# Uradni list L 73/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.073.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 73 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5513. marec 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.073.slv

Uradni list

Evropske unije

L 73

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5513. marec 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 211/2012 z dne 12. marca 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 212/2012 z dne 12. marca 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 3 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/146/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 9. marca 2012 o imenovanju litovskega člana in dveh litovskih nadomestnih članov Odbora regij | 5 |
| | | 2012/147/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 9. marca 2012 o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2012 in spremembi Izvedbenega sklepa 2011/807/EU glede ukrepov, upravičenih do finančnega prispevka Unije, v programih za izkoreninjenje praskavca in glede predplačila Unije, namenjenega programu za izkoreninjenje stekline za leto 2012
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1406)

   (
  1
  ) | 6 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2012/148/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 9. marca 2012 o pripravah za uvedbo pametnih merilnih sistemov | 9 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 211/2012 z dne 12. marca 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 212/2012 z dne 12. marca 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

3

SKLEPI

2012/146/EU

*

Sklep Sveta z dne 9. marca 2012 o imenovanju litovskega člana in dveh litovskih nadomestnih članov Odbora regij

5

2012/147/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 9. marca 2012 o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2012 in spremembi Izvedbenega sklepa 2011/807/EU glede ukrepov, upravičenih do finančnega prispevka Unije, v programih za izkoreninjenje praskavca in glede predplačila Unije, namenjenega programu za izkoreninjenje stekline za leto 2012
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1406)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1406)

1

6

PRIPOROČILA

2012/148/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 9. marca 2012 o pripravah za uvedbo pametnih merilnih sistemov

9

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Praktičnih navodil za stranke pri Splošnem sodišču (UL L 68, 7.3.2012) | 23 |

Popravki

*

Popravek Praktičnih navodil za stranke pri Splošnem sodišču (UL L 68, 7.3.2012)

(UL L 68, 7.3.2012)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 13.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 211/2012

z dne 12. marca 2012

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Odbor za carinski zakonik ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Odbor za carinski zakonik ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. marca 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Proizvod z naslednjo sestavo (mas. %):







  — | etilni alkohol | 70 |
| — | bencin | 30 |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Proizvod z naslednjo sestavo (mas. %):

—

etilni alkohol

70

—

bencin

30

Proizvod se prevaža v razsutem stanju.

2207 20 00

Uvrstitev je določena s splošnimi pravili 1, 3(a) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter z besedilom oznak KN 2207 in 2207 20 00. Na podlagi splošnega pravila 3(a) tarifna številka 2207 navaja podrobnejši opis v primerjavi s tarifno številko 3824, ki vsebuje bolj splošni opis, zato je uvrstitev pod tarifno številko 3824 izključena.

Ta proizvod je enostavna mešanica etilnega alkohola in bencina. Zaradi deleža vsebnosti bencina v proizvodu ta ni ustrezen za prehrano ljudi, vendar pa ni izključena njegova uporaba za industrijske namene (glej tudi pojasnjevalne opombe HS za tarifno številko 2207, četrti odstavek).

Proizvod se zato uvrsti pod oznako KN 2207 20 00 kot denaturirani etilni alkohol.

---

| 13.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 212/2012

z dne 12. marca 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. marca 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 121,2 |
| MA | 64,4 |
| TN | 80,4 |
| TR | 108,1 |
| ZZ | 93,5 |
| 0707 00 05 | JO | 108,0 |
| TR | 164,3 |
| ZZ | 136,2 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | MA | 54,5 |
| TR | 131,1 |
| ZZ | 92,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,8 |
| IL | 68,0 |
| MA | 55,4 |
| TN | 59,0 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | BR | 43,7 |
| EG | 41,7 |
| MA | 69,1 |
| TR | 46,3 |
| ZZ | 50,2 |
| 0808 10 80 | BR | 90,5 |
| CA | 121,2 |
| CL | 103,5 |
| CN | 108,7 |
| MK | 31,8 |
| US | 158,6 |
| ZZ | 102,4 |
| 0808 30 90 | AR | 81,8 |
| CL | 105,0 |
| CN | 41,0 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 80,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

