spaudimą taip pat ėmė patirti ir Airijos valstybė (suverenioji) ir galiausiai buvo nustatyta Paramos programa.

| (122) | Komisija pripažino, kad pasaulinė finansų krizė gali sukelti didelius bet kurios valstybės narės ekonomikos sutrikimus ir kad priemonės bankams paremti yra tinkamos tiems sutrikimams atitaisyti; ta nuomonė patvirtinta Bankų komunikate (63), Kapitalo atkūrimo komunikate, SVTK ir Restruktūrizavimo komunikate. Dėl Airijos ekonomikos tai patvirtinta įvairiuose Komisijos sprendimuose, kuriais patvirtinamos priemonės, kurių Airijos ėmėsi stengdamasi įveikti finansų krizę (64). |
| --- | --- |

(122)

Komisija pripažino, kad pasaulinė finansų krizė gali sukelti didelius bet kurios valstybės narės ekonomikos sutrikimus ir kad priemonės bankams paremti yra tinkamos tiems sutrikimams atitaisyti; ta nuomonė patvirtinta Bankų komunikate (63), Kapitalo atkūrimo komunikate, SVTK ir Restruktūrizavimo komunikate. Dėl Airijos ekonomikos tai patvirtinta įvairiuose Komisijos sprendimuose, kuriais patvirtinamos priemonės, kurių Airijos ėmėsi stengdamasi įveikti finansų krizę (64).

| (123) | Atsižvelgiant į ypatingas Airijos aplinkybes ir padėtį finansų rinkose, kuri pagerėjo, bet dar nėra stabili, Komisija mano, kad priemonės gali būti nagrinėjamos pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(123)

Atsižvelgiant į ypatingas Airijos aplinkybes ir padėtį finansų rinkose, kuri pagerėjo, bet dar nėra stabili, Komisija mano, kad priemonės gali būti nagrinėjamos pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą.

6.3.2.   Derėjimo vertinimas

| (124) | Anglo, INBS ir susijungusysis ūkio subjektas naudojosi ir naudosis keliomis valstybės pagalbos priemonėmis, kurių derėjimo Komisija anksčiau nevertino. Tai, be kita ko, yra valstybės garantija skubiai likvidumo pagalbai ir Anglo, ir INBS (p ir q priemonės, nurodytos 68 konstatuojamojoje dalyje) ir valstybės garantijos bei rekapitalizavimas nepalankiausių sąlygų atveju [...] (r–v priemonės, nurodytos 69 konstatuojamojoje dalyje). Be to, Anglo ir INBS skirtos priemonės, kurias Komisija pripažino derančiomis kaip sanavimo pagalba (a–o priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse), bet kurias dabar reikės įvertinti, kad būtų nustatyta, ar jos yra derančios kaip restruktūrizavimo pagalba. Tų priemonių ir bendro restruktūrizavimo plano derėjimą būtina įvertinti atsižvelgiant į Bankų komunikatą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir Restruktūrizavimo komunikatą. |
| --- | --- |

(124)

Anglo, INBS ir susijungusysis ūkio subjektas naudojosi ir naudosis keliomis valstybės pagalbos priemonėmis, kurių derėjimo Komisija anksčiau nevertino. Tai, be kita ko, yra valstybės garantija skubiai likvidumo pagalbai ir Anglo, ir INBS (p ir q priemonės, nurodytos 68 konstatuojamojoje dalyje) ir valstybės garantijos bei rekapitalizavimas nepalankiausių sąlygų atveju [...] (r–v priemonės, nurodytos 69 konstatuojamojoje dalyje). Be to, Anglo ir INBS skirtos priemonės, kurias Komisija pripažino derančiomis kaip sanavimo pagalba (a–o priemonės, nurodytos 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse), bet kurias dabar reikės įvertinti, kad būtų nustatyta, ar jos yra derančios kaip restruktūrizavimo pagalba. Tų priemonių ir bendro restruktūrizavimo plano derėjimą būtina įvertinti atsižvelgiant į Bankų komunikatą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir Restruktūrizavimo komunikatą.

| (125) | Nors Anglo ir INBS, perduodami turtą NAMA, turėjo naudos iš paramos turtui priemonių, Anglo ir INBS pertvarkymas pats savaime nėra paramos turtui priemonės pavidalo valstybės pagalba. Visas Anglo ir INBS turtas ir įsipareigojimai bus sujungti į vieną ūkio subjektą tik siekiant juos visus restruktūrizuoti. Taigi pagal SVTK susijungimo ir turto pertvarkymo vertinti nebūtina. |
| --- | --- |

(125)

Nors Anglo ir INBS, perduodami turtą NAMA, turėjo naudos iš paramos turtui priemonių, Anglo ir INBS pertvarkymas pats savaime nėra paramos turtui priemonės pavidalo valstybės pagalba. Visas Anglo ir INBS turtas ir įsipareigojimai bus sujungti į vieną ūkio subjektą tik siekiant juos visus restruktūrizuoti. Taigi pagal SVTK susijungimo ir turto pertvarkymo vertinti nebūtina.

6.3.3.   Bankų ir Kapitalo atkūrimo komunikatų taikymas p–v priemonėms, nurodytoms 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse

| (126) | Pagal Bankų komunikato 15 dalį pagalba ar pagalbos priemonė yra deranti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu atitinka bendruosius derėjimo kriterijus pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį, o tai reiškia, kad turi būti laikomasi šių sąlygų:






  i) | tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus. Taip nebūtų, jeigu priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti; |
| --- | --- | --- |

(126)

Pagal Bankų komunikato 15 dalį pagalba ar pagalbos priemonė yra deranti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu atitinka bendruosius derėjimo kriterijus pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį, o tai reiškia, kad turi būti laikomasi šių sąlygų:

i)

tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus. Taip nebūtų, jeigu priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti;

| ii) | būtinumo: pagalbos priemonė savo dydžiu ir pavidalu turi būti būtina tikslui pasiekti. Tas reikalavimas reiškia, kad pagalbos suma turi būti apribota iki minimumo, būtino tikslui pasiekti, o jos pavidalas turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti; |
| --- | --- |

ii)

būtinumo: pagalbos priemonė savo dydžiu ir pavidalu turi būti būtina tikslui pasiekti. Tas reikalavimas reiškia, kad pagalbos suma turi būti apribota iki minimumo, būtino tikslui pasiekti, o jos pavidalas turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;

| iii) | proporcingumo: turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki būtino minimumo priemonės tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

iii)

proporcingumo: turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki būtino minimumo priemonės tikslams pasiekti.

| (127) | Tie bendrieji kriterijai taikomi ir rekapitalizavimui, ir garantijoms. Kapitalo atkūrimo komunikate šie trys Bankų komunikato principai papildomai išplėtoti ir konstatuota, kad rekapitalizavimu gali būti prisidėta prie finansinio stabilumo atkūrimo. Visų pirma Kapitalo atkūrimo komunikato 6 dalyje konstatuota, kad rekapitalizavimas gali būti tinkamas atsakas sprendžiant finansų įstaigų, kurioms gresia nemokumas, problemas. |
| --- | --- |

(127)

Tie bendrieji kriterijai taikomi ir rekapitalizavimui, ir garantijoms. Kapitalo atkūrimo komunikate šie trys Bankų komunikato principai papildomai išplėtoti ir konstatuota, kad rekapitalizavimu gali būti prisidėta prie finansinio stabilumo atkūrimo. Visų pirma Kapitalo atkūrimo komunikato 6 dalyje konstatuota, kad rekapitalizavimas gali būti tinkamas atsakas sprendžiant finansų įstaigų, kurioms gresia nemokumas, problemas.

i)   Priemonių tinkamumas

| (128) | Susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimu nepalankiausių sąlygų atveju (u priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje) siekiama užtikrinti, kad jis turėtų pakankamą kapitalą, kad galėtų laikytis jam taikomų norminių kapitalo reikalavimų restruktūrizuodamas Anglo ir INBS paskolų portfelius. Kapitalo injekcija yra veiksmingiausia ir paprasčiausia priemonė galimam kapitalo trūkumui, kuris galėtų atsirasti nepalankiausių sąlygų atveju, pašalinti, nes ją taikant bendras susijungusiojo ūkio subjekto kapitalo santykis yra tiesiogiai pagerinamas. |
| --- | --- |

(128)

Susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimu nepalankiausių sąlygų atveju (u priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje) siekiama užtikrinti, kad jis turėtų pakankamą kapitalą, kad galėtų laikytis jam taikomų norminių kapitalo reikalavimų restruktūrizuodamas Anglo ir INBS paskolų portfelius. Kapitalo injekcija yra veiksmingiausia ir paprasčiausia priemonė galimam kapitalo trūkumui, kuris galėtų atsirasti nepalankiausių sąlygų atveju, pašalinti, nes ją taikant bendras susijungusiojo ūkio subjekto kapitalo santykis yra tiesiogiai pagerinamas.

| (129) | [...] |
| --- | --- |

(129)

[...]

| (130) | Valstybės garantijomis, kurios suteiktos Anglo ir INBS jų gaunamai skubiai likvidumo pagalbai (p ir q priemonės, nurodytos 68 konstatuojamojoje dalyje) ir kurios suteiktos susijungusiajam ūkio subjektui jo likusiems indėliams (r priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje), jo didmeniniam finansavimui (v priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje), jo gaunamai skubiai likvidumo pagalbai (t priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje) ir nebalansiniams įsipareigojimams (s priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje), siekiama užtikrinti, kad susijungusiojo ūkio subjekto gaunamas finansavimas būtų patikimas ir kad susijungusysis ūkio subjektas išvengtų įsipareigojimų neįvykdymo. Tas finansavimas reikalingas siekiant užtikrinti, kad Anglo ir INBS turėtų pakankamą finansavimą savo turtui padengti, o finansavimas, kurį gauna susijungusysis ūkio subjektas, suteiktų jam galimybę laikui bėgant restruktūrizuoti Anglo ir INBS paskolų portfelius. [...]. |
| --- | --- |

(130)

Valstybės garantijomis, kurios suteiktos Anglo ir INBS jų gaunamai skubiai likvidumo pagalbai (p ir q priemonės, nurodytos 68 konstatuojamojoje dalyje) ir kurios suteiktos susijungusiajam ūkio subjektui jo likusiems indėliams (r priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje), jo didmeniniam finansavimui (v priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje), jo gaunamai skubiai likvidumo pagalbai (t priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje) ir nebalansiniams įsipareigojimams (s priemonė, nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje), siekiama užtikrinti, kad susijungusiojo ūkio subjekto gaunamas finansavimas būtų patikimas ir kad susijungusysis ūkio subjektas išvengtų įsipareigojimų neįvykdymo. Tas finansavimas reikalingas siekiant užtikrinti, kad Anglo ir INBS turėtų pakankamą finansavimą savo turtui padengti, o finansavimas, kurį gauna susijungusysis ūkio subjektas, suteiktų jam galimybę laikui bėgant restruktūrizuoti Anglo ir INBS paskolų portfelius. [...].

| (131) | Susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimas nepalankiausių sąlygų atveju yra tinkamas, nes iš tikrųjų atitinka tikslą užtikrinti, kad susijungusysis ūkio subjektas atitiktų jam taikomus norminius kapitalo reikalavimus. Taigi šia priemone veiksmingai pasiekiamas tikslas išvengti susijungusiojo ūkio subjekto įsipareigojimų neįvykdymo. |
| --- | --- |

(131)

Susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimas nepalankiausių sąlygų atveju yra tinkamas, nes iš tikrųjų atitinka tikslą užtikrinti, kad susijungusysis ūkio subjektas atitiktų jam taikomus norminius kapitalo reikalavimus. Taigi šia priemone veiksmingai pasiekiamas tikslas išvengti susijungusiojo ūkio subjekto įsipareigojimų neįvykdymo.

| (132) | Garantijų priemonės yra tinkamos, nes jomis užtikrinama, kad Anglo ir INBS (prieš susijungimą) ir susijungusysis ūkio subjektas (po susijungimo) turėtų pakankamą finansavimą savo uždaviniams atlikti, ir taip pat išvengiama galimo susijungusiojo ūkio subjekto įsipareigojimų neįvykdymo. |
| --- | --- |

(132)

Garantijų priemonės yra tinkamos, nes jomis užtikrinama, kad Anglo ir INBS (prieš susijungimą) ir susijungusysis ūkio subjektas (po susijungimo) turėtų pakankamą finansavimą savo uždaviniams atlikti, ir taip pat išvengiama galimo susijungusiojo ūkio subjekto įsipareigojimų neįvykdymo.

| (133) | Be to, įvairiomis valstybės pagalbos priemonėmis užtikrinamas finansinio stabilumo Airijoje palaikymas. |
| --- | --- |

(133)

Be to, įvairiomis valstybės pagalbos priemonėmis užtikrinamas finansinio stabilumo Airijoje palaikymas.

ii)   Būtinumas. Pagalbos apribojimas iki minimumo

| (134) | Pagal Bankų komunikatą pagalbos priemonė savo dydžiu ir pavidalu turi būti būtina pagalbos tikslui pasiekti. Tas reikalavimas reiškia, kad kapitalo injekcijos ir garantijų suma turi būti apribota iki minimumo, būtino tikslui pasiekti. Šiuo atžvilgiu galima pastebėti, kad kapitalo injekcija bus skirta tik nepalankiausių sąlygų atveju ir ji apribota 3,3 mlrd. EUR suma. Rekapitalizavimu bus užtikrinta, kad susijungusysis ūkio subjektas atitiktų atitinkamus norminius kapitalo reikalavimus. O valstybės garantijomis bus užtikrinta, kad susijungusysis ūkio subjektas turėtų finansavimą, kad galėtų užtikrinti savo įsipareigojimų vykdymo tęstinumą. |
| --- | --- |

(134)

Pagal Bankų komunikatą pagalbos priemonė savo dydžiu ir pavidalu turi būti būtina pagalbos tikslui pasiekti. Tas reikalavimas reiškia, kad kapitalo injekcijos ir garantijų suma turi būti apribota iki minimumo, būtino tikslui pasiekti. Šiuo atžvilgiu galima pastebėti, kad kapitalo injekcija bus skirta tik nepalankiausių sąlygų atveju ir ji apribota 3,3 mlrd. EUR suma. Rekapitalizavimu bus užtikrinta, kad susijungusysis ūkio subjektas atitiktų atitinkamus norminius kapitalo reikalavimus. O valstybės garantijomis bus užtikrinta, kad susijungusysis ūkio subjektas turėtų finansavimą, kad galėtų užtikrinti savo įsipareigojimų vykdymo tęstinumą.

| (135) | Kalbant apie atlygį, kurį susijungusysis ūkio subjektas turi sumokėti už rekapitalizavimą, valstybė už rekapitalizavimą negaus jokio fiksuoto atlygio. Anglo, INBS ir susijungusysis ūkio subjektas taip pat nemoka jokio mokesčio už garantiją skubiai likvidumo pagalbai, o susijungusysis ūkio subjektas nemoka jokio mokesčio už garantiją nebalansiniams įsipareigojimams. Susijungusysis ūkio subjektas taip pat nustos mokėjęs mokestį už garantiją didmeniniam finansavimui ir indėliams, kai pasibaigs reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės terminas. |
| --- | --- |

(135)

Kalbant apie atlygį, kurį susijungusysis ūkio subjektas turi sumokėti už rekapitalizavimą, valstybė už rekapitalizavimą negaus jokio fiksuoto atlygio. Anglo, INBS ir susijungusysis ūkio subjektas taip pat nemoka jokio mokesčio už garantiją skubiai likvidumo pagalbai, o susijungusysis ūkio subjektas nemoka jokio mokesčio už garantiją nebalansiniams įsipareigojimams. Susijungusysis ūkio subjektas taip pat nustos mokėjęs mokestį už garantiją didmeniniam finansavimui ir indėliams, kai pasibaigs reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės terminas.

| (136) | Kalbant apie rekapitalizavimą, Kapitalo atkūrimo komunikato 15 ir 44 dalyse paaiškinta, kad tinkamai pagrįstais atvejais trumpą laiką galima priimti mažesnius sunkumų patiriantiems bankams taikomus atlygius, su sąlyga, kad į atlygio trūkumą bus atsižvelgta restruktūrizavimo plane. Susijungusysis ūkio subjektas iš esmės yra pertvarkymo priemonė, kuri palengvins tinkamą Anglo ir INBS pertvarkymą. Jis nevykdys jokios ekonominės veiklos, išskyrus tą, kuri yra būtina paskolų portfeliui restruktūrizuoti. Airija numatė būtinus įsipareigojimus tuo atžvilgiu (žr. 2.3.2 skirsnį). Ir Anglo, ir INBS išnyks iš Airijos paskolų ir indėlių rinkų. Galima daryti išvadą, kad tokio pavidalo restruktūrizavimas kompensuoja atlygio trūkumą. Galiausiai Anglo ir INBS buvo visiškai nacionalizuoti ir jų atitinkami akcininkai neteko savo teisių ir akcijų paketų abiejose įstaigose. Taigi visos galimos pajamos, gautos užbaigus susijungusiojo ūkio subjekto pertvarkymą, atiteks valstybei. |
| --- | --- |

(136)