121,2

MA

64,4

TN

80,4

TR

108,1

ZZ

93,5

0707 00 05

JO

108,0

TR

164,3

ZZ

136,2

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

MA

54,5

TR

131,1

ZZ

92,8

0805 10 20

EG

51,8

IL

68,0

MA

55,4

TN

59,0

TR

71,8

ZZ

61,2

0805 50 10

BR

43,7

EG

41,7

MA

69,1

TR

46,3

ZZ

50,2

0808 10 80

BR

90,5

CA

121,2

CL

103,5

CN

108,7

MK

31,8

US

158,6

ZZ

102,4

0808 30 90

AR

81,8

CL

105,0

CN

41,0

ZA

92,2

ZZ

80,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 13.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/5

---

SKLEP SVETA

z dne 9. marca 2012

o imenovanju litovskega člana in dveh litovskih nadomestnih članov Odbora regij

(2012/146/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga litovske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

| (2) | Zaradi izteka mandata Vytasa APUTISA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. Zaradi izteka mandata Gintautasa BABRAVIČIUSA in Viktorja TROFIMOVA sta se sprostili dve mesti nadomestnih članov Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi izteka mandata Vytasa APUTISA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. Zaradi izteka mandata Gintautasa BABRAVIČIUSA in Viktorja TROFIMOVA sta se sprostili dve mesti nadomestnih članov Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenujejo:

| (a) | za člana:






  — | Audrius BIELSKUS, Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys |
| --- | --- | --- |

(a)

za člana:

—

Audrius BIELSKUS, Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys

ter

| (b) | za nadomestna člana:






  — | Vincas KAPOČIUS, Trakų rajono savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- | --- |

(b)

za nadomestna člana:

—

Vincas KAPOČIUS, Trakų rajono savivaldybės tarybos narys (meras)

| — | Viktoras TROFIMOVAS, Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys (sprememba mandata). |
| --- | --- |

—

Viktoras TROFIMOVAS, Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys (sprememba mandata).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 9. marca 2012

Za Svet

Predsednica

I. AUKEN

---

(1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

1

(2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.

2

---

| 13.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/6

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 9. marca 2012

o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2012 in spremembi Izvedbenega sklepa 2011/807/EU glede ukrepov, upravičenih do finančnega prispevka Unije, v programih za izkoreninjenje praskavca in glede predplačila Unije, namenjenega programu za izkoreninjenje stekline za leto 2012

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1406)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/147/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 27(5) in (6) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 2009/470/ES določa postopke za dodelitev finančnega prispevka Unije za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 2009/470/ES določa postopke za dodelitev finančnega prispevka Unije za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz.

| (2) | Odločba Komisije 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (2) določa, da morajo programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz, ki jih države članice predložijo Komisiji, izpolnjevati vsaj kriterije iz Priloge k navedeni odločbi, da bi bili odobreni v skladu s finančnimi ukrepi Unije. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (2) določa, da morajo programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz, ki jih države članice predložijo Komisiji, izpolnjevati vsaj kriterije iz Priloge k navedeni odločbi, da bi bili odobreni v skladu s finančnimi ukrepi Unije.

| (3) | Portugalska je predložila spremenjen program za spremljanje in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika, Grčija je predložila spremenjen program za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) ter za izkoreninjenje bovine spongiformne encefalopatije (BSE) in praskavca, Bolgarija pa je predložila spremenjen program za izkoreninjenje stekline. |
| --- | --- |

(3)

Portugalska je predložila spremenjen program za spremljanje in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika, Grčija je predložila spremenjen program za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) ter za izkoreninjenje bovine spongiformne encefalopatije (BSE) in praskavca, Bolgarija pa je predložila spremenjen program za izkoreninjenje stekline.

| (4) | Komisija je navedene spremenjene programe ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da so skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Unije in zlasti z merili iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES. Zato je treba spremenjene programe navedenih držav članic odobriti. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je navedene spremenjene programe ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da so skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Unije in zlasti z merili iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES. Zato je treba spremenjene programe navedenih držav članic odobriti.

| (5) | Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (3) določa pravila za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje raznih oblik TSE pri živalih. Priloga VII k navedeni uredbi določa ukrepe za izkoreninjenje, ki se izvajajo po potrditvi izbruha TSE pri govedu, ovcah in kozah. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (3) določa pravila za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje raznih oblik TSE pri živalih. Priloga VII k navedeni uredbi določa ukrepe za izkoreninjenje, ki se izvajajo po potrditvi izbruha TSE pri govedu, ovcah in kozah.

| (6) | Točka 2.3(d) poglavja A navedene priloge, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 727/2007 (4), določa, da lahko države članice pokončanje in popolno uničenje nekaterih ovc in koz nadomestijo z zakolom za prehrano ljudi na kmetijskem gospodarstvu, na katerem živijo živali, pri katerih je bila potrjena TSE, če so izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

(6)

Točka 2.3(d) poglavja A navedene priloge, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 727/2007 (4), določa, da lahko države članice pokončanje in popolno uničenje nekaterih ovc in koz nadomestijo z zakolom za prehrano ljudi na kmetijskem gospodarstvu, na katerem živijo živali, pri katerih je bila potrjena TSE, če so izpolnjeni nekateri pogoji.

| (7) | Francija je 17. julija 2007 z zadevo T-257/07 na Splošnem sodišču sprožila postopek proti Evropski komisiji, pri čemer je zahtevala delno razveljavitev nekaterih določb Uredbe (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, še zlasti točke 2.3(d) poglavja A Priloge VII k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Francija je 17. julija 2007 z zadevo T-257/07 na Splošnem sodišču sprožila postopek proti Evropski komisiji, pri čemer je zahtevala delno razveljavitev nekaterih določb Uredbe (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, še zlasti točke 2.3(d) poglavja A Priloge VII k navedeni uredbi.

| (8) | Splošno sodišče je v odredbi z dne 28. septembra 2007 (5) začasno odložilo uporabo točke 2.3(b)(iii), točke 2.3(d) in točke 4 poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, do izreka sodbe v glavni stvari. V navedeni odredbi je Splošno sodišče izrazilo dvom v oceno Komisije v zvezi z razpoložljivimi znanstvenimi podatki o možnih tveganjih. |
| --- | --- |

(8)

Splošno sodišče je v odredbi z dne 28. septembra 2007 (5) začasno odložilo uporabo točke 2.3(b)(iii), točke 2.3(d) in točke 4 poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, do izreka sodbe v glavni stvari. V navedeni odredbi je Splošno sodišče izrazilo dvom v oceno Komisije v zvezi z razpoložljivimi znanstvenimi podatki o možnih tveganjih.

| (9) | Komisija je naknadno zaprosila Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA), da ji pomaga pojasniti osnovna načela, na katerih temelji Uredba (ES) št. 727/2007. Na podlagi pojasnil EFSA je bila Uredba (ES) št. 999/2001 spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 746/2008 (6), ki je ponovno vzpostavila določbe, katerih uporaba je bila začasno odložena z odredbo Splošnega sodišča. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je naknadno zaprosila Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA), da ji pomaga pojasniti osnovna načela, na katerih temelji Uredba (ES) št. 727/2007. Na podlagi pojasnil EFSA je bila Uredba (ES) št. 999/2001 spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 746/2008 (6), ki je ponovno vzpostavila določbe, katerih uporaba je bila začasno odložena z odredbo Splošnega sodišča.

| (10) | Splošno sodišče je v odredbi z dne 30. oktobra 2008 (7) začasno odložilo uporabo točke 2.3(b)(iii), točke 2.3(d) in točke 4 poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 746/2008, do izreka sodbe v glavni stvari v zadevi T-257/07. |
| --- | --- |