Kalbant apie rekapitalizavimą, Kapitalo atkūrimo komunikato 15 ir 44 dalyse paaiškinta, kad tinkamai pagrįstais atvejais trumpą laiką galima priimti mažesnius sunkumų patiriantiems bankams taikomus atlygius, su sąlyga, kad į atlygio trūkumą bus atsižvelgta restruktūrizavimo plane. Susijungusysis ūkio subjektas iš esmės yra pertvarkymo priemonė, kuri palengvins tinkamą Anglo ir INBS pertvarkymą. Jis nevykdys jokios ekonominės veiklos, išskyrus tą, kuri yra būtina paskolų portfeliui restruktūrizuoti. Airija numatė būtinus įsipareigojimus tuo atžvilgiu (žr. 2.3.2 skirsnį). Ir Anglo, ir INBS išnyks iš Airijos paskolų ir indėlių rinkų. Galima daryti išvadą, kad tokio pavidalo restruktūrizavimas kompensuoja atlygio trūkumą. Galiausiai Anglo ir INBS buvo visiškai nacionalizuoti ir jų atitinkami akcininkai neteko savo teisių ir akcijų paketų abiejose įstaigose. Taigi visos galimos pajamos, gautos užbaigus susijungusiojo ūkio subjekto pertvarkymą, atiteks valstybei.

| (137) | Bankų komunikato 26 dalyje laikomasi nuomonės, kad taikant garantijos priemones turėtų būti mokamas tinkamas mokestis. Mokestis turėtų kuo labiau atitikti rinkos kaina laikytiną dydį, tačiau jį nustatant turėtų būti atsižvelgta į tai, kad pagalbos gavėjams gali būti sudėtinga gauti reikiamą sumą. Kaip smulkiau paaiškinta (135) konstatuojamojoje dalyje, reikėtų pažymėti, kad susijungusiajam ūkio subjektui bus pavesta pertvarkyti Anglo ir INBS. Atsižvelgiant į tas aplinkybes, reikėtų daryti išvadą, kad tai, jog susijungusysis ūkio subjektas už garantijas nemoka jokio mokesčio, yra pateisinama. |
| --- | --- |

(137)

Bankų komunikato 26 dalyje laikomasi nuomonės, kad taikant garantijos priemones turėtų būti mokamas tinkamas mokestis. Mokestis turėtų kuo labiau atitikti rinkos kaina laikytiną dydį, tačiau jį nustatant turėtų būti atsižvelgta į tai, kad pagalbos gavėjams gali būti sudėtinga gauti reikiamą sumą. Kaip smulkiau paaiškinta (135) konstatuojamojoje dalyje, reikėtų pažymėti, kad susijungusiajam ūkio subjektui bus pavesta pertvarkyti Anglo ir INBS. Atsižvelgiant į tas aplinkybes, reikėtų daryti išvadą, kad tai, jog susijungusysis ūkio subjektas už garantijas nemoka jokio mokesčio, yra pateisinama.

| (138) | Reikėtų daryti išvadą, kad susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimas nepalankiausių sąlygų atveju ir valstybės garantijos Anglo, INBS ir susijungusiajam ūkio subjektui yra būtini, siekiant užtikrinti susijungusiojo ūkio subjekto kapitalo pakankamumą ir pakankamo finansavimo prieinamumą; kartu taip pat sumažinama galima susijungusiojo ūkio subjekto įsipareigojimų neįvykdymo rizika. Kalbant apie atlygį už pagalbos priemones, kuriuo siekiama užtikrinti, kad pagalbos suma būtų minimali, tai, kad nemokama jokio atlygio, yra pateisinama, nes susijungusysis ūkio subjektas pertvarkys Anglo ir INBS. |
| --- | --- |

(138)

Reikėtų daryti išvadą, kad susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimas nepalankiausių sąlygų atveju ir valstybės garantijos Anglo, INBS ir susijungusiajam ūkio subjektui yra būtini, siekiant užtikrinti susijungusiojo ūkio subjekto kapitalo pakankamumą ir pakankamo finansavimo prieinamumą; kartu taip pat sumažinama galima susijungusiojo ūkio subjekto įsipareigojimų neįvykdymo rizika. Kalbant apie atlygį už pagalbos priemones, kuriuo siekiama užtikrinti, kad pagalbos suma būtų minimali, tai, kad nemokama jokio atlygio, yra pateisinama, nes susijungusysis ūkio subjektas pertvarkys Anglo ir INBS.

iii)   Proporcingumas. Priemonės, kuriomis ribojamas neigiamas šalutinis poveikis

| (139) | Susijungusysis ūkio subjektas užtikrins Anglo ir INBS pertvarkymą ir tai, kad jį įgyvendinus, abi įstaigos pasitrauks iš Airijos indėlių ir paskolų rinkų. Kaip nustatyta (105) konstatuojamojoje dalyje, susijungusysis ūkio subjektas vykdys tam tikrą riboto masto ekonominę veiklą, kad restruktūrizuotų Anglo ir INBS paskolų portfelius. Komisija palankiai vertina tai, kad Airija numatė būtinus įsipareigojimus, kuriais būtų užtikrinta, kad susijungusiojo ūkio subjekto vykdoma ekonominė veikla būtų apribota iki minimalaus masto. Susijungusysis ūkio subjektas paskolas teiks tik tvarkydamas Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelius (paskolų restruktūrizavimas, įkaito vertės išsaugojimas) ir toms paskoloms bus taikomi griežti apribojimai. Susijungusysis ūkio subjektas nepritrauks jokių indėlių ir nesiims jokios naujos veiklos. Taigi konkurencijos iškraipymas, kurį sukėlė didžiulė pagalba Anglo, INBS ir susijungusiajam ūkio subjektui, bus ribotas. |
| --- | --- |

(139)

Susijungusysis ūkio subjektas užtikrins Anglo ir INBS pertvarkymą ir tai, kad jį įgyvendinus, abi įstaigos pasitrauks iš Airijos indėlių ir paskolų rinkų. Kaip nustatyta (105) konstatuojamojoje dalyje, susijungusysis ūkio subjektas vykdys tam tikrą riboto masto ekonominę veiklą, kad restruktūrizuotų Anglo ir INBS paskolų portfelius. Komisija palankiai vertina tai, kad Airija numatė būtinus įsipareigojimus, kuriais būtų užtikrinta, kad susijungusiojo ūkio subjekto vykdoma ekonominė veikla būtų apribota iki minimalaus masto. Susijungusysis ūkio subjektas paskolas teiks tik tvarkydamas Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelius (paskolų restruktūrizavimas, įkaito vertės išsaugojimas) ir toms paskoloms bus taikomi griežti apribojimai. Susijungusysis ūkio subjektas nepritrauks jokių indėlių ir nesiims jokios naujos veiklos. Taigi konkurencijos iškraipymas, kurį sukėlė didžiulė pagalba Anglo, INBS ir susijungusiajam ūkio subjektui, bus ribotas.

| (140) | Reikėtų daryti išvadą, kad: i) susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimas nepalankiausių sąlygų atveju ir garantijos yra tinkami Anglo ir INBS pertvarkymui užtikrinti; ii) Anglo ir INBS pasitrauks iš Airijos indėlių ir paskolų rinkų; iii) tai, kad už investiciją į Anglo, INBS ir susijungusįjį ūkio subjektą, nebus gauta jokio atlygio ar teigiamos grąžos, šio atvejo aplinkybėmis yra pateisinama ir iv) numatyta pakankamai priemonių, kuriomis būtų apribotas neigiamas šalutinis poveikis kitiems konkurentams. |
| --- | --- |

(140)

Reikėtų daryti išvadą, kad: i) susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimas nepalankiausių sąlygų atveju ir garantijos yra tinkami Anglo ir INBS pertvarkymui užtikrinti; ii) Anglo ir INBS pasitrauks iš Airijos indėlių ir paskolų rinkų; iii) tai, kad už investiciją į Anglo, INBS ir susijungusįjį ūkio subjektą, nebus gauta jokio atlygio ar teigiamos grąžos, šio atvejo aplinkybėmis yra pateisinama ir iv) numatyta pakankamai priemonių, kuriomis būtų apribotas neigiamas šalutinis poveikis kitiems konkurentams.

6.3.4.   Restruktūrizavimo komunikato taikymas

| (141) | Restruktūrizavimo komunikate nustatytos valstybės pagalbos taisyklės, taikomos finansų įstaigų restruktūrizavimui dabartinės finansų krizės sąlygomis. Pagal Restruktūrizavimo komunikatą tam, kad finansų įstaigos restruktūrizavimas dabartinės finansų krizės sąlygomis derėtų su Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu, turi būti tenkinamos šios sąlygos:






  i) | juo turi būti užtikrintas banko gyvybingumo atkūrimas arba tinkamas banko likvidavimas; |
| --- | --- | --- |

(141)

Restruktūrizavimo komunikate nustatytos valstybės pagalbos taisyklės, taikomos finansų įstaigų restruktūrizavimui dabartinės finansų krizės sąlygomis. Pagal Restruktūrizavimo komunikatą tam, kad finansų įstaigos restruktūrizavimas dabartinės finansų krizės sąlygomis derėtų su Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu, turi būti tenkinamos šios sąlygos:

i)

juo turi būti užtikrintas banko gyvybingumo atkūrimas arba tinkamas banko likvidavimas;

| ii) | pagalbos gavėjas turi prie jo prisidėti tinkamu savuoju įnašu (naštos pasidalijimas); |
| --- | --- |

ii)

pagalbos gavėjas turi prie jo prisidėti tinkamu savuoju įnašu (naštos pasidalijimas);

| iii) | jame turi būti numatytos tinkamos priemonės, kuriomis būtų apribotas konkurencijos iškraipymas. |
| --- | --- |

iii)

jame turi būti numatytos tinkamos priemonės, kuriomis būtų apribotas konkurencijos iškraipymas.

6.3.4.1.   Tinkamas susijungusiojo ūkio subjekto pertvarkymas

| (142) | Bendru restruktūrizavimo planu siekiama, kad susijungusysis ūkio subjektas tinkamu būdu pertvarkytų Anglo ir INBS. Taigi vertinti susijungusiojo ūkio subjekto gyvybingumą nėra būtina. |
| --- | --- |

(142)

Bendru restruktūrizavimo planu siekiama, kad susijungusysis ūkio subjektas tinkamu būdu pertvarkytų Anglo ir INBS. Taigi vertinti susijungusiojo ūkio subjekto gyvybingumą nėra būtina.

| (143) | Bendrame restruktūrizavimo plane pateikiamas tinkamas Anglo ir INBS pertvarkymas remiantis valstybės parama. Abiejų bankų probleminių paskolų portfeliai bus restruktūrizuoti per dešimties metų laikotarpį. Airija apytikriai apskaičiavo kapitalo injekcijas, kurias būtina skirti [...] siekiant apdrausti susijungusįjį ūkio subjektą nuo bet kokios įsipareigojimų neįvykdymo rizikos. Be to, susijungusysis ūkio subjektas naudosis valstybės garantijomis, kad vykdytų Anglo ir INBS turtui restruktūrizuoti būtinas operacijas. |
| --- | --- |

(143)

Bendrame restruktūrizavimo plane pateikiamas tinkamas Anglo ir INBS pertvarkymas remiantis valstybės parama. Abiejų bankų probleminių paskolų portfeliai bus restruktūrizuoti per dešimties metų laikotarpį. Airija apytikriai apskaičiavo kapitalo injekcijas, kurias būtina skirti [...] siekiant apdrausti susijungusįjį ūkio subjektą nuo bet kokios įsipareigojimų neįvykdymo rizikos. Be to, susijungusysis ūkio subjektas naudosis valstybės garantijomis, kad vykdytų Anglo ir INBS turtui restruktūrizuoti būtinas operacijas.

| (144) | Taigi sąlygos susijungusiojo ūkio subjekto turtui tinkamai restruktūrizuoti yra sudarytos. |
| --- | --- |

(144)

Taigi sąlygos susijungusiojo ūkio subjekto turtui tinkamai restruktūrizuoti yra sudarytos.

6.3.4.2.   Paties pagalbos gavėjo įnašas (naštos pasidalijimas)

| (145) | Restruktūrizavimo komunikate nurodoma, kad pagalbos gavėjas turi prisidėti prie restruktūrizavimo tinkamu įnašu, kad pagalba būtų apribota iki minimumo, būtų mažinami konkurencijos iškraipymai ir išspręsta moralinės rizikos problema. Tuo tikslu: a) ir restruktūrizavimo išlaidos, ir pagalbos suma turėtų būti ribota ir b) būtinas svarus paties pagalbos gavėjo įnašas. |
| --- | --- |

(145)

Restruktūrizavimo komunikate nurodoma, kad pagalbos gavėjas turi prisidėti prie restruktūrizavimo tinkamu įnašu, kad pagalba būtų apribota iki minimumo, būtų mažinami konkurencijos iškraipymai ir išspręsta moralinės rizikos problema. Tuo tikslu: a) ir restruktūrizavimo išlaidos, ir pagalbos suma turėtų būti ribota ir b) būtinas svarus paties pagalbos gavėjo įnašas.

a)   Restruktūrizavimo išlaidų ir pagalbos sumos ribojimas

| (146) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato principus reikalaujama, kad pagalbos suma būtų apribota iki minimumo ir bankai pirmiausia turėtų panaudoti nuosavus išteklius restruktūrizavimui finansuoti. |
| --- | --- |

(146)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato principus reikalaujama, kad pagalbos suma būtų apribota iki minimumo ir bankai pirmiausia turėtų panaudoti nuosavus išteklius restruktūrizavimui finansuoti.

| (147) | Atsižvelgusi į didžiulius nuostolius, kuriuos patyrė Anglo ir INBS, ir į netikrumą, kurį jų veiklos tęsimas sukeltų rinkoje, Airija nusprendė, kad abi institucijos neturėtų tęsti veiklos. Visų pirma, valstybei grėstų rizika būti priverstai tol, kol abu bankai veiktų, be perstojo skirti Anglo ir INBS kapitalą, kad būtų padengti jų nuostoliai ir užtikrinta, kad abi įstaigos atitiktų naujus finansų reguliavimo institucijos nustatytus kapitalo reikalavimus. Nusprendusi pertvarkyti abu bankus, Airija nutraukė su Anglo ir INBS susijusias spekuliacijas rinkoje ir išaiškino valstybės paramos šioms įstaigoms kainą. |
| --- | --- |

(147)

Atsižvelgusi į didžiulius nuostolius, kuriuos patyrė Anglo ir INBS, ir į netikrumą, kurį jų veiklos tęsimas sukeltų rinkoje, Airija nusprendė, kad abi institucijos neturėtų tęsti veiklos. Visų pirma, valstybei grėstų rizika būti priverstai tol, kol abu bankai veiktų, be perstojo skirti Anglo ir INBS kapitalą, kad būtų padengti jų nuostoliai ir užtikrinta, kad abi įstaigos atitiktų naujus finansų reguliavimo institucijos nustatytus kapitalo reikalavimus. Nusprendusi pertvarkyti abu bankus, Airija nutraukė su Anglo ir INBS susijusias spekuliacijas rinkoje ir išaiškino valstybės paramos šioms įstaigoms kainą.

| (148) | Tuo Airijos sprendimu ir įsipareigojimais, nurodytais 2.3.2 skirsnyje, bus užtikrinta, kad pagalba nebūtų naudojama naujai veiklai, kuriai reikėtų kapitalo ir finansavimo, plėtoti, taigi bus padėta pagalbos sumą apriboti iki minimumo. Visų pirma susijungusysis ūkio subjektas neteiks naujų paskolų ir savo veikloje apsiribos Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelio tvarkymu laikantis griežtų apribojimų. |
| --- | --- |

(148)

Tuo Airijos sprendimu ir įsipareigojimais, nurodytais 2.3.2 skirsnyje, bus užtikrinta, kad pagalba nebūtų naudojama naujai veiklai, kuriai reikėtų kapitalo ir finansavimo, plėtoti, taigi bus padėta pagalbos sumą apriboti iki minimumo. Visų pirma susijungusysis ūkio subjektas neteiks naujų paskolų ir savo veikloje apsiribos Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelio tvarkymu laikantis griežtų apribojimų.

| (149) | Siekdama pertvarkyti ir Anglo, ir INBS, Airija nusprendė sujungti du ūkio subjektus, kad tvarkyti reikėtų tik vieną pertvarkymo priemonę. Tas sprendimas tikriausiai užtikrins sąveiką paskolų portfelių restruktūrizavimo, žmogiškųjų išteklių ir finansavimo valdymo srityse. Tokia sąveika palengvins turto restruktūrizavimą, nors ji ir bus ribota. [...] Sujungiant du ūkio subjektus šiuo konkrečiu atveju apribojamas kapitalas, kurį Airija turi skirti tiems bankams. |
| --- | --- |

(149)

Siekdama pertvarkyti ir Anglo, ir INBS, Airija nusprendė sujungti du ūkio subjektus, kad tvarkyti reikėtų tik vieną pertvarkymo priemonę. Tas sprendimas tikriausiai užtikrins sąveiką paskolų portfelių restruktūrizavimo, žmogiškųjų išteklių ir finansavimo valdymo srityse. Tokia sąveika palengvins turto restruktūrizavimą, nors ji ir bus ribota. [...] Sujungiant du ūkio subjektus šiuo konkrečiu atveju apribojamas kapitalas, kurį Airija turi skirti tiems bankams.

| (150) | Bendresne prasme dviejų bankų sujungimas supaprastins pertvarkymo struktūrą ir gali sumažinti struktūrines sąnaudas, nors ir ribotu mastu. |
| --- | --- |

(150)

Bendresne prasme dviejų bankų sujungimas supaprastins pertvarkymo struktūrą ir gali sumažinti struktūrines sąnaudas, nors ir ribotu mastu.

| (151) | Pagal kitą galimybę Airija galėtų apsvarstyti galimybę nedelsiant likviduoti Anglo ir INBS. Tačiau Komisija laikosi nuomonės, kad likvidavimas atsieitų brangiau nei tinkamas pertvarkymas ir pareikalautų didesnės valstybės pagalbos. [...]. |
| --- | --- |