(10)

Splošno sodišče je v odredbi z dne 30. oktobra 2008 (7) začasno odložilo uporabo točke 2.3(b)(iii), točke 2.3(d) in točke 4 poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 746/2008, do izreka sodbe v glavni stvari v zadevi T-257/07.

| (11) | Splošno sodišče je v sodbi z dne 9. septembra 2011 (8) zavrnilo tožbo Francije. Na podlagi te sodbe uporaba točke 2.3(b)(iii), točke 2.3(d) in točke 4 poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 746/2008, ni več začasno odložena. |
| --- | --- |

(11)

Splošno sodišče je v sodbi z dne 9. septembra 2011 (8) zavrnilo tožbo Francije. Na podlagi te sodbe uporaba točke 2.3(b)(iii), točke 2.3(d) in točke 4 poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 746/2008, ni več začasno odložena.

| (12) | Z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/807/EU z dne 30. novembra 2011 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Unije za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2012 in naslednja leta (9), so bili odobreni nekateri nacionalni programi ter določena stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Unije ter pravila za izplačilo upravičenih zneskov za vsak program, ki so ga predložile države članice. |
| --- | --- |

(12)

Z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/807/EU z dne 30. novembra 2011 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Unije za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2012 in naslednja leta (9), so bili odobreni nekateri nacionalni programi ter določena stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Unije ter pravila za izplačilo upravičenih zneskov za vsak program, ki so ga predložile države članice.

| (13) | Nekatere države članice so izrazile namen, da bi v okviru svojih programov, ki so bili odobreni z Izvedbenim sklepom 2011/807/EU, nadomestile pokončanje in popolno uničenje ovc in koz z zakolom za prehrano ljudi, kot določa točka 2.3(d) poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001. |
| --- | --- |

(13)

Nekatere države članice so izrazile namen, da bi v okviru svojih programov, ki so bili odobreni z Izvedbenim sklepom 2011/807/EU, nadomestile pokončanje in popolno uničenje ovc in koz z zakolom za prehrano ljudi, kot določa točka 2.3(d) poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001.

| (14) | Finančni prispevek Unije k programom za izkoreninjenje praskavca, kot jih določa Izvedbeni sklep 2011/807/EU, trenutno ne pokriva nadomestil, ki so bila v skladu s točko 2.3(d) poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 izplačana lastnikom prisilno zaklanih ovc in koz. |
| --- | --- |

(14)

Finančni prispevek Unije k programom za izkoreninjenje praskavca, kot jih določa Izvedbeni sklep 2011/807/EU, trenutno ne pokriva nadomestil, ki so bila v skladu s točko 2.3(d) poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 izplačana lastnikom prisilno zaklanih ovc in koz.

| (15) | Zato je primerno, da se omogoči financiranje programov za obvezni zakol ovc in koz kot alternativa za izločitev in uničenje v okviru programov za izkoreninjenje praskavca. Tako se zneski, ki so z Izvedbenim sklepom 2011/807/EU dodeljeni programom držav članic za spremljanje in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij, ne bi povečali. |
| --- | --- |

(15)

Zato je primerno, da se omogoči financiranje programov za obvezni zakol ovc in koz kot alternativa za izločitev in uničenje v okviru programov za izkoreninjenje praskavca. Tako se zneski, ki so z Izvedbenim sklepom 2011/807/EU dodeljeni programom držav članic za spremljanje in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij, ne bi povečali.