(151)

Pagal kitą galimybę Airija galėtų apsvarstyti galimybę nedelsiant likviduoti Anglo ir INBS. Tačiau Komisija laikosi nuomonės, kad likvidavimas atsieitų brangiau nei tinkamas pertvarkymas ir pareikalautų didesnės valstybės pagalbos. [...].

| (152) | Dėl susijungusiajam ūkio subjektui perduotų Anglo komercinių paskolų bendrame restruktūrizavimo plane numatomas [...] nominaliosios vertės turto vertės sumažėjimas (65). Atsižvelgiant į nuolaidos dydžius, kuriuos 2010 m. gegužės mėn. apskaičiavo Anglo rinkos patarėjai, skubiai pardavus Anglo ne NAMA paskolas patirti nuostoliai būtų gerokai didesni nei tuo atveju, jei paskolų portfelis būtų tinkamai restruktūrizuotas ([...]) (66). Apskritai dėl nuostolių, kurie būtų patirti nedelsiant likviduojant Anglo, nuostoliai iš paskolų būtų didesni nei tuo atveju, jeigu tos paskolos būtų restruktūrizuotos per ilgą laiko tarpą. Reikėtų pabrėžti, kad, kalbant visų pirma apie Airijos paskolas, šiame sprendime aptariamo dydžio sandorio nėra buvę. Taigi visi skaičiai yra ekspertų nuomone pagrįsti įverčiai ir, jei būtų nuspręsta turtą skubiai parduoti, toli gražu nėra tikrumo, kad tam milžiniškam turto kiekiui pavyktų rasti pirkėją, net jei tas turtas būtų parduodamas labai žemomis kainomis. |
| --- | --- |

(152)

Dėl susijungusiajam ūkio subjektui perduotų Anglo komercinių paskolų bendrame restruktūrizavimo plane numatomas [...] nominaliosios vertės turto vertės sumažėjimas (65). Atsižvelgiant į nuolaidos dydžius, kuriuos 2010 m. gegužės mėn. apskaičiavo Anglo rinkos patarėjai, skubiai pardavus Anglo ne NAMA paskolas patirti nuostoliai būtų gerokai didesni nei tuo atveju, jei paskolų portfelis būtų tinkamai restruktūrizuotas ([...]) (66). Apskritai dėl nuostolių, kurie būtų patirti nedelsiant likviduojant Anglo, nuostoliai iš paskolų būtų didesni nei tuo atveju, jeigu tos paskolos būtų restruktūrizuotos per ilgą laiko tarpą. Reikėtų pabrėžti, kad, kalbant visų pirma apie Airijos paskolas, šiame sprendime aptariamo dydžio sandorio nėra buvę. Taigi visi skaičiai yra ekspertų nuomone pagrįsti įverčiai ir, jei būtų nuspręsta turtą skubiai parduoti, toli gražu nėra tikrumo, kad tam milžiniškam turto kiekiui pavyktų rasti pirkėją, net jei tas turtas būtų parduodamas labai žemomis kainomis.

| (153) | Likvidavimo procese pajamos iš turto pardavimo būtų paskirstytos lėšų pirmaeilių obligacijų turėtojams ir indėlininkams bei valstybės garantuoto ECB (Airijos centrinio banko) finansavimo grąžinimui. [...]. |
| --- | --- |

(153)

Likvidavimo procese pajamos iš turto pardavimo būtų paskirstytos lėšų pirmaeilių obligacijų turėtojams ir indėlininkams bei valstybės garantuoto ECB (Airijos centrinio banko) finansavimo grąžinimui. [...].

| (154) | Valstybės garantija netaikoma maždaug [...] mlrd. EUR vertės neužtikrintai Anglo skolai (67). [...]. Likusią neužtikrintos Anglo skolos dalį (apytikriai 3 mlrd. EUR) yra garantavusi valstybė ir su atitinkamais skolos vertybinių popierių turėtojais pagal nominalą atsiskaitytų valstybė. Taigi likvidavimo atveju dėl pirmaeilių neužtikrintų obligacijų turėtojų nuostoliai iš viso padidėtų grynąja daugiausia [...] mlrd. EUR suma. Papildomi nuostoliai, kurie atsirastų skubiai pardavus Anglo turtą, būtų didesni nei ta suma. |
| --- | --- |

(154)

Valstybės garantija netaikoma maždaug [...] mlrd. EUR vertės neužtikrintai Anglo skolai (67). [...]. Likusią neužtikrintos Anglo skolos dalį (apytikriai 3 mlrd. EUR) yra garantavusi valstybė ir su atitinkamais skolos vertybinių popierių turėtojais pagal nominalą atsiskaitytų valstybė. Taigi likvidavimo atveju dėl pirmaeilių neužtikrintų obligacijų turėtojų nuostoliai iš viso padidėtų grynąja daugiausia [...] mlrd. EUR suma. Papildomi nuostoliai, kurie atsirastų skubiai pardavus Anglo turtą, būtų didesni nei ta suma.

| (155) | Be to, likvidavimo atveju tam tikrus nuostolius tektų prisiimti subordinuotosios skolos turėtojams. Tačiau per kelerius pastaruosius metus subordinuotosios skolos dalis buvo išpirkta ir likusi neišpirkta subordinuotosios skolos dalis yra nedidelė, taigi tie nuostoliai nekompensuotų papildomos valstybės pagalbos, kurios reikėtų su kitais labiau pirmaeilės skolos turėtojais atsiskaityti (68). |
| --- | --- |

(155)

Be to, likvidavimo atveju tam tikrus nuostolius tektų prisiimti subordinuotosios skolos turėtojams. Tačiau per kelerius pastaruosius metus subordinuotosios skolos dalis buvo išpirkta ir likusi neišpirkta subordinuotosios skolos dalis yra nedidelė, taigi tie nuostoliai nekompensuotų papildomos valstybės pagalbos, kurios reikėtų su kitais labiau pirmaeilės skolos turėtojais atsiskaityti (68).

| (156) | Pabaigai, skubaus paskolų portfelio likvidavimo (darant prielaidą, kad tai būtų įmanoma, nors tai toli gražu nėra tikra) kaina Airijai būtų didesnė nei išlaidos, kurios būtų patirtos, kaip numatoma, per dešimt metų restruktūrizuojant Anglo ir INBS turtą, kai pirmiausia būtų parduotas turtas, kurį parduoti lengviau, o turtas, kuriam rinkos nėra, būtų kelerius metus išlaikomas. |
| --- | --- |

(156)

Pabaigai, skubaus paskolų portfelio likvidavimo (darant prielaidą, kad tai būtų įmanoma, nors tai toli gražu nėra tikra) kaina Airijai būtų didesnė nei išlaidos, kurios būtų patirtos, kaip numatoma, per dešimt metų restruktūrizuojant Anglo ir INBS turtą, kai pirmiausia būtų parduotas turtas, kurį parduoti lengviau, o turtas, kuriam rinkos nėra, būtų kelerius metus išlaikomas.

| (157) | Dėl INBS probleminių komercinių paskolų portfelio (beveik visas perduotas NAMA), taikomi panašūs į išdėstytuosius dėl Anglo sumetimai. Didelę INBS įsipareigojimų daugumą taip pat yra garantavusi Airija (69). |
| --- | --- |

(157)

Dėl INBS probleminių komercinių paskolų portfelio (beveik visas perduotas NAMA), taikomi panašūs į išdėstytuosius dėl Anglo sumetimai. Didelę INBS įsipareigojimų daugumą taip pat yra garantavusi Airija (69).

| (158) | Dėl INBS probleminės hipotekos portfelio INBS restruktūrizavimo plane Airija nurodė, kad, remiantis portfelio kokybe ir turimais rinkos tyrimų duomenimis apie sandorius, susijusius su panašiu geresnės kokybės turtu Airijoje ir Jungtinėje Karalystėje, [...], pagrįsta numatyti, kad nuolaida, kuri būtų taikoma bet kokiems su INBS hipotekos portfeliu susijusiems trumpalaikiams sandoriams, būtų didelė. |
| --- | --- |

(158)

Dėl INBS probleminės hipotekos portfelio INBS restruktūrizavimo plane Airija nurodė, kad, remiantis portfelio kokybe ir turimais rinkos tyrimų duomenimis apie sandorius, susijusius su panašiu geresnės kokybės turtu Airijoje ir Jungtinėje Karalystėje, [...], pagrįsta numatyti, kad nuolaida, kuri būtų taikoma bet kokiems su INBS hipotekos portfeliu susijusiems trumpalaikiams sandoriams, būtų didelė.

| (159) | Bendrame restruktūrizavimo plane remiantis [...] turto vertės sumažėjimu numatomi bendri su INBS hipotekos portfeliu susiję nuostoliai sudaro apytikriai [...]. Jeigu hipotekos portfelis būtų parduotas 2011 m. – [...]. Tinkamo INBS pertvarkymo nauda galėtų sumažėti, jeigu už hipotekos portfelį būtų pasiūlyta didesnė, negu tikimasi, nuolaida. Tačiau tikėtina, kad nuolaida [...]. |
| --- | --- |

(159)

Bendrame restruktūrizavimo plane remiantis [...] turto vertės sumažėjimu numatomi bendri su INBS hipotekos portfeliu susiję nuostoliai sudaro apytikriai [...]. Jeigu hipotekos portfelis būtų parduotas 2011 m. – [...]. Tinkamo INBS pertvarkymo nauda galėtų sumažėti, jeigu už hipotekos portfelį būtų pasiūlyta didesnė, negu tikimasi, nuolaida. Tačiau tikėtina, kad nuolaida [...].

| (160) | Reikėtų daryti išvadą, kad tinkamai pertvarkant Anglo ir INBS pasinaudojant susijungusiuoju ūkio subjektu, restruktūrizavimo išlaidos ir valstybės pagalbos suma apribojama iki būtino minimumo. |
| --- | --- |

(160)

Reikėtų daryti išvadą, kad tinkamai pertvarkant Anglo ir INBS pasinaudojant susijungusiuoju ūkio subjektu, restruktūrizavimo išlaidos ir valstybės pagalbos suma apribojama iki būtino minimumo.

b)   Svarus paties pagalbos gavėjo įnašas

| (161) | Pagal banko pagalbos gavėjo savajam įnašui restruktūrizavimo etape taikomus principus reikalaujama: i) kad bankas pagalbos gavėjas kiek galėdamas turėtų naudoti nuosavus išteklius restruktūrizavimui finansuoti, pavyzdžiui, parduodamas turtą ir ii) kad išlaidas, susijusias su restruktūrizavimu, tinkamai prisiimtų ir tie, kas investavo į banką, padengdami nuostolius turimu kapitalu ir mokėdami tinkamą atlygį už valstybės intervencijas. Naštos pasidalijimo tikslas dvejopas: sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išspręsti moralinės rizikos problemą (70). |
| --- | --- |

(161)

Pagal banko pagalbos gavėjo savajam įnašui restruktūrizavimo etape taikomus principus reikalaujama: i) kad bankas pagalbos gavėjas kiek galėdamas turėtų naudoti nuosavus išteklius restruktūrizavimui finansuoti, pavyzdžiui, parduodamas turtą ir ii) kad išlaidas, susijusias su restruktūrizavimu, tinkamai prisiimtų ir tie, kas investavo į banką, padengdami nuostolius turimu kapitalu ir mokėdami tinkamą atlygį už valstybės intervencijas. Naštos pasidalijimo tikslas dvejopas: sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išspręsti moralinės rizikos problemą (70).

i)   Pačių susijusių įstaigų įnašas

| (162) | Pagal dabartinį Anglo ir INBS pertvarkymo metodą abiejų įstaigų savasis įnašas į savo restruktūrizavimą maksimaliai padidintas, nes nustatyta parduoti visą turtą ir visos pajamos skiriamos pertvarkymui finansuoti. Tačiau turto vertė tiek sumažėjusi, kad pajamos iš jo pardavimo atrodo mažos, palyginti su abiem bankams skirto kapitalo suma. |
| --- | --- |

(162)

Pagal dabartinį Anglo ir INBS pertvarkymo metodą abiejų įstaigų savasis įnašas į savo restruktūrizavimą maksimaliai padidintas, nes nustatyta parduoti visą turtą ir visos pajamos skiriamos pertvarkymui finansuoti. Tačiau turto vertė tiek sumažėjusi, kad pajamos iš jo pardavimo atrodo mažos, palyginti su abiem bankams skirto kapitalo suma.

| (163) | Be to, abu bankai pardavė savo indėlių portfelius. |
| --- | --- |

(163)

Be to, abu bankai pardavė savo indėlių portfelius.

ii)   Akcininkų ir subordinuotųjų kreditorių dalyvavimas dalijantis našta

| (164) | Dėl naštos pasidalijimo Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo išlaidas prisiimtų ne tik valstybė, bet ir buvę banko investuotojai ir ankstesni akcininkai. |
| --- | --- |

(164)

Dėl naštos pasidalijimo Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo išlaidas prisiimtų ne tik valstybė, bet ir buvę banko investuotojai ir ankstesni akcininkai.

| (165) | Konkrečiu Anglo atveju privatūs akcininkai buvo visiškai pašalinti ir bankas buvo visiškai nacionalizuotas. |
| --- | --- |

(165)

Konkrečiu Anglo atveju privatūs akcininkai buvo visiškai pašalinti ir bankas buvo visiškai nacionalizuotas.

| (166) | Kalbant apie INBS, prieš valstybės įgyvendintą rekapitalizavimą INBS nuosavybės teise priklausė jo nariams. Visų pirma „dalyvaujantieji nariai“ (asmenys, INBS turintys indėlio sąskaitą) turėjo teisę į pajamas iš bet kokio turto, kuris būtų realizuotas banko padalijimo (INBS pertvarkymo į įprastą banką), laipsniško likvidavimo arba išformavimo atveju, vertės padidėjimo. Įgyvendinus pirmąjį INBS rekapitalizavimą, valstybė, išleidusi specialių investicinių akcijų, perėmė visą INBS kontrolę ir nariai neteko visų teisių į pajamas iš turto, realizuoto valstybės naudai (pavyzdžiui, INBS pardavimo atveju), vertės padidėjimo. Taigi dalyvaujančiųjų narių ekonominės teisės buvo visiškai panaikintos. |
| --- | --- |

(166)

Kalbant apie INBS, prieš valstybės įgyvendintą rekapitalizavimą INBS nuosavybės teise priklausė jo nariams. Visų pirma „dalyvaujantieji nariai“ (asmenys, INBS turintys indėlio sąskaitą) turėjo teisę į pajamas iš bet kokio turto, kuris būtų realizuotas banko padalijimo (INBS pertvarkymo į įprastą banką), laipsniško likvidavimo arba išformavimo atveju, vertės padidėjimo. Įgyvendinus pirmąjį INBS rekapitalizavimą, valstybė, išleidusi specialių investicinių akcijų, perėmė visą INBS kontrolę ir nariai neteko visų teisių į pajamas iš turto, realizuoto valstybės naudai (pavyzdžiui, INBS pardavimo atveju), vertės padidėjimo. Taigi dalyvaujančiųjų narių ekonominės teisės buvo visiškai panaikintos.

| (167) | Taigi ir Anglo akcininkai, ir INBS nariai, perdavę įstaigų kontrolę ir nuosavybę valstybei, kiek galėdami prisidėjo prie restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(167)

Taigi ir Anglo akcininkai, ir INBS nariai, perdavę įstaigų kontrolę ir nuosavybę valstybei, kiek galėdami prisidėjo prie restruktūrizavimo.

| (168) | Įgyvendinus du Anglo įsipareigojimų valdymo ciklus ir vieną INBS įsipareigojimų valdymo ciklą, prie restruktūrizavimo daug prisidėjo ir subordinuotosios skolos turėtojai. Per du Anglo įsipareigojimų valdymo ciklus, įgyvendintus atitinkamai 2009 m. rugpjūčio mėn. ir 2010 m. gruodžio mėn., susidarė dideli obligacijų turėtojų nuostoliai, gautas apytikriai 3,5 mlrd. EUR ikimokestinis pelnas, o bankui parūpinta papildomo pagrindinio pirmojo lygio kapitalo (71). Per INBS įsipareigojimų valdymo ciklą, kuris įgyvendintas 2009 m., obligacijų turėtojai iškeitė savo obligacijas su 42 % nuolaida nuo nominalo; taip įstaigai parūpinta 112 mln. EUR pagrindinio pirmojo lygio kapitalo. |
| --- | --- |

(168)

Įgyvendinus du Anglo įsipareigojimų valdymo ciklus ir vieną INBS įsipareigojimų valdymo ciklą, prie restruktūrizavimo daug prisidėjo ir subordinuotosios skolos turėtojai. Per du Anglo įsipareigojimų valdymo ciklus, įgyvendintus atitinkamai 2009 m. rugpjūčio mėn. ir 2010 m. gruodžio mėn., susidarė dideli obligacijų turėtojų nuostoliai, gautas apytikriai 3,5 mlrd. EUR ikimokestinis pelnas, o bankui parūpinta papildomo pagrindinio pirmojo lygio kapitalo (71). Per INBS įsipareigojimų valdymo ciklą, kuris įgyvendintas 2009 m., obligacijų turėtojai iškeitė savo obligacijas su 42 % nuolaida nuo nominalo; taip įstaigai parūpinta 112 mln. EUR pagrindinio pirmojo lygio kapitalo.

| (169) | Susijungusysis ūkio subjektas iš viso turės 500 mln. EUR vertės subordinuotųjų įsipareigojimų (2010 m. gruodžio 31 d.) – gerokai mažiau, palyginti su subordinuotąja Anglo ir INBS skola 2008 m. gruodžio 31 d. (atitinkamai 5 mlrd. EUR ir 300 mln. EUR), ir tai parodo didžiulius nuostolius, kuriuos prisiėmė subordinuotųjų obligacijų turėtojai. Be to, Airija įsipareigojo užtikrinti, kad susijungusysis ūkio subjektas nemokėtų atkarpų už subordinuotosios skolos priemones ir mišriojo kapitalo priemones ir nesinaudotų pasirinkimo pirkti tokias priemones sandoriais, išskyrus atvejus, kai jis teisiškai privalės tai daryti. |
| --- | --- |

(169)

Susijungusysis ūkio subjektas iš viso turės 500 mln. EUR vertės subordinuotųjų įsipareigojimų (2010 m. gruodžio 31 d.) – gerokai mažiau, palyginti su subordinuotąja Anglo ir INBS skola 2008 m. gruodžio 31 d. (atitinkamai 5 mlrd. EUR ir 300 mln. EUR), ir tai parodo didžiulius nuostolius, kuriuos prisiėmė subordinuotųjų obligacijų turėtojai. Be to, Airija įsipareigojo užtikrinti, kad susijungusysis ūkio subjektas nemokėtų atkarpų už subordinuotosios skolos priemones ir mišriojo kapitalo priemones ir nesinaudotų pasirinkimo pirkti tokias priemones sandoriais, išskyrus atvejus, kai jis teisiškai privalės tai daryti.

| (170) | Atsižvelgiant į tų dviejų įstaigų gautą valstybės pagalbos sumą, kuri yra nepaprastai didelė, palyginti su jų dydžiu, ir į atitinkamas valstybės išlaidas, pagrįsta įvertinti, ar būtų galima užtikrinti, kad, dalijantis našta, dalyvautų ir pirmaeiliai kreditoriai. Tuo atžvilgiu pirmaeilių obligacijų turėtojų pirmaeiliškumo lygis Airijoje yra toks pat kaip ir indėlių sąskaitų turėtojų. [...]. Kaip jau pažymėta, likviduojant bankus, valstybės pagalbos poreikis ir galutinės išlaidos, kurias tektų prisiimti mokesčių mokėtojams, būtų gerokai didesni. Komisija iki šiol negavo nė vieno išsamaus pasiūlymo, kaip užtikrinti, kad pirmaeiliai kreditoriai dalyvautų [...] dalijantis našta, o pertvarkymo kaina valstybei nepadidėtų. |
| --- | --- |

(170)

Atsižvelgiant į tų dviejų įstaigų gautą valstybės pagalbos sumą, kuri yra nepaprastai didelė, palyginti su jų dydžiu, ir į atitinkamas valstybės išlaidas, pagrįsta įvertinti, ar būtų galima užtikrinti, kad, dalijantis našta, dalyvautų ir pirmaeiliai kreditoriai. Tuo atžvilgiu pirmaeilių obligacijų turėtojų pirmaeiliškumo lygis Airijoje yra toks pat kaip ir indėlių sąskaitų turėtojų. [...]. Kaip jau pažymėta, likviduojant bankus, valstybės pagalbos poreikis ir galutinės išlaidos, kurias tektų prisiimti mokesčių mokėtojams, būtų gerokai didesni. Komisija iki šiol negavo nė vieno išsamaus pasiūlymo, kaip užtikrinti, kad pirmaeiliai kreditoriai dalyvautų [...] dalijantis našta, o pertvarkymo kaina valstybei nepadidėtų.

| (171) | Apskritai reikėtų daryti išvadą, kad dabartinėje teisinėje sistemoje pačių Anglo ir INBS įnašas į jų tinkamą pertvarkymą atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(171)

Apskritai reikėtų daryti išvadą, kad dabartinėje teisinėje sistemoje pačių Anglo ir INBS įnašas į jų tinkamą pertvarkymą atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytas sąlygas.

6.3.4.3.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

| (172) | Restruktūrizavimo komunikate nustatyta, kad iškraipymą ribojančios priemonės turi būti vienas iš veiksnių, nuo kurių priklausytų pagalbos suma ir įstaigos, kuriai teikiama pagalba, veikimas rinkose po restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(172)

Restruktūrizavimo komunikate nustatyta, kad iškraipymą ribojančios priemonės turi būti vienas iš veiksnių, nuo kurių priklausytų pagalbos suma ir įstaigos, kuriai teikiama pagalba, veikimas rinkose po restruktūrizavimo.

| (173) | Kaip apibūdinta 6.2.5 skirsnyje, suma, kurią gavo Anglo, INBS ir juos pakeitęs susijungusysis ūkio subjektas, yra ypač didelė ir absoliučiąja išraiška, ir lyginant ją su šių įstaigų pagal riziką įvertinto turto dydžiu. Ji parodo tų įstaigų žlugimo mastą. |
| --- | --- |

(173)

Kaip apibūdinta 6.2.5 skirsnyje, suma, kurią gavo Anglo, INBS ir juos pakeitęs susijungusysis ūkio subjektas, yra ypač didelė ir absoliučiąja išraiška, ir lyginant ją su šių įstaigų pagal riziką įvertinto turto dydžiu. Ji parodo tų įstaigų žlugimo mastą.

| (174) | Kartu konkurencijos iškraipymas yra ribotas, nes įstaigos beveik visiškai pasitrauks iš visų rinkų, kuriose veikė. Susijungusiojo ūkio subjekto komercinės veiklos mastas, atsižvelgiant į Airijos nurodytus įsipareigojimus, kaip apibūdinta 2.3.2 skirsnyje, bus apribotas iki didžiausio įmanomo lygio. Jis restruktūrizuos Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelį ir nesiims naujos veiklos. Jis taip pat nustos pritraukinėjęs indėlius (72). Visi Airijos nurodyti įsipareigojimai galios ir bus taikomi tol, kol turtas bus galutinai restruktūrizuotas. |
| --- | --- |

(174)

Kartu konkurencijos iškraipymas yra ribotas, nes įstaigos beveik visiškai pasitrauks iš visų rinkų, kuriose veikė. Susijungusiojo ūkio subjekto komercinės veiklos mastas, atsižvelgiant į Airijos nurodytus įsipareigojimus, kaip apibūdinta 2.3.2 skirsnyje, bus apribotas iki didžiausio įmanomo lygio. Jis restruktūrizuos Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelį ir nesiims naujos veiklos. Jis taip pat nustos pritraukinėjęs indėlius (72). Visi Airijos nurodyti įsipareigojimai galios ir bus taikomi tol, kol turtas bus galutinai restruktūrizuotas.

| (175) | Tolesnėse konstatuojamosiose dalyse paaiškinama, kodėl tais Airijos įsipareigojimais užtikrinama, kad konkurencijos iškraipymai būtų apriboti iki minimumo. |
| --- | --- |

(175)

Tolesnėse konstatuojamosiose dalyse paaiškinama, kodėl tais Airijos įsipareigojimais užtikrinama, kad konkurencijos iškraipymai būtų apriboti iki minimumo.

| (176) | Komisija palankiai vertina Airijos įsipareigojimą užtikrinti, kad susijungusysis ūkio subjektas neplėtotų naujos veiklos ir nežengtų į naujas rinkas. Susijungusysis ūkio subjektas tik restruktūrizuos Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelį ir, kai probleminis turtas bus galutinai restruktūrizuotas, bus likviduotas. |
| --- | --- |

(176)

Komisija palankiai vertina Airijos įsipareigojimą užtikrinti, kad susijungusysis ūkio subjektas neplėtotų naujos veiklos ir nežengtų į naujas rinkas. Susijungusysis ūkio subjektas tik restruktūrizuos Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelį ir, kai probleminis turtas bus galutinai restruktūrizuotas, bus likviduotas.

| (177) | Be to, susijungusiajam ūkio subjektui nebus leidžiama įsigyti kitų įmonių ar jų akcijų paketų, taigi jis negalės naudoti valstybės išteklių savo veiklai plėsti. |
| --- | --- |

(177)

Be to, susijungusiajam ūkio subjektui nebus leidžiama įsigyti kitų įmonių ar jų akcijų paketų, taigi jis negalės naudoti valstybės išteklių savo veiklai plėsti.

| (178) | Susijungusysis ūkio subjektas neteiks paskolų naujiems klientams ir savo kreditavimo veikloje apsiribos Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelio tvarkymu. Iš esmės susijungusysis ūkio subjektas tą paskolų portfelį aktyviai tvarkys taip, kad grynoji dabartinė turto vertė kuo labiau padidėtų; tai yra įprasta komercinė visų veiklą tęsiančių bankų praktika. |
| --- | --- |

(178)

Susijungusysis ūkio subjektas neteiks paskolų naujiems klientams ir savo kreditavimo veikloje apsiribos Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelio tvarkymu. Iš esmės susijungusysis ūkio subjektas tą paskolų portfelį aktyviai tvarkys taip, kad grynoji dabartinė turto vertė kuo labiau padidėtų; tai yra įprasta komercinė visų veiklą tęsiančių bankų praktika.

| (179) | Kalbant apie komercinių paskolų portfelį, aktyviai jį valdant paskolų gavėjui taip pat gali būti teikiamos papildomos riboto dydžio paskolos nekilnojamojo turto objektui užbaigti ar pagerinti, kai tai leistų išsaugoti grynąją dabartinę turto vertę ar ją padidinti. Tačiau toks aktyvus valdymas yra riboto masto, nes susijungusiojo ūkio subjekto komercinių paskolų portfelis nė vienais bendro restruktūrizavimo plano laikotarpio metais negali viršyti tame plane nustatytų prognozių daugiau kaip [...]. Be to bendro komercinių paskolų portfelio padidėjimo apribojimo, nustatyti keli papildomi apribojimai, kurie taikomi konkretiems paskolų gavėjams, kaip apibūdinta 2.3.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

(179)

Kalbant apie komercinių paskolų portfelį, aktyviai jį valdant paskolų gavėjui taip pat gali būti teikiamos papildomos riboto dydžio paskolos nekilnojamojo turto objektui užbaigti ar pagerinti, kai tai leistų išsaugoti grynąją dabartinę turto vertę ar ją padidinti. Tačiau toks aktyvus valdymas yra riboto masto, nes susijungusiojo ūkio subjekto komercinių paskolų portfelis nė vienais bendro restruktūrizavimo plano laikotarpio metais negali viršyti tame plane nustatytų prognozių daugiau kaip [...]. Be to bendro komercinių paskolų portfelio padidėjimo apribojimo, nustatyti keli papildomi apribojimai, kurie taikomi konkretiems paskolų gavėjams, kaip apibūdinta 2.3.2 skirsnyje.

| (180) | Airija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad valdant INBS probleminės hipotekos portfelį, nebus teikiama jokių papildomų hipotekos paskolų būstui (išskyrus atvejus, kai bankas tai turi atlikti pagal sutartį). Hipotekos portfelis bus valdomas taip, kad jo grynoji dabartinė vertė kuo labiau padidėtų, ir naujas skolinimas bus griežtai ribojamas – 2011–2012 m. papildomoms hipotekos paskoloms būstui bus taikoma 20 mln. EUR riba, o paskui – 5 mln. EUR metinė riba. Šios ribos (10 mln. EUR per metus vidurkis 2011 ir 2012 m. ir paskui 5 mln. EUR per metus) sudaro mažiau nei 1 % nominaliosios susijungusiojo ūkio subjekto hipotekos portfelio vertės, taigi jis negalės plėsti savo veiklos hipotekos rinkoje. |
| --- | --- |

(180)

Airija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad valdant INBS probleminės hipotekos portfelį, nebus teikiama jokių papildomų hipotekos paskolų būstui (išskyrus atvejus, kai bankas tai turi atlikti pagal sutartį). Hipotekos portfelis bus valdomas taip, kad jo grynoji dabartinė vertė kuo labiau padidėtų, ir naujas skolinimas bus griežtai ribojamas – 2011–2012 m. papildomoms hipotekos paskoloms būstui bus taikoma 20 mln. EUR riba, o paskui – 5 mln. EUR metinė riba. Šios ribos (10 mln. EUR per metus vidurkis 2011 ir 2012 m. ir paskui 5 mln. EUR per metus) sudaro mažiau nei 1 % nominaliosios susijungusiojo ūkio subjekto hipotekos portfelio vertės, taigi jis negalės plėsti savo veiklos hipotekos rinkoje.

| (181) | Apskritai paskolų portfeliui taikomu apribojimu ir įsipareigojimais, kuriuos prisiėmė Airija, bus užtikrinta, kad Anglo ir INBS probleminių paskolų portfeliai būtų valdomi atsargiai siekiant kuo labiau padidinti jų grąžą ir neleisti susijungusiajam ūkio subjektui teikti visiškai naujų paskolų naujiems ar esamiems klientams. Taigi susijungusiojo ūkio subjekto komercinė veikla bus apribota iki būtino minimumo, o Airijos prisiimtais įsipareigojimais bus užtikrinta, kad dėl susijungusiojo ūkio subjekto veiklos nekiltų didelių rūpesčių dėl konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(181)

Apskritai paskolų portfeliui taikomu apribojimu ir įsipareigojimais, kuriuos prisiėmė Airija, bus užtikrinta, kad Anglo ir INBS probleminių paskolų portfeliai būtų valdomi atsargiai siekiant kuo labiau padidinti jų grąžą ir neleisti susijungusiajam ūkio subjektui teikti visiškai naujų paskolų naujiems ar esamiems klientams. Taigi susijungusiojo ūkio subjekto komercinė veikla bus apribota iki būtino minimumo, o Airijos prisiimtais įsipareigojimais bus užtikrinta, kad dėl susijungusiojo ūkio subjekto veiklos nekiltų didelių rūpesčių dėl konkurencijos iškraipymo.

| (182) | Remiantis Paramos programa, 2011 m. vasario 24 d. užbaigtas maždaug 12,2 mlrd. EUR vertės Anglo ir INBS indėlių ir maždaug 15,9 mlrd. EUR abiejų ūkio subjektų NAMA obligacijų pardavimas (žr. 2.3.1.1 skirsnį). |
| --- | --- |

(182)

Remiantis Paramos programa, 2011 m. vasario 24 d. užbaigtas maždaug 12,2 mlrd. EUR vertės Anglo ir INBS indėlių ir maždaug 15,9 mlrd. EUR abiejų ūkio subjektų NAMA obligacijų pardavimas (žr. 2.3.1.1 skirsnį).

| (183) | Tačiau indėlių perdavimo dieną susijungusysis ūkio subjektas išsaugojo iki 1 mlrd. EUR vertės indėlių. |
| --- | --- |

(183)

Tačiau indėlių perdavimo dieną susijungusysis ūkio subjektas išsaugojo iki 1 mlrd. EUR vertės indėlių.

| (184) | Visų pirma, kai kurie iš tų verslo indėlininkų indėlių laikomi kaip kelioms verslo įstaigoms suteiktų paskolų garantija (pajamų automatinio nuskaitymo sąskaitos). Tų indėlių laikymas numatytas įstaigų ir kai kurių iš jų klientų sutartiniuose paskolų susitarimuose ir yra tinkamo Anglo ir INBS paskolų portfelių restruktūrizavimo dalis. Tačiau susijungusiojo ūkio subjekto veikla bus ribota, nes jis nepritrauks indėlių iš naujų klientų, o indėliai, kuriuos jis toliau turės, bus laipsniškai susigrąžinami. |
| --- | --- |

(184)

Visų pirma, kai kurie iš tų verslo indėlininkų indėlių laikomi kaip kelioms verslo įstaigoms suteiktų paskolų garantija (pajamų automatinio nuskaitymo sąskaitos). Tų indėlių laikymas numatytas įstaigų ir kai kurių iš jų klientų sutartiniuose paskolų susitarimuose ir yra tinkamo Anglo ir INBS paskolų portfelių restruktūrizavimo dalis. Tačiau susijungusiojo ūkio subjekto veikla bus ribota, nes jis nepritrauks indėlių iš naujų klientų, o indėliai, kuriuos jis toliau turės, bus laipsniškai susigrąžinami.

| (185) | Susijungusysis ūkio subjektas indėlius, kurie jam liko, mažins iš principo tokiu pat tempu, kuriuo bus laipsniškai likviduojamas su tais indėliais susijęs ar susietas turtas (arba, jeigu susijusio ar susieto turto nėra, iš principo tokiu pat tempu, kuriuo bus laipsniškai likviduojamas bendras grynasis paskolų portfelis). Be to, Airija įsipareigojo užtikrinti, kad susijungusiojo ūkio subjekto indėlių portfelio vertė bendrame restruktūrizavimo plane nustatytų prognozių niekada neviršytų daugiau kaip 200 mln. EUR. |
| --- | --- |

(185)

Susijungusysis ūkio subjektas indėlius, kurie jam liko, mažins iš principo tokiu pat tempu, kuriuo bus laipsniškai likviduojamas su tais indėliais susijęs ar susietas turtas (arba, jeigu susijusio ar susieto turto nėra, iš principo tokiu pat tempu, kuriuo bus laipsniškai likviduojamas bendras grynasis paskolų portfelis). Be to, Airija įsipareigojo užtikrinti, kad susijungusiojo ūkio subjekto indėlių portfelio vertė bendrame restruktūrizavimo plane nustatytų prognozių niekada neviršytų daugiau kaip 200 mln. EUR.

| (186) | Reziumuojant, susijungusiojo ūkio subjekto komercinė veikla indėlių rinkoje yra radikaliai sumažinta ir apribota iki griežto minimumo, būtino Anglo ir INBS probleminių paskolų portfeliams tinkamai restruktūrizuoti. Taigi Airijos prisiimtais įsipareigojimais bus užtikrinta, kad dėl susijungusiojo ūkio subjekto indėlių veiklos konkurencija Airijos indėlių rinkoje nebūtų labai iškraipyta. |
| --- | --- |

(186)

Reziumuojant, susijungusiojo ūkio subjekto komercinė veikla indėlių rinkoje yra radikaliai sumažinta ir apribota iki griežto minimumo, būtino Anglo ir INBS probleminių paskolų portfeliams tinkamai restruktūrizuoti. Taigi Airijos prisiimtais įsipareigojimais bus užtikrinta, kad dėl susijungusiojo ūkio subjekto indėlių veiklos konkurencija Airijos indėlių rinkoje nebūtų labai iškraipyta.

| (187) | Reikėtų daryti išvadą, kad dėl nepaprastai didelių valstybės pagalbos sumų konkurencija nėra netinkamai iškraipoma, nes tas sumas kompensuoja atitinkamas didelis dalyvavimo rinkoje sumažinimas. Priemonės, kuriomis sprendžiama konkurencijos iškraipymo problema, atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus, nes susijungusysis ūkio subjektas nesiims naujos veiklos ir liausis pritraukęs indėlius, o jo skolinimo veikla bus apribota įprastu Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelio valdymu ir restruktūrizavimu. Galiausiai susijungusysis ūkio subjektas visiškai pasitrauks iš Airijos paskolų ir indėlių rinkų, taigi konkurencijos nebeiškraipys. Be to, susijungusysis ūkio subjektas taikys įsigijimų uždraudimą. |
| --- | --- |

(187)

Reikėtų daryti išvadą, kad dėl nepaprastai didelių valstybės pagalbos sumų konkurencija nėra netinkamai iškraipoma, nes tas sumas kompensuoja atitinkamas didelis dalyvavimo rinkoje sumažinimas. Priemonės, kuriomis sprendžiama konkurencijos iškraipymo problema, atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus, nes susijungusysis ūkio subjektas nesiims naujos veiklos ir liausis pritraukęs indėlius, o jo skolinimo veikla bus apribota įprastu Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelio valdymu ir restruktūrizavimu. Galiausiai susijungusysis ūkio subjektas visiškai pasitrauks iš Airijos paskolų ir indėlių rinkų, taigi konkurencijos nebeiškraipys. Be to, susijungusysis ūkio subjektas taikys įsigijimų uždraudimą.