| (16) | Poleg tega Izvedbeni sklep 2011/807/EU določa, da so do sofinanciranja s finančnim prispevkom Unije upravičeni le stroški, ki so nastali pri izvajanju odobrenih letnih ali večletnih programov in so jih države članice poravnale pred predložitvijo končnega poročila. Vendar pa mora Komisija pri nekaterih stroških na zahtevo zadevne države članice plačati predplačilo v višini največ 60 % določenega najvišjega zneska v treh mesecih po prejetju zahteve. Stroškov kampanj za peroralno cepljenje proti steklini morebitno predplačilo ne pokriva v celoti. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega Izvedbeni sklep 2011/807/EU določa, da so do sofinanciranja s finančnim prispevkom Unije upravičeni le stroški, ki so nastali pri izvajanju odobrenih letnih ali večletnih programov in so jih države članice poravnale pred predložitvijo končnega poročila. Vendar pa mora Komisija pri nekaterih stroških na zahtevo zadevne države članice plačati predplačilo v višini največ 60 % določenega najvišjega zneska v treh mesecih po prejetju zahteve. Stroškov kampanj za peroralno cepljenje proti steklini morebitno predplačilo ne pokriva v celoti.

| (17) | Programi držav članic za izkoreninjenje stekline s pomočjo peroralnega cepljenja so bili v preteklih letih uspešni in so privedli do izkoreninjenja te bolezni v večjem delu Unije. Iz tega razloga je s takimi programi treba nadaljevati na območjih Unije, kjer je steklina endemična. |
| --- | --- |

(17)

Programi držav članic za izkoreninjenje stekline s pomočjo peroralnega cepljenja so bili v preteklih letih uspešni in so privedli do izkoreninjenja te bolezni v večjem delu Unije. Iz tega razloga je s takimi programi treba nadaljevati na območjih Unije, kjer je steklina endemična.

| (18) | Nekatere države članice so Komisijo obvestile, da imajo težave pri zagotavljanju predfinanciranja za svoje kampanje peroralnega cepljenja proti steklini. V zadnjih letih je pomanjkanje predfinanciranja v nekaterih primerih privedlo do preklica načrtovanih kampanj na območjih, kjer je prisotna steklina. |
| --- | --- |

(18)

Nekatere države članice so Komisijo obvestile, da imajo težave pri zagotavljanju predfinanciranja za svoje kampanje peroralnega cepljenja proti steklini. V zadnjih letih je pomanjkanje predfinanciranja v nekaterih primerih privedlo do preklica načrtovanih kampanj na območjih, kjer je prisotna steklina.

| (19) | Prekinitve pri rednem izvajanju kampanj peroralnega cepljenja proti steklini hudo prizadenejo učinkovitost programov in podaljšajo obdobje, ki je potrebno za dokončno izkoreninjenje te bolezni. |
| --- | --- |

(19)

Prekinitve pri rednem izvajanju kampanj peroralnega cepljenja proti steklini hudo prizadenejo učinkovitost programov in podaljšajo obdobje, ki je potrebno za dokončno izkoreninjenje te bolezni.

| (20) | Zato je primerno, da se morebitno predplačilo razširi na vse stroške, ki državam članicam nastanejo v okviru programov za izkoreninjenje stekline, odobrenih z Izvedbenim sklepom 2011/807/EU. |
| --- | --- |

(20)

Zato je primerno, da se morebitno predplačilo razširi na vse stroške, ki državam članicam nastanejo v okviru programov za izkoreninjenje stekline, odobrenih z Izvedbenim sklepom 2011/807/EU.

| (21) | Prilogo k Izvedbenemu Sklepu 2011/807/EU je treba spremeniti v delu, ki se nanaša na definicijo upravičenih stroškov, za katere lastniki zaklanih živali prejmejo nadomestilo, da bo zajemala tudi obvezni zakol v okviru programa za izkoreninjenje praskavca. |
| --- | --- |

(21)

Prilogo k Izvedbenemu Sklepu 2011/807/EU je treba spremeniti v delu, ki se nanaša na definicijo upravičenih stroškov, za katere lastniki zaklanih živali prejmejo nadomestilo, da bo zajemala tudi obvezni zakol v okviru programa za izkoreninjenje praskavca.

| (22) | Izvedbeni sklep 2011/807/EU je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(22)

Izvedbeni sklep 2011/807/EU je zato treba ustrezno spremeniti.

| (23) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odobritev spremenjenega programa za spremljanje in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika, ki ga je predložila Portugalska

Spremenjeni program za spremljanje in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika, ki ga je Portugalska predložila 31. januarja 2012, se s tem sklepom odobri za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012.