6.3.4.4.   Stebėsena

| (188) | Restruktūrizavimo komunikato 46 dalyje pažymima, kad, siekiant tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai, valstybei narei būtina teikti reguliarias ir išsamias ataskaitas. Taigi Airija tokias ataskaitas Komisijai turėtų teikti kas šešis mėnesius pradedant nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos. |
| --- | --- |

(188)

Restruktūrizavimo komunikato 46 dalyje pažymima, kad, siekiant tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai, valstybei narei būtina teikti reguliarias ir išsamias ataskaitas. Taigi Airija tokias ataskaitas Komisijai turėtų teikti kas šešis mėnesius pradedant nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

| (189) | Be to, Anglo ir INBS restruktūrizavimo atveju trejų metų laikotarpiui bus paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, kaip Airija taiko prisiimtus įsipareigojimus. Už stebėseną atsakingas patikėtinis bus atsakingas už visų įsipareigojimų vykdymo stebėseną (žr. II priedą). Visų pirma už stebėseną atsakingas patikėtinis reguliariai tikrins, ar susijungusysis ūkio subjektas Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelius valdo laikydamasis įsipareigojimų sąlygų, ir užtikrins, kad tvarkant Anglo ir INBS paskolų portfelius konkurencija rinkoje nebūtų iškraipoma. |
| --- | --- |

(189)

Be to, Anglo ir INBS restruktūrizavimo atveju trejų metų laikotarpiui bus paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, kaip Airija taiko prisiimtus įsipareigojimus. Už stebėseną atsakingas patikėtinis bus atsakingas už visų įsipareigojimų vykdymo stebėseną (žr. II priedą). Visų pirma už stebėseną atsakingas patikėtinis reguliariai tikrins, ar susijungusysis ūkio subjektas Anglo ir INBS probleminių paskolų portfelius valdo laikydamasis įsipareigojimų sąlygų, ir užtikrins, kad tvarkant Anglo ir INBS paskolų portfelius konkurencija rinkoje nebūtų iškraipoma.

6.3.4.5.   Išvada

| (190) | Reikėtų daryti išvadą, kad bendras Anglo ir INBS restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus. Plane numatomas tinkamas Anglo ir INBS turto restruktūrizavimas. Pačių bankų įnašas yra pakankamas, užtikrinamas didelis naštos pasidalijimas, o valstybės pagalba sumažinama iki minimumo. Priemonės, kuriomis siekiama apriboti konkurencijos iškraipymą, yra tinkamos ir galiausiai bus vykdoma tinkama stebėsena. |
| --- | --- |

(190)

Reikėtų daryti išvadą, kad bendras Anglo ir INBS restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus. Plane numatomas tinkamas Anglo ir INBS turto restruktūrizavimas. Pačių bankų įnašas yra pakankamas, užtikrinamas didelis naštos pasidalijimas, o valstybės pagalba sumažinama iki minimumo. Priemonės, kuriomis siekiama apriboti konkurencijos iškraipymą, yra tinkamos ir galiausiai bus vykdoma tinkama stebėsena.

7.   IŠVADA

| (191) | A–v priemonės, nurodytos 66–69 konstatuojamosiose dalyse ir išvardytos 1 lentelėje, laikomos restruktūrizavimo pagalba. Dėl pagalbos priemonių, išvardytų 2010 m. kovo 31 d. sprendime pradėti procedūrą, remdamasi 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (73), 7 straipsnio 3 dalimi Komisija mano, kad tos priemonės dera su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Dėl likusių šiame sprendime išvardytų priemonių Komisija, remdamasi Reglamento Nr. 659/1999 4 straipsnio 3 dalimi, neteikia jokių prieštaravimų, nes tos priemonės dera su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 3 dalies b punktą, |
| --- | --- |

(191)

A–v priemonės, nurodytos 66–69 konstatuojamosiose dalyse ir išvardytos 1 lentelėje, laikomos restruktūrizavimo pagalba. Dėl pagalbos priemonių, išvardytų 2010 m. kovo 31 d. sprendime pradėti procedūrą, remdamasi 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (73), 7 straipsnio 3 dalimi Komisija mano, kad tos priemonės dera su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Dėl likusių šiame sprendime išvardytų priemonių Komisija, remdamasi Reglamento Nr. 659/1999 4 straipsnio 3 dalimi, neteikia jokių prieštaravimų, nes tos priemonės dera su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 3 dalies b punktą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Atsižvelgiant į I priede išdėstytus Airijos įsipareigojimus, su vidaus rinka dera ši pagalba, kurią Airija suteikė Anglo Irish Bank ir Irish Nationwide Building Society arba kurią ji planuoja suteikti iš tų dviejų bankų suformuotam susijungusiajam ūkio subjektui:

| a) | [...] 29,44 mlrd. EUR dydžio Anglo Irish Bank rekapitalizavimas; |
| --- | --- |

a)

[...] 29,44 mlrd. EUR dydžio Anglo Irish Bank rekapitalizavimas;

| b) | įgyvendintas 5,4 mlrd. EUR dydžio Irish Nationwide Building Society rekapitalizavimas; |
| --- | --- |

b)

įgyvendintas 5,4 mlrd. EUR dydžio Irish Nationwide Building Society rekapitalizavimas;

| c) | Anglo Irish Bank suteiktos valstybės garantijos, įskaitant Garantijų kredito įstaigoms priemonę (FPKĮ), reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę, garantijas skubiai likvidumo pagalbai ir trumpalaikiams bei nebalansiniams įsipareigojimams; |
| --- | --- |

c)

Anglo Irish Bank suteiktos valstybės garantijos, įskaitant Garantijų kredito įstaigoms priemonę (FPKĮ), reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę, garantijas skubiai likvidumo pagalbai ir trumpalaikiams bei nebalansiniams įsipareigojimams;

| d) | Irish Nationwide Building Society suteiktos valstybės garantijos, įskaitant FPKĮ, reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijas, garantijas skubiai likvidumo pagalbai ir trumpalaikiams įsipareigojimams; |
| --- | --- |

d)

Irish Nationwide Building Society suteiktos valstybės garantijos, įskaitant FPKĮ, reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijas, garantijas skubiai likvidumo pagalbai ir trumpalaikiams įsipareigojimams;

| e) | Anglo Irish Bank skirta paramos turtui priemonė, būtent 35 mlrd. EUR vertės reikalavimus atitinkančių paskolų perdavimas Nacionalinei turto valdymo agentūrai (NAMA); |
| --- | --- |

e)

Anglo Irish Bank skirta paramos turtui priemonė, būtent 35 mlrd. EUR vertės reikalavimus atitinkančių paskolų perdavimas Nacionalinei turto valdymo agentūrai (NAMA);

| f) | Irish Nationwide Building Society skirta paramos turtui priemonė, būtent 8,9 mlrd. EUR vertės reikalavimus atitinkančių paskolų perdavimas NAMA; |
| --- | --- |

f)

Irish Nationwide Building Society skirta paramos turtui priemonė, būtent 8,9 mlrd. EUR vertės reikalavimus atitinkančių paskolų perdavimas NAMA;

| g) | [...] 3,3 mlrd. EUR dydžio susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimas nepalankiausių sąlygų atveju; |
| --- | --- |

g)

[...] 3,3 mlrd. EUR dydžio susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimas nepalankiausių sąlygų atveju;

| h) | planuojamos garantijos susijungusiajam ūkio subjektui jo didmeniniam finansavimui, indėliams ir nebalansiniams įsipareigojimams. |
| --- | --- |

h)

planuojamos garantijos susijungusiajam ūkio subjektui jo didmeniniam finansavimui, indėliams ir nebalansiniams įsipareigojimams.

2 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Airija praneša Komisijai apie priemones, kurių ėmėsi šiam sprendimui įgyvendinti. Be to, nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Airija teikia išsamias pusmečio ataskaitas apie priemones, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Airijai.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 29 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 214, 2010 8 7, p. 3.

1

(2)  Komisijos sprendimas byloje N 9/09, Anglo Irish Bank rekapitalizavimas, kurį įgyvendino Airijos valstybė (OL C 177, 2009 7 30, p. 1).

2

Anglo Irish Bank

(3)  Komisijos sprendimas byloje N 61/09, Anglo-Irish Bank savininko pasikeitimas (OL C 177, 2009 7 30, p. 2).

3

Anglo-Irish Bank

(4)  Komisijos sprendimas byloje N 356/09, Anglo Irish Bank rekapitalizavimas, kurį įgyvendino Airijos valstybė (OL C 235, 2009 9 30, p. 3).

4

Anglo Irish Bank

(5)  Pagal Komisijos sprendimo byloje N 356/09 (žr. šio sprendimo 4 išnašą) 40 konstatuojamąją dalį restruktūrizavimo plano priėmimas dera su Finansinės paramos kredito įstaigoms (FPKĮ) priemonės (Airijos garantijų kredito įstaigoms priemonės) 28 dalimi ir Komisijos FPKĮ priemonės patvirtinimo 30 dalimi. (Taip pat žr. Komisijos sprendimą byloje NN 48/08, Airija. Garantijų Airijos bankams priemonė (OL C 312, 2008 12 6, p. 2). Pagal FPKĮ priemonę finansų ministras pareikalavo, kad restruktūrizavimo planas būtų parengtas, jei dalyvaujančios įstaigos mokumo koeficientas būtų mažesnis už būtiniausius norminius reikalavimus, taikomus jai materialiuoju pagrindu.

5

(6)  Komisijos sprendimas byloje NN 12/10 ir C 11/10 (ex N 667/09), Antroji sanavimo priemonė, skirta Anglo Irish Bank (OL C 214, 2010 8 7, p. 3).

6

Anglo Irish Bank

(7)  Iš pradžių pranešime taip pat buvo numatyta individuali valstybės garantija trumpalaikiams Anglo įsipareigojimams (2010 m. rugsėjo 29 d. pasibaigus Airijos reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės terminui). Tačiau 2010 m. rugpjūčio 4 d. Airija atsiėmė pranešimą apie individualią valstybės garantiją ir paliko tik pranešimą apie trečiąjį rekapitalizavimą.

7

Anglo

(8)  Komisijos sprendimas byloje NN 35/10 (ex N 279/10), Airija. Laikinas trečiojo rekapitalizavimo, skirto Anglo Irish Bank, patvirtinimas (OL C 290, 2010 10 27, p. 4).

8

Anglo Irish Bank

(9)  Komisijos sprendimas byloje SA.32057 (2010/NN), Airija. Laikinas Anglo Irish Bank skirto ketvirtojo rekapitalizavimo ir garantijos tam tikriems įsipareigojimams patvirtinimas (OL C 76, 2011 3 10, p. 4).

9

Anglo Irish Bank

(10)  Komisijos sprendimas byloje NN 11/10, Airija. INBS skirtos sanavimo priemonės (OL C 143, 2010 6 2, p. 23).

10

(11)  Komisijos sprendimas byloje NN 50/10 (ex N 441/201). Airija. Antrasis skubus rekapitalizavimas, skirtas Irish Nationwide Building Society (OL C 60, 2011 2 25, p. 6).

11

Irish Nationwide Building Society

(12)  Dokumentus, kurie sudaro Airijos paramos programą, galima rasti interneto svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/eu_economic_situation/2010-12-01-financial-assistance-ireland_en.htm.

12

(13)  2010 m. lapkričio 28 d. EFPM 10 punktas.

13

(14)  Palyginti su 101 mlrd. EUR 2008 m. pabaigoje.

14

(15)  Konfidenciali informacija.

15

(16)  Rodikliai, kuriais remiamasi restruktūrizavimo planuose.

16

(17)  INBS iš viso perduos NAMA 8,9 mlrd. EUR vertės paskolas. Iki šiol perduotos 8,5 mlrd. EUR vertės paskolos, o 400 mln. EUR vertės paskolų perdavimas dar neįvykdytas.

17

(18)  Komisijos komunikatas dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (OL C 195, 2009 8 19, p. 9).

18

(19)  Žr. Komisijos sprendimo byloje NN 12/20 ir C 11/10 (ex N667/09) (šio sprendimo 6 išnaša) 35 dalį.

19

(20)  http://www.ntma.ie/Publications/2011/NTMACompletesTransferAngloAndINBSDeposits.pdf.

20

(21)  Žr. Komisijos sprendimą byloje SA.32057 (žr. šio sprendimo 9 išnašą).

21

(22)  Komisija patvirtino Anglo rekapitalizavimą už bendrą 29,44 mlrd. EUR sumą. Airija faktiškai suteikė 29,3 mlrd. EUR (t. y. 0,14 mlrd. EUR mažiau).

22

Anglo

(23)  Komisijos sprendimai bylose N 356/09, C 11/10, NN 35/10 ir SA.32057 dėl Anglo ir Komisijos sprendimai bylose NN 11/10 ir SA.31714 dėl INBS (žr. šio sprendimo 4 ir 6 išnašas bei 8–11 išnašas).

23

Anglo

(24)  [...]

24

(25)  [...] ECB gavo bendro restruktūrizavimo plano kopiją.

25

(26)  2011 m. vasario 24 d.Allied Irish Banks iš Anglo įsigijo 8,6 mlrd. EUR vertės indėlius, o Irish Life & Permanent plc iš INBS įsigijo 3,6 mlrd. EUR vertės indėlius.

26

Allied Irish Banks

Anglo

Irish Life & Permanent plc

(27)  Siekdama aiškumo, Komisija, apibūdindama priemones ir jas vertindama, likusioje šio sprendimo dalyje taikys žymėjimą raidėmis, naudojamą apibūdinant priemones (66)–(69) konstatuojamosiose dalyse.

27

(28)  Žr. Komisijos sprendimą byloje NN 48/08 (žr. šio sprendimo 5 išnašą).

28

(29)  Komisijos sprendimas byloje N 356/09 (žr. šio sprendimo 4 išnašą).

29

(30)  Žr. Komisijos sprendimą byloje N 349/09, Airija. Kredito įstaigų reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonė (OL C 72, 2010 3 20, p. 6), paskiau Komisijos sprendimu byloje N 198/2010, Airija. Reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės pratęsimas (OL C 191, 2010 7 15, p. 1), pratęsta iki 2010 m. birželio 30 d., Komisijos sprendimu byloje N 254/10, Airija. Reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės pratęsimas iki 2010 m. gruodžio 31 d. (OL C 238, 2010 9 3, p. 2), pratęsta iki 2010 m. gruodžio 31 d. ir vėl pratęsta – iki 2011 m. birželio 30 d. – Komisijos sprendimu byloje N 487/10, Reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės pratęsimas iki 2011 m. birželio mėn., dar nepaskelbta, ir Komisijos sprendimu byloje SA.33006, Reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės pratęsimas iki 2011 m. gruodžio mėn., dar nepaskelbta.

30

Reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonės pratęsimas iki 2011 m. gruodžio mėn.

(31)  Iš 35 mlrd. EUR vertės paskolų, kurios turi būti perduotos NAMA, iki šiol perduotos 34 mlrd. EUR vertės paskolos, o 1 mlrd. EUR vertės paskolų perdavimas dar neįvykdytas.

31

(32)  Komisijos sprendimas byloje N 725/09, Airija. Nacionalinės turto valdymo paramos priemonės, skirtos Airijos bankams, sukūrimas. NAMA. (OL C 94, 2010 4 14, p. 10).

32

(33)  Komisijos sprendimas byloje C 11/10 (žr. šio sprendimo 6 išnašą).