Člen 2

Odobritev spremenjenih programov za spremljanje in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij, ki jih je predložila Grčija

Naslednji spremenjeni programi za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij ter za izkoreninjenje bovine spongiformne encefalopatije in praskavca, ki jih je Grčija predložila dne 21. decembra 2011, se s tem sklepom odobrijo za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012.

Člen 3

Odobritev spremenjenega programa za izkoreninjenje stekline, ki ga je predložila Bolgarija

Spremenjeni program za izkoreninjenje stekline, ki ga je Bolgarija predložila 23. decembra 2011, se s tem sklepom odobri za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012.

Člen 4

Spremembe Izvedbenega sklepa 2011/807/EU

Izvedbeni sklep 2011/807/EU se spremeni:

| 1. | točka (b) člena 9(2) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | znaša 50 % stroškov, nastalih v vsaki državi članici za nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali:






  (i) | izločenih in uničenih v skladu s programi izkoreninjenja BSE in praskavca; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

točka (b) člena 9(2) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

znaša 50 % stroškov, nastalih v vsaki državi članici za nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali:

(i)

izločenih in uničenih v skladu s programi izkoreninjenja BSE in praskavca;

| (ii) | obvezno zaklanih v skladu s točko 2.3(d) poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001;“; |
| --- | --- |

(ii)

obvezno zaklanih v skladu s točko 2.3(d) poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001;“;

| 2. | točka (b) člena 9(3) se nadomesti z naslednjim:







  „(b) | za izločene in uničene ovce ali koze: | 70 EUR na žival; |
| --- | --- | --- | --- |
| (c) | za zaklane ovce ali koze: | 50 EUR na žival.“; |

2.

točka (b) člena 9(3) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

za izločene in uničene ovce ali koze:

70 EUR na žival;

(c)

za zaklane ovce ali koze:

50 EUR na žival.“;

| 3. | odstavek 4 člena 13 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Ne glede na določbe iz odstavka 2 Komisija na zahtevo zadevne države članice izplača predplačilo v višini 60 % določenega najvišjega zneska za programe iz členov 10 in 11 v treh mesecih po prejetju zahteve.“; |
| --- | --- |

3.

odstavek 4 člena 13 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Ne glede na določbe iz odstavka 2 Komisija na zahtevo zadevne države članice izplača predplačilo v višini 60 % določenega najvišjega zneska za programe iz členov 10 in 11 v treh mesecih po prejetju zahteve.“;

| 4. | v Prilogi se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „2. | Nadomestilo lastnikom za vrednost izločenih ali zaklanih živali: | Nadomestilo ne presega tržne vrednosti živali neposredno pred zakolom ali izločenjem. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

v Prilogi se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„2.

Nadomestilo lastnikom za vrednost izločenih ali zaklanih živali:

Nadomestilo ne presega tržne vrednosti živali neposredno pred zakolom ali izločenjem.

| | Za zaklane živali se od nadomestila odšteje morebitna preostala vrednost.“ |
| --- | --- |

Za zaklane živali se od nadomestila odšteje morebitna preostala vrednost.“

Člen 5

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 9. marca 2012

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 115, 29.4.2008, str. 44.

2

(3)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

3

(4)  UL L 165, 27.6.2007, str. 8.

4

(5)  UL C 283, 24.11.2007, str. 28.

5

(6)  UL L 202, 31.7.2008, str. 11.

6

(7)  UL C 327, 20.12.2008, str. 26.

7

(8)  UL C 311, 22.10.2011, str. 33.

8

(9)  UL L 322, 6.12.2011, str. 11.