33

(34)  Komisijos sprendimas byloje NN 35/10 (žr. šio sprendimo 8 išnašą).

34

(35)  Komisijos sprendimas byloje N 347/10. Garantijos tam tikriems trumpalaikiams įsipareigojimams ir tarpbankiniams indėliams pratęsimas (OL C 37, 2011 2 5, p. 4).

35

(36)  Komisijos sprendimas byloje SA.32057 (žr. šio sprendimo 9 išnašą).

36

(37)  Žr. 33 išnašą.

37

(38)  Žr. 26 išnašą.

38

(39)  Komisijos sprendimas byloje NN 11/10, (žr. šio sprendimo 10 išnašą).

39

(40)  Žr. 28 išnašą.

40

(41)  Iš 8,9 mlrd. EUR vertės paskolų, kurios turi būti perduotos NAMA, iki šiol perduotos 8,5 mlrd. EUR vertės paskolos, o 400 mln. EUR vertės paskolų perdavimas dar neįvykdytas.

41

(42)  Žr. 29 išnašą.

42

(43)  Žr. 32 išnašą.

43

(44)  Komisijos sprendimas byloje NN 50/10, (žr. šio sprendimo 11 išnašą).

44

(45)  Svarbu pažymėti, kad Anglo suteiktos skubios likvidavimo pagalbos suma, kuriai taikyta valstybės garantija, laikui bėgant keitėsi. Valstybės garantija, kuri buvo suteikta 2010 m. rugsėjo mėn. ir iš pradžių apėmė [...] mlrd. EUR sumą, iki 2010 m. gruodžio mėn. buvo padidinta iki [...] mlrd. EUR. Valstybės garantija buvo dar padidinta iki [...] mlrd. EUR, siekiant patenkinti Anglo finansavimo poreikius po indėlių perdavimo Allied Irish Banks 2011 m. vasario mėn., ir tikimasi, kad po to – prieš susijungimą su INBS – ji sumažės iki maždaug [...] mlrd. EUR.

45

Anglo

Anglo

Allied Irish Banks

(46)  Anglo ir INBS indėliai jau buvo perduoti (išskyrus iki 1 mlrd. EUR sumą), taigi tai reiškia skolos finansavimą, kuriam taikomos reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijos ir kuris visas susijęs su Anglo.

46

Anglo

Anglo

(47)  Tai apytikriai apskaičiuota bendra didžiausia suma, kurią reikėtų padengti pagal valstybės garantiją; 2010 m. gruodžio mėn. grynoji rizika sudarė [...] mln. EUR.

47

(48)  FPKĮ priemonės terminas baigėsi 2010 m. rugsėjo 30 d.

48

(49)  Nurodomi 2010 m. gruodžio 31 d. rodikliai. (Tačiau Anglo pagal reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų garantijų priemonę skirtos garantijos suma buvo didžiausia 2010 m. balandžio mėn., kai sudarė [...] mlrd. EUR, o INBS atveju – 2010 m. rugsėjo mėn., kai sudarė [...] mlrd. EUR).

49

Anglo

(50)  Pagal naujausią Komisijos sprendimą dėl šios priemonės, pratęsiant priemonės terminą po 2011 m. birželio 30 d., atlygio dydis gali būti tikslinamas.

50

(51)  Suma, kurią iš tikrųjų suteikė Airijos institucijos (skliaustuose).

51

(52)  Šis apytikriai apskaičiuotas [...] mlrd. EUR rodiklis yra apytikriai apskaičiuota didžiausia bendra suma, kurią būtų reikėję padengti pagal valstybės garantiją, 2010 m. gruodžio mėn. grynoji pozicija buvo [...] mln. EUR.

52

(53)  [...] mlrd. EUR suma buvo būtina dėl Anglo (INBS) indėlių perdavimo, 2011 m. kovo 16 d. ši suma sumažėjo iki [...] mlrd. EUR.

53

Anglo

(54)  Žr. 4 išnašą.

54

(55)  Komisija pažymi, kad faktiškai ji patvirtino Anglo rekapitalizavimą už 29 440 mln. EUR sumą. Tačiau antrajam rekapitalizavimui skirta 140 mln. EUR suma, patvirtinta 2010 m. kovo 31 d. sprendimu pradėti procedūrą, nebuvo suteikta ir dėl to konkretaus rekapitalizavimo struktūros jau nebegali būti suteikta. Dėl tos priežasties labiau tiktų naudoti 29,3 mlrd. EUR viso rekapitalizavimo rodiklį, kuris atspindi sumą, kurią Anglo faktiškai gavo prieš susijungimą su INBS.

55

Anglo

Anglo

(56)  Komisijos komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (OL C 72, 2009 3 26, p. 1).

56

(57)  Žr. 29 išnašą.

57

(58)  870 mln. EUR + 427 mln. EUR + 1,5 mlrd. EUR = 2 797 mln. EUR.

58

(59)  70 mln. EUR + 43,7 mln. EUR + 693 mln. EUR = 806,7 mln. EUR.

59

(60)  Komisijos sprendimas byloje N 725/09, žr. 30 išnašą.

60

(61)  Komisijos komunikatas. Finansų įstaigų kapitalo atkūrimas esant dabartinei finansų krizei: pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir apsaugos priemonės nuo netinkamo konkurencijos iškraipymo (OL C 10, 2009 1 15, p. 2).

61

(62)  32 mlrd. EUR (Anglo) + 6,2 mlrd. EUR (INBS) + 3,3 mlrd. EUR (susijungusiojo ūkio subjekto rekapitalizavimas nepalankiausių sąlygų atveju) = 41,5 mlrd. EUR.

62

Anglo

(63)  Komisijos komunikatas. Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės (OL C 270, 2008 10 25, p. 8).

63

(64)  Be kita ko, žr. kitus Komisijos sprendimus, nurodytus 26–33 išnašose.

64

(65)  Šis turto vertės sumažėjimo lygis yra konservatyvesnis nei 2010 m. gegužės mėn. () numatė [...] tinkamo paskolų portfelio likvidavimo atvejui.

65

(66)  Anglo probleminių paskolų portfelio buhalterinė vertė yra ... mlrd. EUR; šiam paskolų portfeliui taikant nuolaidos normas, kurias likvidavimo atveju apytikriai apskaičiavo [...], nuostolis viršytų [...]. Atsižvelgiant į tai, kad nuo to laiko, kai tie įverčiai buvo apskaičiuoti, padėtis Airijoje pablogėjo, papildomas nuostolis tikriausiai būtų dar didesnis.

66

Anglo

(67)  2011 m. vasario 18 d.Anglo i) neužtikrintų negarantuotų pirmaeilių obligacijų vertė buvo [...] mln. EUR; ii) neužtikrintų garantuotų pirmaeilių obligacijų vertė buvo [...] mln. EUR ir iii) užtikrintų negarantuotų pirmaeilių obligacijų vertė buvo [...] mln. EUR.

67

Anglo

(68)  2011 m. vasario 18 d.Anglo subordinuoti įsipareigojimai sudarė tik [...] mln. EUR.

68

Anglo

(69)  2011 m. vasario 18 d. INBS neužtikrintų negarantuotų pirmaeilių obligacijų vertė buvo [...] mln. EUR; neužtikrintų garantuotų pirmaeilių obligacijų ir užtikrintų negarantuotų pirmaeilių obligacijų nebuvo.

69

(70)  Žr. Restruktūrizavimo komunikato 22 dalį.

70

(71)  2009 m. liepos 22 d.Anglo paskelbė konkursą dėl tam tikrų pirmojo lygio, aukštesnės pakopos antrojo lygio ir žemesnės pakopos antrojo lygio vertybinių popierių pirkimo už fiksuotą kainą. Pirkimo kaina sudarė 27–55 % nominaliosios priemonių vertės. Konkurse pasiūlyti iš viso 2,5 mlrd. EUR vertės vertybiniai popieriai (vidutinis svertinis sėkmės koeficientas buvo 77 %) ir įgyvendinus sandorį bankas gavo 1,8 mlrd. EUR ikimokestinį pelną.

71

Anglo

2010 m. spalio 21 d.Anglo pradėjo įgyvendinti žemesnės pakopos antrojo lygio vertybiniams popieriams skirtą įsipareigojimų valdymo ciklą, kuriame siūlė po 20 centų už eurą iškeičiant tuos vertybinius popierius į naujos valstybės garantuotos emisijos vertybinius popierius, kurių terminas sueitų 2011 m. gruodžio mėn. Dauguma obligacijų turėtojų nutarė sutikti su keitimu, kurio norma (20 centų) buvo mažesnė nei rinkos vertė, ir numatyti atitinkamiems vertybiniams popieriams skirtą pasirinkimo pirkti sandorį, pagal kurį Anglo galėtų išpirkti atitinkamus vertybinius popierius už 1 cento kainą (taikytina obligacijų turėtojams, kurie nesutiko su keitimu už 20 centų). Sandoris susijęs su antrojo lygio priemonėmis, kurių nominalioji vertė buvo 1 890 mln. EUR, ir jį įgyvendinus gautas 1 588 mln. EUR ikimokestinis pelnas. Be to, už 25 centų kainą įsigyti JAV privačiai paskirstyti vertybiniai popieriai, kurie į įsipareigojimų valdymo ciklą nebuvo įtraukti ir kurių nominalioji vertė buvo 200 mln. JAV dolerių, ir gautas 150 mln. JAV dolerių ikimokestinis pelnas.

Anglo

Anglo

(72)  Tuo atžvilgiu Anglo turto valdymo skyrius bus arba parduotas 2011 m. arba likviduotas per penkerių metų laikotarpį.

72

Anglo

(73)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

73

---

I PRIEDAS

AIRIJOS PRISIIMTI ĮSIPAREIGOJIMAI

Valstybės pagalbos byla C 11/10. Anglo Irish Bank ir INBS (kartu – susijungusysis ūkio subjektas) restruktūrizavimas

| 1) | Įsipareigojimų terminas. Jeigu nenurodyta kitaip, visi Airijos institucijų prisiimti įsipareigojimai galios ir bus taikomi tol, kol bus galutinai restruktūrizuotas susijungusiojo ūkio subjekto turtas, įskaitant paprastuosius vekselius.

  Uždraudimas plėtoti naują veiklą ir žengti į naujas rinkas. Susijungusysis ūkio subjektas nevykdys jokios veiklos, išskyrus tą, kuri dera su susijungusiojo ūkio subjekto probleminių paskolų portfelio restruktūrizavimo valdymu (įskaitant tam tikrais atvejais paskolų pardavimą siekiant kuo labiau padidinti susigrąžinamas sumas ir kuo labiau sumažinti kapitalo nuostolius). Susijungusysis ūkio subjektas neplėtos jokios naujos veiklos ir nežengs į naujas rinkas. Susijungusysis ūkio subjektas išsaugos savo bankinės veiklos licenciją ir ją naudos tik tol, kol būtina paskolų portfeliui restruktūrizuoti, ir nenaudos jos naujai veiklai plėtoti. Galutinai restruktūrizavus susijungusiojo ūkio subjekto turtą, ūkio subjektas bus likviduotas. |
| --- | --- |

1)

Įsipareigojimų terminas. Jeigu nenurodyta kitaip, visi Airijos institucijų prisiimti įsipareigojimai galios ir bus taikomi tol, kol bus galutinai restruktūrizuotas susijungusiojo ūkio subjekto turtas, įskaitant paprastuosius vekselius.

Uždraudimas plėtoti naują veiklą ir žengti į naujas rinkas. Susijungusysis ūkio subjektas nevykdys jokios veiklos, išskyrus tą, kuri dera su susijungusiojo ūkio subjekto probleminių paskolų portfelio restruktūrizavimo valdymu (įskaitant tam tikrais atvejais paskolų pardavimą siekiant kuo labiau padidinti susigrąžinamas sumas ir kuo labiau sumažinti kapitalo nuostolius). Susijungusysis ūkio subjektas neplėtos jokios naujos veiklos ir nežengs į naujas rinkas. Susijungusysis ūkio subjektas išsaugos savo bankinės veiklos licenciją ir ją naudos tik tol, kol būtina paskolų portfeliui restruktūrizuoti, ir nenaudos jos naujai veiklai plėtoti. Galutinai restruktūrizavus susijungusiojo ūkio subjekto turtą, ūkio subjektas bus likviduotas.

| 2) | Esamo turto valdymas. Susijungusysis ūkio subjektas pagal įprastą komercinę praktiką ir patikėtinio pareigas esamą komercinį turtą valdys taip, kad grynoji dabartinė turto vertė kuo labiau didėtų. Konkrečiai, jei klientas negali laikytis savo paskolos sąlygų, susijungusysis ūkio subjektas paskolos sąlygas pakeis (atidės paskolos grąžinimą ar atleis nuo dalies paskolos grąžinimo, konvertuos reikalavimą (jo dalį) į kapitalą ir t. t.) tik tuo atveju, jei dėl tokio pakeitimo padidėtų dabartinė paskolos vertė (t. y. jeigu grynųjų pinigų srautų, kurių galima tikėtis iš restruktūrizavimo, dabartinė vertė yra didesnė nei grynųjų pinigų srautų, kurių galima tikėtis iš likvidavimo, dabartinė vertė). Apibendrinant, susijungusysis ūkio subjektas savo komercinio turto portfelį valdys taip, kaip privatus turto valdytojas valdytų panašaus portfelio restruktūrizavimą.
  Susijungusiojo ūkio subjekto hipotekos turtui bus mutatis mutandis taikomi tokie pat įsipareigojimai, kaip taikomieji komerciniam turtui. Susijungusiajam ūkio subjektui visų pirma bus leista savo hipotekos turtą restruktūrizuoti esamų hipotekos paskolų sąlygas keičiant tokiais būdais: i) keičiant sandorio sąlygas (pvz., siūlant naują fiksuotųjų palūkanų dydį); ii) pagal esamas hipotekos paskolas įkeičiant naujus nuosavybės objektus ir iii) perduodant nuosavybę (pvz., įtraukiant papildomą hipotekos paskolos gavėją arba pašalinant vieną iš hipotekos paskolos gavėjų). |
| --- | --- |

2)

Esamo turto valdymas. Susijungusysis ūkio subjektas pagal įprastą komercinę praktiką ir patikėtinio pareigas esamą komercinį turtą valdys taip, kad grynoji dabartinė turto vertė kuo labiau didėtų. Konkrečiai, jei klientas negali laikytis savo paskolos sąlygų, susijungusysis ūkio subjektas paskolos sąlygas pakeis (atidės paskolos grąžinimą ar atleis nuo dalies paskolos grąžinimo, konvertuos reikalavimą (jo dalį) į kapitalą ir t. t.) tik tuo atveju, jei dėl tokio pakeitimo padidėtų dabartinė paskolos vertė (t. y. jeigu grynųjų pinigų srautų, kurių galima tikėtis iš restruktūrizavimo, dabartinė vertė yra didesnė nei grynųjų pinigų srautų, kurių galima tikėtis iš likvidavimo, dabartinė vertė). Apibendrinant, susijungusysis ūkio subjektas savo komercinio turto portfelį valdys taip, kaip privatus turto valdytojas valdytų panašaus portfelio restruktūrizavimą.

Susijungusiojo ūkio subjekto hipotekos turtui bus mutatis mutandis taikomi tokie pat įsipareigojimai, kaip taikomieji komerciniam turtui. Susijungusiajam ūkio subjektui visų pirma bus leista savo hipotekos turtą restruktūrizuoti esamų hipotekos paskolų sąlygas keičiant tokiais būdais: i) keičiant sandorio sąlygas (pvz., siūlant naują fiksuotųjų palūkanų dydį); ii) pagal esamas hipotekos paskolas įkeičiant naujus nuosavybės objektus ir iii) perduodant nuosavybę (pvz., įtraukiant papildomą hipotekos paskolos gavėją arba pašalinant vieną iš hipotekos paskolos gavėjų).

| 3) | Įsigijimų uždraudimas. Susijungusysis ūkio subjektas neįsigis jokių kitų įmonių ar jų akcijų paketų, išskyrus atvejus, kai Europos Komisija iš anksto su tuo sutinka. Tas įsigijimų uždraudimas netaikomas kapitalo dalims, kurias susijungusysis ūkio subjektas įsigyja restruktūrizuodamas esamą poziciją sunkumų patiriančiai reguliuojamajai grupei (1) (pavyzdžiui, pasinaudojant skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimu), tol, kol toks restruktūrizavimas atitinka 3-iajame įsipareigojime nustatytus principus. |
| --- | --- |

3)

Įsigijimų uždraudimas. Susijungusysis ūkio subjektas neįsigis jokių kitų įmonių ar jų akcijų paketų, išskyrus atvejus, kai Europos Komisija iš anksto su tuo sutinka. Tas įsigijimų uždraudimas netaikomas kapitalo dalims, kurias susijungusysis ūkio subjektas įsigyja restruktūrizuodamas esamą poziciją sunkumų patiriančiai reguliuojamajai grupei (1) (pavyzdžiui, pasinaudojant skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimu), tol, kol toks restruktūrizavimas atitinka 3-iajame įsipareigojime nustatytus principus.

| 4) | Uždraudimas mokėti atkarpas už subordinuotosios skolos ir mišriojo kapitalo priemones ir pasinaudoti pasirinkimo pirkti tokias priemones sandoriais. Susijungusysis ūkio subjektas nemokės atkarpų už subordinuotosios skolos ir mišriojo kapitalo priemones ir nesinaudos pasirinkimo pirkti tokias priemones sandoriais, išskyrus atvejus, kai jis teisiškai privalės tai daryti. |
| --- | --- |

4)

Uždraudimas mokėti atkarpas už subordinuotosios skolos ir mišriojo kapitalo priemones ir pasinaudoti pasirinkimo pirkti tokias priemones sandoriais. Susijungusysis ūkio subjektas nemokės atkarpų už subordinuotosios skolos ir mišriojo kapitalo priemones ir nesinaudos pasirinkimo pirkti tokias priemones sandoriais, išskyrus atvejus, kai jis teisiškai privalės tai daryti.

| 5) | Naujų paskolų teikimo ribojimas. Laikantis tikslo per dešimties metų laikotarpį restruktūrizuoti susijungusiojo ūkio subjekto ne NAMA paskolų portfelį ir 3-iojo įsipareigojimo, susijungusiojo ūkio subjekto grynojo komercinių paskolų portfelio vertė nė vienais plano laikotarpio metais neviršys plane nustatytų prognozių daugiau kaip [...], neįskaitant valiutos kursų pokyčių poveikio. Ta riba taikoma visai susijungusiojo ūkio subjekto komercinių paskolų veiklai, įskaitant paskolas, apibūdinamas 7 dalyje.
  Be to, hipotekos paskolų portfeliui taikomas toks skolinimo įsipareigojimas: susijungusysis ūkio subjektas, teikdamas naujas paskolas, apsiriboja sumomis, kurias skirti įsipareigota pagal sutartį, ir sumomis, kurios atsiranda restruktūrizuojant esamas hipotekos priemones. Bendra naujų hipotekos paskolų būstui suma 2011 m. sausio 1 d.–2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu turi būti ne didesnė kaip [...], o po to – ne didesnė kaip [...] per metus.