9

---

PRIPOROČILA

| 13.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/9

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 9. marca 2012

o pripravah za uvedbo pametnih merilnih sistemov

(2012/148/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pametna omrežja pomenijo nov razvojni korak na poti h krepitvi moči potrošnikov, večjemu vključevanju obnovljivih virov energije v omrežje in večji energetski učinkovitosti ter znatno prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in odpiranju delovnih mest ter tehnološkemu razvoju v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Pametna omrežja pomenijo nov razvojni korak na poti h krepitvi moči potrošnikov, večjemu vključevanju obnovljivih virov energije v omrežje in večji energetski učinkovitosti ter znatno prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in odpiranju delovnih mest ter tehnološkemu razvoju v Uniji.

| (2) | V skladu z Direktivo 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (1) in Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (2) morajo države članice zagotoviti izvajanje pametnih merilnih sistemov, ki podpirajo aktivno udeležbo potrošnikov na trgih oskrbe z električno energijo in plinom, za izvajanje teh merilnih sistemov pa je morda potrebno izdelati ekonomsko oceno vseh dolgoročnih stroškov in koristi za trg in posameznega potrošnika ali oblike pametnega merjenja, ki je ekonomsko utemeljena in stroškovno učinkovita, ter časovnega okvira, ki je potreben za uvedbo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Direktivo 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (1) in Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (2) morajo države članice zagotoviti izvajanje pametnih merilnih sistemov, ki podpirajo aktivno udeležbo potrošnikov na trgih oskrbe z električno energijo in plinom, za izvajanje teh merilnih sistemov pa je morda potrebno izdelati ekonomsko oceno vseh dolgoročnih stroškov in koristi za trg in posameznega potrošnika ali oblike pametnega merjenja, ki je ekonomsko utemeljena in stroškovno učinkovita, ter časovnega okvira, ki je potreben za uvedbo.

| (3) | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 12. aprila 2011„Pametna omrežja: od inovacij do uvedbe“ (3) napoveduje več ukrepov, vključno s spremljanjem napredka držav članic, pripravo smernic za ključne kazalnike uspešnosti in smernic za opredelitev metodologije za načrte držav članic o izvajanju pametnih merilnih sistemov, skupaj z analizo stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(3)

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 12. aprila 2011„Pametna omrežja: od inovacij do uvedbe“ (3) napoveduje več ukrepov, vključno s spremljanjem napredka držav članic, pripravo smernic za ključne kazalnike uspešnosti in smernic za opredelitev metodologije za načrte držav članic o izvajanju pametnih merilnih sistemov, skupaj z analizo stroškov in koristi.

| (4) | Evropska digitalna agenda navaja sklop ustreznih ukrepov, zlasti o varstvu podatkov v Uniji, varnosti omrežij in informacij, kibernetskih napadih in o funkcijah pametnih omrežij in merjenja. Države članice bi morale v sodelovanju s stroko, Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje skladnega pristopa. |
| --- | --- |

(4)

Evropska digitalna agenda navaja sklop ustreznih ukrepov, zlasti o varstvu podatkov v Uniji, varnosti omrežij in informacij, kibernetskih napadih in o funkcijah pametnih omrežij in merjenja. Države članice bi morale v sodelovanju s stroko, Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje skladnega pristopa.

| (5) | Ena od ključnih nalog in pogojev za uporabo pametnih merilnih sistemov je poiskati ustrezne tehnične in pravne rešitve, ki ščitijo varstvo osebnih podatkov kot temeljno pravico v skladu s členom 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in členom 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Države članice in zainteresirane strani bi morale predvsem v začetni fazi uvajanja pametnega merjenja poskrbeti za spremljanje uporabe pametnih merilnih sistemov ter spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin posameznikov. |
| --- | --- |

(5)