  Konkretūs komercinių paskolų portfeliui taikomi skolinimo įsipareigojimai. Komercinių paskolų portfeliui taip pat bus taikomi šie konkretūs skolinimo įsipareigojimai.






  a) | Sumos, kurias įsipareigota suteikti pagal sutartį, bet kurios dar neišmokėtos. Susijungusysis ūkio subjektas gali skirti lėšas pagal paskolas, kurias suteikti įsipareigota pagal sutartį, bet kurios dar neišmokėtos. Tačiau tokie mokėjimai visu plano laikotarpiu neviršys bendros 1,4 mlrd. EUR sumos, atsižvelgiant į susijungusiojo ūkio subjekto probleminių paskolų portfelį, kurį sudaro 1,1 mlrd. EUR vertės kredito linijos, dėl kurių prisiimti sutartiniai įsipareigojimai, bet jos nepanaudotos, ir 0,3 mlrd. EUR vertės nebalansinės garantijos, dėl kurių prisiimti sutartiniai įsipareigojimai (pagal 2010 m. birželio 30 d. tarpinę atskaitomybę). Į atnaujinamąsias paskolas bus atsižvelgiama remiantis bendra limito suma, o ne atskiromis lėšų išmokėjimo sumomis. |
| --- | --- | --- |

5)

Naujų paskolų teikimo ribojimas. Laikantis tikslo per dešimties metų laikotarpį restruktūrizuoti susijungusiojo ūkio subjekto ne NAMA paskolų portfelį ir 3-iojo įsipareigojimo, susijungusiojo ūkio subjekto grynojo komercinių paskolų portfelio vertė nė vienais plano laikotarpio metais neviršys plane nustatytų prognozių daugiau kaip [...], neįskaitant valiutos kursų pokyčių poveikio. Ta riba taikoma visai susijungusiojo ūkio subjekto komercinių paskolų veiklai, įskaitant paskolas, apibūdinamas 7 dalyje.

Be to, hipotekos paskolų portfeliui taikomas toks skolinimo įsipareigojimas: susijungusysis ūkio subjektas, teikdamas naujas paskolas, apsiriboja sumomis, kurias skirti įsipareigota pagal sutartį, ir sumomis, kurios atsiranda restruktūrizuojant esamas hipotekos priemones. Bendra naujų hipotekos paskolų būstui suma 2011 m. sausio 1 d.–2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu turi būti ne didesnė kaip [...], o po to – ne didesnė kaip [...] per metus.

Konkretūs komercinių paskolų portfeliui taikomi skolinimo įsipareigojimai. Komercinių paskolų portfeliui taip pat bus taikomi šie konkretūs skolinimo įsipareigojimai.

a)

Sumos, kurias įsipareigota suteikti pagal sutartį, bet kurios dar neišmokėtos. Susijungusysis ūkio subjektas gali skirti lėšas pagal paskolas, kurias suteikti įsipareigota pagal sutartį, bet kurios dar neišmokėtos. Tačiau tokie mokėjimai visu plano laikotarpiu neviršys bendros 1,4 mlrd. EUR sumos, atsižvelgiant į susijungusiojo ūkio subjekto probleminių paskolų portfelį, kurį sudaro 1,1 mlrd. EUR vertės kredito linijos, dėl kurių prisiimti sutartiniai įsipareigojimai, bet jos nepanaudotos, ir 0,3 mlrd. EUR vertės nebalansinės garantijos, dėl kurių prisiimti sutartiniai įsipareigojimai (pagal 2010 m. birželio 30 d. tarpinę atskaitomybę). Į atnaujinamąsias paskolas bus atsižvelgiama remiantis bendra limito suma, o ne atskiromis lėšų išmokėjimo sumomis.

| b) | Papildomas finansavimas esamoms reguliuojamosioms grupėms. Susijungusysis ūkio subjektas negali teikti papildomo finansavimo, dėl kurio patvirtinant restruktūrizavimo planą nėra prisiimti sutartiniai įsipareigojimai (pagal 2-ąjį įsipareigojimą). Pagal to uždraudimo išimtį susijungusysis ūkio subjektas gali skirti papildomas sumas esamoms reguliuojamosioms grupėms, jei tai atitinka 3 dalyje nustatytą įsipareigojimą ir






  — | toks finansavimas griežtai būtinas siekiant išsaugoti paskolos įkaito vertę (pvz., padengti įkaito priežiūros, draudimo, mokesčių, saugumo, nemokumo ar teisines išlaidas) arba |
| --- | --- | --- |

b)

Papildomas finansavimas esamoms reguliuojamosioms grupėms. Susijungusysis ūkio subjektas negali teikti papildomo finansavimo, dėl kurio patvirtinant restruktūrizavimo planą nėra prisiimti sutartiniai įsipareigojimai (pagal 2-ąjį įsipareigojimą). Pagal to uždraudimo išimtį susijungusysis ūkio subjektas gali skirti papildomas sumas esamoms reguliuojamosioms grupėms, jei tai atitinka 3 dalyje nustatytą įsipareigojimą ir

—

toks finansavimas griežtai būtinas siekiant išsaugoti paskolos įkaito vertę (pvz., padengti įkaito priežiūros, draudimo, mokesčių, saugumo, nemokumo ar teisines išlaidas) arba

| — | toks finansavimas kitaip susijęs su kuo didesniu kapitalo nuostolių mažinimu ir (arba) tikėtinos paskolos ar kito turto susigrąžinamos sumos didinimu vertinant grynosios dabartinės vertės pagrindu (pvz., tenkinant esminius atitinkamos įmonės (reguliuojamosios grupės) investicijų, apyvartinio kapitalo ar likvidumo poreikius), |
| --- | --- |

—

toks finansavimas kitaip susijęs su kuo didesniu kapitalo nuostolių mažinimu ir (arba) tikėtinos paskolos ar kito turto susigrąžinamos sumos didinimu vertinant grynosios dabartinės vertės pagrindu (pvz., tenkinant esminius atitinkamos įmonės (reguliuojamosios grupės) investicijų, apyvartinio kapitalo ar likvidumo poreikius),

| — | papildomam finansavimui taikomas toks apribojimas:






  — | jeigu pozicijos atitinkamai reguliuojamajai grupei nominalioji vertė mažesnė nei [...], papildomas finansavimas neviršys [...] nominaliosios pozicijos vertės, |
| --- | --- | --- |

—

papildomam finansavimui taikomas toks apribojimas:

—

jeigu pozicijos atitinkamai reguliuojamajai grupei nominalioji vertė mažesnė nei [...], papildomas finansavimas neviršys [...] nominaliosios pozicijos vertės,

| — | jeigu pozicijos atitinkamai reguliuojamajai grupei nominalioji vertė sudaro nuo [...] iki [...], papildomas finansavimas neviršys [...], |
| --- | --- |

—

jeigu pozicijos atitinkamai reguliuojamajai grupei nominalioji vertė sudaro nuo [...] iki [...], papildomas finansavimas neviršys [...],

| — | jeigu pozicijos atitinkamai reguliuojamajai grupei nominalioji vertė viršija [...] mln. EUR, papildomas finansavimas neviršys [...] % nominaliosios pozicijos vertės. |
| --- | --- |

—

jeigu pozicijos atitinkamai reguliuojamajai grupei nominalioji vertė viršija [...] mln. EUR, papildomas finansavimas neviršys [...] % nominaliosios pozicijos vertės.

| c) | Naujos reguliuojamosios grupės

  Naujų paskolų teikimas naujoms reguliuojamosioms grupėms. Susijungusysis ūkio subjektas paskolą naujai reguliuojamajai grupei gali suteikti tik tuo atveju, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos: | pajamos naudojamos esamos reguliuojamosios grupės pozicijai sumažinti ir |
| --- | --- | --- |

c)

Naujos reguliuojamosios grupės

Naujų paskolų teikimas naujoms reguliuojamosioms grupėms. Susijungusysis ūkio subjektas paskolą naujai reguliuojamajai grupei gali suteikti tik tuo atveju, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos:

pajamos naudojamos esamos reguliuojamosios grupės pozicijai sumažinti ir

| | dėl šio sandorio bendra grynoji pozicija susijungusiajam ūkio subjektui apskritai nepadidėja, ir |
| --- | --- |

dėl šio sandorio bendra grynoji pozicija susijungusiajam ūkio subjektui apskritai nepadidėja, ir

| | dėl naujos paskolos kuo labiau sumažėja tikėtini kapitalo nuostoliai ir (arba) padidėja tikėtinos susigrąžinamos sumos (vertinant grynąja dabartine verte), palyginti su kitomis restruktūrizavimo ar naudojimosi teisės atėmimo strategijomis, ir |
| --- | --- |

dėl naujos paskolos kuo labiau sumažėja tikėtini kapitalo nuostoliai ir (arba) padidėja tikėtinos susigrąžinamos sumos (vertinant grynąja dabartine verte), palyginti su kitomis restruktūrizavimo ar naudojimosi teisės atėmimo strategijomis, ir

| | palūkanos nekapitalizuojamos (angl. interest roll-up). |
| --- | --- |

palūkanos nekapitalizuojamos (angl. interest roll-up).

| 6) | Konkretūs su hipotekos portfeliu susiję skolinimo įsipareigojimai. Esamų hipotekos paskolų restruktūrizavimui taip pat bus taikomas toks konkretus skolinimo įsipareigojimas. Jeigu negrąžintas paskolos likutis viršija nuosavybės vertę, susijungusysis ūkio subjektas gali padėti grąžinti tą likutį išparduodant nuosavybę ir skirti pardavėjui papildomų lėšų, kad jis galėtų grąžinti negrąžintą paskolos likutį; ir tik tuo atveju, jei tokio finansavimo teikimas atitinka 3 dalyje nurodytą įsipareigojimą. |
| --- | --- |

6)

Konkretūs su hipotekos portfeliu susiję skolinimo įsipareigojimai. Esamų hipotekos paskolų restruktūrizavimui taip pat bus taikomas toks konkretus skolinimo įsipareigojimas. Jeigu negrąžintas paskolos likutis viršija nuosavybės vertę, susijungusysis ūkio subjektas gali padėti grąžinti tą likutį išparduodant nuosavybę ir skirti pardavėjui papildomų lėšų, kad jis galėtų grąžinti negrąžintą paskolos likutį; ir tik tuo atveju, jei tokio finansavimo teikimas atitinka 3 dalyje nurodytą įsipareigojimą.

| 7) | Išimtiniu pagrindu Airijos nacionalinės institucijos, atsižvelgusios į nacionalinius interesus, gali nustatyti, kad reikia papildomų 7 ir 8 dalyse nustatytų skolinimo apribojimų išimčių tikėtinoms susigrąžinamoms sumoms padidinti (vertinant grynosios dabartinės vertės pagrindu). Tokius sprendimus turės iš anksto patvirtinti Komisija. |
| --- | --- |

7)

Išimtiniu pagrindu Airijos nacionalinės institucijos, atsižvelgusios į nacionalinius interesus, gali nustatyti, kad reikia papildomų 7 ir 8 dalyse nustatytų skolinimo apribojimų išimčių tikėtinoms susigrąžinamoms sumoms padidinti (vertinant grynosios dabartinės vertės pagrindu). Tokius sprendimus turės iš anksto patvirtinti Komisija.

| 8) | Anglo ir INBS probleminių indėlių perdavimas. Perdavus visus Anglo ir INBS probleminius indėlius (šie indėliai nesusiję su grupės vidaus indėliais, tarpbankiniais indėliais, didmeniniu finansavimu, išleistais skolos vertybiniais popieriais ar finansavimu, kurį suteikė centriniai bankai ir (arba) lygiavertės įstaigos), susijungusiajam ūkio subjektui bus palikti toliau nurodytų kategorijų indėliai ir sąskaitos („neįtraukiami įsipareigojimai“), kuriuos leidžiama palikti susijungusiojo ūkio subjekto struktūroje, jeigu bus vykdomi visi susiję įsipareigojimai:
  Indėliai, kuriuos perduodant indėlius turi kuri nors perdavėjo pavaldžioji įmonė arba kurie turimi tokios įmonės vardu (bet neįskaitant Meno salos įmonės);






  a) | perdavimo metu esamos apdraustos sąskaitos (perdavėjo arba bet kurio kito asmens naudai) ir indėliai, susiję su perdavėjo reguliuojamąja grupe arba su ta grupe susieti, arba investicijų (angl. tracker bond) sąskaitos; |
| --- | --- | --- |

8)

Anglo ir INBS probleminių indėlių perdavimas. Perdavus visus Anglo ir INBS probleminius indėlius (šie indėliai nesusiję su grupės vidaus indėliais, tarpbankiniais indėliais, didmeniniu finansavimu, išleistais skolos vertybiniais popieriais ar finansavimu, kurį suteikė centriniai bankai ir (arba) lygiavertės įstaigos), susijungusiajam ūkio subjektui bus palikti toliau nurodytų kategorijų indėliai ir sąskaitos („neįtraukiami įsipareigojimai“), kuriuos leidžiama palikti susijungusiojo ūkio subjekto struktūroje, jeigu bus vykdomi visi susiję įsipareigojimai:

Indėliai, kuriuos perduodant indėlius turi kuri nors perdavėjo pavaldžioji įmonė arba kurie turimi tokios įmonės vardu (bet neįskaitant Meno salos įmonės);

a)

perdavimo metu esamos apdraustos sąskaitos (perdavėjo arba bet kurio kito asmens naudai) ir indėliai, susiję su perdavėjo reguliuojamąja grupe arba su ta grupe susieti, arba investicijų (angl. tracker bond) sąskaitos;

| b) | perduodant indėlius esami indėliai, denominuoti kitokia nei euro, Jungtinių Valstijų doleris ar svaras sterlingų, valiuta. Suėjus šių indėlių terminui, jie nebus pakeičiami; |
| --- | --- |

b)

perduodant indėlius esami indėliai, denominuoti kitokia nei euro, Jungtinių Valstijų doleris ar svaras sterlingų, valiuta. Suėjus šių indėlių terminui, jie nebus pakeičiami;

| c) | indėliai, laikomi Džersio, Diuseldorfo (Vokietija) arba Vienos (Austrija) filialuose arba juose įforminti. Suėjus šių indėlių terminui, jie nebus pakeičiami; |
| --- | --- |

c)

indėliai, laikomi Džersio, Diuseldorfo (Vokietija) arba Vienos (Austrija) filialuose arba juose įforminti. Suėjus šių indėlių terminui, jie nebus pakeičiami;

| d) | visos sąskaitos, kurių likutis neigiamas; |
| --- | --- |

d)

visos sąskaitos, kurių likutis neigiamas;

| e) | vidaus kontrolės sąskaitos; |
| --- | --- |

e)

vidaus kontrolės sąskaitos;

| f) | sąskaitos, dėl kurių pranešta apie kokios nors policijos, kovos su sukčiavimu ar tyrimo institucijos atliekamą tyrimą, arba kai toks tyrimas pradėtas dėl kliento, su kuriuo ta sąskaita susijusi; |
| --- | --- |

f)

sąskaitos, dėl kurių pranešta apie kokios nors policijos, kovos su sukčiavimu ar tyrimo institucijos atliekamą tyrimą, arba kai toks tyrimas pradėtas dėl kliento, su kuriuo ta sąskaita susijusi;

| g) | visos INBS sąskaitos, kurios perdavėjo apskaitos įrašuose identifikuotos pagal [...] filialą. |
| --- | --- |

g)

visos INBS sąskaitos, kurios perdavėjo apskaitos įrašuose identifikuotos pagal [...] filialą.

| 9) | Apribojimai indėliams ir neįtraukiamiems įsipareigojimams. Susijungusysis ūkio subjektas nepritrauks indėlių iš naujų klientų. Bendra susijungimo dieną esamų klientų indėlių suma niekada neviršys 1 mlrd. EUR ir indėlių portfelio sudėtyje nebus kitokių, nei apibūdinta 10 dalyje, indėlių. Susijungusysis ūkio subjektas indėlių portfelį laipsniškai likviduos iš principo tokiu pat tempu, kuriuo bus laipsniškai likviduojamas su tais indėliais susijęs ar su jais susietas turtas (arba, jeigu nėra jokio susijusio ar susieto turto, iš principo tokiu pat tempu, kuriuo bus laipsniškai likviduojamas bendras grynasis paskolų portfelis), neįskaitant valiutos kursų pokyčių poveikio ir sutartinių įsipareigojimų išsaugoti indėlius. Be to, susijungusiojo ūkio subjekto indėlių portfelio vertė restruktūrizavimo plane nustatytų prognozių niekada neviršys daugiau kaip 200 mln. EUR. |
| --- | --- |

9)

Apribojimai indėliams ir neįtraukiamiems įsipareigojimams. Susijungusysis ūkio subjektas nepritrauks indėlių iš naujų klientų. Bendra susijungimo dieną esamų klientų indėlių suma niekada neviršys 1 mlrd. EUR ir indėlių portfelio sudėtyje nebus kitokių, nei apibūdinta 10 dalyje, indėlių. Susijungusysis ūkio subjektas indėlių portfelį laipsniškai likviduos iš principo tokiu pat tempu, kuriuo bus laipsniškai likviduojamas su tais indėliais susijęs ar su jais susietas turtas (arba, jeigu nėra jokio susijusio ar susieto turto, iš principo tokiu pat tempu, kuriuo bus laipsniškai likviduojamas bendras grynasis paskolų portfelis), neįskaitant valiutos kursų pokyčių poveikio ir sutartinių įsipareigojimų išsaugoti indėlius. Be to, susijungusiojo ūkio subjekto indėlių portfelio vertė restruktūrizavimo plane nustatytų prognozių niekada neviršys daugiau kaip 200 mln. EUR.

| 10) | Už stebėseną atsakingas patikėtinis. Susijungusysis ūkio subjektas paskirs už stebėseną atsakingą patikėtinį, kurio kandidatūrą turi patvirtinti Europos Komisija ir kuris tikrins, ar laikomasi išvardytų įsipareigojimų.
  Už stebėseną atsakingas patikėtinis bus paskirtas trejų metų laikotarpiui. Už stebėseną atsakingo patikėtinio paskyrimo taisyklės ir jo pareigos išvardytos II priede. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui visų pirma reikės įrodyti, kad jis turi patirties paskolų restruktūrizavimo ir paskolų tvarkymo srityje, kad galėtų stebėti, kaip vykdomi 3 ir 6 įsipareigojimai. |
| --- | --- |

10)

Už stebėseną atsakingas patikėtinis. Susijungusysis ūkio subjektas paskirs už stebėseną atsakingą patikėtinį, kurio kandidatūrą turi patvirtinti Europos Komisija ir kuris tikrins, ar laikomasi išvardytų įsipareigojimų.

Už stebėseną atsakingas patikėtinis bus paskirtas trejų metų laikotarpiui. Už stebėseną atsakingo patikėtinio paskyrimo taisyklės ir jo pareigos išvardytos II priede. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui visų pirma reikės įrodyti, kad jis turi patirties paskolų restruktūrizavimo ir paskolų tvarkymo srityje, kad galėtų stebėti, kaip vykdomi 3 ir 6 įsipareigojimai.

| 11) | Vykdymas ir ataskaitų teikimas. Airijos institucijos užtikrins, kad susijungusysis ūkio subjektas laikytųsi išvardytų įsipareigojimų. Airijos institucijos teiks reguliarias ataskaitas apie priemones, kurių imtasi siekiant tų įsipareigojimų laikytis. Pirmoji ataskaita Komisijai bus pateikta ne vėliau kaip po šešių mėnesių nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos; po to ataskaitos bus teikiamos kas šešis mėnesius. |
| --- | --- |

11)

Vykdymas ir ataskaitų teikimas. Airijos institucijos užtikrins, kad susijungusysis ūkio subjektas laikytųsi išvardytų įsipareigojimų. Airijos institucijos teiks reguliarias ataskaitas apie priemones, kurių imtasi siekiant tų įsipareigojimų laikytis. Pirmoji ataskaita Komisijai bus pateikta ne vėliau kaip po šešių mėnesių nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos; po to ataskaitos bus teikiamos kas šešis mėnesius.

---

(1)  Siekiant aiškumo, reguliuojamąją grupę gali sudaryti vienas paskolos gavėjas arba keli klientai, kuriems susijungusysis ūkio subjektas yra suteikęs paskolą. Jeigu reguliuojamąją grupę sudaro keli klientai, gali būti turima daug paskolų, kurios yra kryžmiškai užtikrintos įkaitu. Kai siekiama kuo labiau sumažinti kapitalo nuostolius ar kuo labiau padidinti susigrąžinamas sumas, paskolas galima vertinti reguliuojamosios grupės, o ne atskiro paskolos gavėjo lygmeniu.

---

II PRIEDAS

UŽ STEBĖSENĄ ATSAKINGO PATIKĖTINIO PASKYRIMAS IR PAREIGOS

Anglo Irish Bank ir INBS bendrai vadinami „susijungusiuoju ūkio subjektu“.

I.   Už stebėseną atsakingas patikėtinis

| 1. | Airijos institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad susijungusysis ūkio subjektas trejų metų laikotarpiui paskirtų už stebėseną atsakingą patikėtinį. |
| --- | --- |

1.

Airijos institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad susijungusysis ūkio subjektas trejų metų laikotarpiui paskirtų už stebėseną atsakingą patikėtinį.

| 2. | Už stebėseną atsakingas yra vienas ar keli nuo susijungusiojo ūkio subjekto nepriklausomi fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriuos patvirtins Komisija ir paskirs susijungusysis ūkio subjektas, jo (jų) pareiga bus stebėti, ar susijungusysis ūkio subjektas laikosi savo įsipareigojimų Komisijai ir įgyvendina restruktūrizavimo bei finansinio pertvarkymo planą. |
| --- | --- |

2.

Už stebėseną atsakingas yra vienas ar keli nuo susijungusiojo ūkio subjekto nepriklausomi fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriuos patvirtins Komisija ir paskirs susijungusysis ūkio subjektas, jo (jų) pareiga bus stebėti, ar susijungusysis ūkio subjektas laikosi savo įsipareigojimų Komisijai ir įgyvendina restruktūrizavimo bei finansinio pertvarkymo planą.

| 3. | Už stebėseną atsakingas patikėtinis turi būti nepriklausomas nuo susijungusiojo ūkio subjekto ir turi turėti būtiną kvalifikaciją savo įgaliojimams vykdyti, pavyzdžiui, kaip investicijų bankas, konsultantas ar auditorius; jis neturi būti įsivėlęs į jokį interesų konfliktą ir neturi į jį įsivelti. Visų pirma už stebėseną atsakingas patikėtinis turi turėti patirties paskolų restruktūrizavimo ir paskolų tvarkymo srityje, kad galėtų stebėti, kaip laikomasi 2-ojo ir 5-ojo įsipareigojimų. Užmokestį už stebėseną atsakingam patikėtiniui moka susijungusysis ūkio subjektas ir tai netrukdo už stebėseną atsakingam patikėtiniui nepriklausomai ir veiksmingai vykdyti savo įgaliojimus. |
| --- | --- |

3.

Už stebėseną atsakingas patikėtinis turi būti nepriklausomas nuo susijungusiojo ūkio subjekto ir turi turėti būtiną kvalifikaciją savo įgaliojimams vykdyti, pavyzdžiui, kaip investicijų bankas, konsultantas ar auditorius; jis neturi būti įsivėlęs į jokį interesų konfliktą ir neturi į jį įsivelti. Visų pirma už stebėseną atsakingas patikėtinis turi turėti patirties paskolų restruktūrizavimo ir paskolų tvarkymo srityje, kad galėtų stebėti, kaip laikomasi 2-ojo ir 5-ojo įsipareigojimų. Užmokestį už stebėseną atsakingam patikėtiniui moka susijungusysis ūkio subjektas ir tai netrukdo už stebėseną atsakingam patikėtiniui nepriklausomai ir veiksmingai vykdyti savo įgaliojimus.

II.   Už stebėseną atsakingo patikėtinio paskyrimas

Airijos institucijų pasiūlymas

Ne vėliau kaip po keturių savaičių nuo sprendimo, kuriuo patvirtinamas susijungusiojo ūkio subjekto restruktūrizavimo ir finansinio pertvarkymo planas, paskelbimo dienos Airijos institucijos Komisijai patvirtinti pateikia dvi ar daugiau už stebėseną atsakingų patikėtinių kandidatūrų ir nurodo, kurią iš jų pasirinktų pirmiausia. Pasiūlyme turi būti pateikta pakankamai informacijos, kad Komisija galėtų patikrinti, ar siūlomas patikėtinis atitinka 3 dalyje nustatytus reikalavimus, ir, be kita ko, nurodoma:

| | išsamios siūlomų įgaliojimų sąlygos kartu su visomis nuostatomis, kurios būtinos, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas pagal šiuos įsipareigojimus; |
| --- | --- |

išsamios siūlomų įgaliojimų sąlygos kartu su visomis nuostatomis, kurios būtinos, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas pagal šiuos įsipareigojimus;

| | darbo plano metmenys, kuriuose apibūdinama, kaip už stebėseną atsakingas patikėtinis ketina vykdyti jam pavestas užduotis. |
| --- | --- |

darbo plano metmenys, kuriuose apibūdinama, kaip už stebėseną atsakingas patikėtinis ketina vykdyti jam pavestas užduotis.

Komisijos patvirtinimas arba atmetimas

Komisija gali savo nuožiūra patvirtinti siūlomą už stebėseną atsakingo patikėtinio kandidatūrą ar ją atmesti ir siūlomus įgaliojimus patvirtinti atlikusi visus jų pakeitimus, kuriuos ji laiko būtinais, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo prievoles. Už stebėseną atsakingas patikėtinis paskiriamas per savaitę nuo Komisijos patvirtinimo pagal Komisijos patvirtintus įgaliojimus.

Naujas Airijos institucijų pasiūlymas

| 4. | Jeigu atmetamos visos pasiūlytos už stebėseną atsakingų patikėtinių kandidatūros, Airijos institucijos, laikydamosi sąlygų ir tvarkos, nustatytos 1 ir 5 dalyse, per savaitę nuo pranešimo apie atmetimą pateikia bent dviejų kitų asmenų ar institucijų kandidatūras. |
| --- | --- |

4.

Jeigu atmetamos visos pasiūlytos už stebėseną atsakingų patikėtinių kandidatūros, Airijos institucijos, laikydamosi sąlygų ir tvarkos, nustatytos 1 ir 5 dalyse, per savaitę nuo pranešimo apie atmetimą pateikia bent dviejų kitų asmenų ar institucijų kandidatūras.

Komisijos pasiūlytas kandidatas į patikėtinius, atsakingus už stebėseną

| 5. | Jeigu visas toliau pasiūlytas už stebėseną atsakingų patikėtinių kandidatūras Komisija taip pat atmeta, Komisija pasiūlo kandidatą (-us) į patikėtinius, atsakingus už stebėseną, kurį (-iuos) susijungusysis ūkio subjektas paskiria pagal Komisijos patvirtintus patikėtinio įgaliojimus. |
| --- | --- |

5.

Jeigu visas toliau pasiūlytas už stebėseną atsakingų patikėtinių kandidatūras Komisija taip pat atmeta, Komisija pasiūlo kandidatą (-us) į patikėtinius, atsakingus už stebėseną, kurį (-iuos) susijungusysis ūkio subjektas paskiria pagal Komisijos patvirtintus patikėtinio įgaliojimus.

III.   Už stebėseną atsakingo patikėtinio pareigos

| 6. | Už stebėseną atsakingas patikėtinis turi užtikrinti prie sprendimo pridedamų sąlygų ir įpareigojimų laikymąsi ir garantuoti restruktūrizavimo bei finansinio pertvarkymo plano įgyvendinimą. |
| --- | --- |

6.

Už stebėseną atsakingas patikėtinis turi užtikrinti prie sprendimo pridedamų sąlygų ir įpareigojimų laikymąsi ir garantuoti restruktūrizavimo bei finansinio pertvarkymo plano įgyvendinimą.

Už stebėseną atsakingo patikėtinio pareigos ir prievolės

| 7. | Už stebėseną atsakingas patikėtinis:






  i) | per keturias savaites nuo paskyrimo pateikia Komisijai išsamų darbo planą, kuriame apibūdina, kaip jis planuoja stebėti, ar laikomasi Komisijai duotų įsipareigojimų ir ar įgyvendinamas restruktūrizavimo bei finansinio pertvarkymo planas; |
| --- | --- | --- |

7.

Už stebėseną atsakingas patikėtinis:

i)

per keturias savaites nuo paskyrimo pateikia Komisijai išsamų darbo planą, kuriame apibūdina, kaip jis planuoja stebėti, ar laikomasi Komisijai duotų įsipareigojimų ir ar įgyvendinamas restruktūrizavimo bei finansinio pertvarkymo planas;

| ii) | stebi, ar laikomasi visų įsipareigojimų, kuriuos susijungusiojo ūkio subjekto vardu prisiėmė Airijos institucijos, ir ar įgyvendinamas restruktūrizavimo bei finansinio pertvarkymo planas; |
| --- | --- |

ii)

stebi, ar laikomasi visų įsipareigojimų, kuriuos susijungusiojo ūkio subjekto vardu prisiėmė Airijos institucijos, ir ar įgyvendinamas restruktūrizavimo bei finansinio pertvarkymo planas;

| iii) | siūlo priemones, kurias už stebėseną atsakingas patikėtinis laiko būtinomis siekiant užtikrinti, kad Airijos institucijos laikytųsi visų įsipareigojimų Komisijai; |
| --- | --- |

iii)

siūlo priemones, kurias už stebėseną atsakingas patikėtinis laiko būtinomis siekiant užtikrinti, kad Airijos institucijos laikytųsi visų įsipareigojimų Komisijai;

| iv) | per 30 dienų nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos Komisijai, susijungusiajam ūkio subjektui ir Airijos institucijoms pateikia rašytinės ataskaitos anglų kalba projektą. Ataskaitoje apibūdinama, kaip už stebėseną atsakingas patikėtinis vykdo savo prievoles pagal jam suteiktus įgaliojimus, kaip laikomasi visų įsipareigojimų ir įgyvendinamas restruktūrizavimo bei finansinio pertvarkymo planas. Visi ataskaitos projekto gavėjai gali per penkias darbo dienas pateikti savo pastabas. Per penkias darbo dienas nuo pastabų gavimo dienos už stebėseną atsakingas patikėtinis, jei įmanoma ir vien savo nuožiūra atsižvelgęs į pateiktas pastabas, parengia galutinę ataskaitą ir pateikia ją Komisijai. Galutinės ataskaitos kopiją patikėtinis taip pat išsiunčia Airijos institucijoms ir susijungusiajam ūkio subjektui. Jeigu ataskaitos projekte arba galutinėje ataskaitoje būtų kokia nors informacija, kuri susijungusiajam ūkio subjektui ar Airijos institucijoms neturi būti atskleista, susijungusiajam ūkio subjektui ar Airijos institucijoms pateikiama tik nekonfidenciali ataskaitos projekto arba galutinės ataskaitos versija. Už stebėseną atsakingas patikėtinis susijungusiajam ūkio subjektui ir (arba) Airijos institucijoms nepateikia jokios ataskaitos versijos, kol ji nebus pateikta Komisijai. |
| --- | --- |

iv)

per 30 dienų nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos Komisijai, susijungusiajam ūkio subjektui ir Airijos institucijoms pateikia rašytinės ataskaitos anglų kalba projektą. Ataskaitoje apibūdinama, kaip už stebėseną atsakingas patikėtinis vykdo savo prievoles pagal jam suteiktus įgaliojimus, kaip laikomasi visų įsipareigojimų ir įgyvendinamas restruktūrizavimo bei finansinio pertvarkymo planas. Visi ataskaitos projekto gavėjai gali per penkias darbo dienas pateikti savo pastabas. Per penkias darbo dienas nuo pastabų gavimo dienos už stebėseną atsakingas patikėtinis, jei įmanoma ir vien savo nuožiūra atsižvelgęs į pateiktas pastabas, parengia galutinę ataskaitą ir pateikia ją Komisijai. Galutinės ataskaitos kopiją patikėtinis taip pat išsiunčia Airijos institucijoms ir susijungusiajam ūkio subjektui. Jeigu ataskaitos projekte arba galutinėje ataskaitoje būtų kokia nors informacija, kuri susijungusiajam ūkio subjektui ar Airijos institucijoms neturi būti atskleista, susijungusiajam ūkio subjektui ar Airijos institucijoms pateikiama tik nekonfidenciali ataskaitos projekto arba galutinės ataskaitos versija. Už stebėseną atsakingas patikėtinis susijungusiajam ūkio subjektui ir (arba) Airijos institucijoms nepateikia jokios ataskaitos versijos, kol ji nebus pateikta Komisijai.

Siekdama užtikrinti, kad įsipareigojimai Komisijai būtų vykdomi, o restruktūrizavimo bei finansinio pertvarkymo planas įgyvendinamas, Komisija už stebėseną atsakingam patikėtiniui gali duoti instrukcijų ar nurodymų.

Airijos institucijos ir susijungusysis ūkio subjektas užtikrina visą bendradarbiavimą, parūpina visą paramą ir informaciją, kurios už stebėseną atsakingam patikėtiniui gali pagrįstai reikėti savo užduotims atlikti. Už stebėseną atsakingas patikėtinis turi neribotą prieigą prie susijungusiojo ūkio subjekto buhalterinių knygų, įrašų, dokumentų, vadovaujančių darbuotojų ir kitų personalo narių, bylų, veiklos vietų ir techninės informacijos, kurių reikia, kad jis savo užduotis galėtų atlikti laikydamasis įsipareigojimų.

---