Ena od ključnih nalog in pogojev za uporabo pametnih merilnih sistemov je poiskati ustrezne tehnične in pravne rešitve, ki ščitijo varstvo osebnih podatkov kot temeljno pravico v skladu s členom 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in členom 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Države članice in zainteresirane strani bi morale predvsem v začetni fazi uvajanja pametnega merjenja poskrbeti za spremljanje uporabe pametnih merilnih sistemov ter spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

| (6) | Pametni merilni sistemi omogočajo obdelavo podatkov, ki vključujejo predvsem osebne podatke. Uvedba pametnih omrežij in pametnih merilnih sistemov bi morala dobaviteljem in upravljavcem omrežij omogočiti premik od širšega vidika ravnanja z energijo na podrobne informacije o ravnanju z energijo pri posameznih končnih uporabnikih. |
| --- | --- |

(6)

Pametni merilni sistemi omogočajo obdelavo podatkov, ki vključujejo predvsem osebne podatke. Uvedba pametnih omrežij in pametnih merilnih sistemov bi morala dobaviteljem in upravljavcem omrežij omogočiti premik od širšega vidika ravnanja z energijo na podrobne informacije o ravnanju z energijo pri posameznih končnih uporabnikih.

| (7) | Pravice in obveznosti, opredeljene v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5), se v celoti uporabljajo za pametno merjenje, ki obdeluje osebne podatke, zlasti pri uporabi javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev za pogodbena in komercialna razmerja z odjemalci. |
| --- | --- |

(7)

Pravice in obveznosti, opredeljene v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5), se v celoti uporabljajo za pametno merjenje, ki obdeluje osebne podatke, zlasti pri uporabi javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev za pogodbena in komercialna razmerja z odjemalci.

| (8) | Mnenja delovne skupine za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki je bila ustanovljena na podlagi člena 29 Direktive 95/46/ES, zagotavljajo smernice za ugotavljanje in razvijanje „najboljših razpoložljivih tehnologij“ za varstvo osebnih podatkov in zagotavljanje varnosti podatkov, kadar se ti obdelujejo v pametnih merilnih sistemih in pametnih omrežjih. |
| --- | --- |

(8)

Mnenja delovne skupine za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki je bila ustanovljena na podlagi člena 29 Direktive 95/46/ES, zagotavljajo smernice za ugotavljanje in razvijanje „najboljših razpoložljivih tehnologij“ za varstvo osebnih podatkov in zagotavljanje varnosti podatkov, kadar se ti obdelujejo v pametnih merilnih sistemih in pametnih omrežjih.

| (9) | V okviru možnosti za uvajanje pametnih omrežij je treba posebno pozornost posvetiti varnosti in varstvu osebnih podatkov, ki jih obdelujejo pametni merilni sistemi. S tem namenom morajo ocene učinka na varstvo podatkov od vsega začetka omogočati opredelitev tveganj v zvezi z varstvom podatkov pri razvoju pametnih omrežij. |
| --- | --- |

(9)

V okviru možnosti za uvajanje pametnih omrežij je treba posebno pozornost posvetiti varnosti in varstvu osebnih podatkov, ki jih obdelujejo pametni merilni sistemi. S tem namenom morajo ocene učinka na varstvo podatkov od vsega začetka omogočati opredelitev tveganj v zvezi z varstvom podatkov pri razvoju pametnih omrežij.

| (10) | Oblike varstva podatkov in varnosti informacij je treba vgraditi v pametne merilne sisteme pred začetkom uvajanja in široko uporabo. Takšne oblike lahko učinkovito izboljšajo nadzor potrošnikov nad obdelavo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(10)

Oblike varstva podatkov in varnosti informacij je treba vgraditi v pametne merilne sisteme pred začetkom uvajanja in široko uporabo. Takšne oblike lahko učinkovito izboljšajo nadzor potrošnikov nad obdelavo osebnih podatkov.

| (11) | Države članice bi morale sodelovati s stroko in zainteresiranimi stranmi iz civilne družbe, zlasti z nacionalnimi organi za varstvo podatkov, da bi v zgodnji fazi razvoja pametnih omrežij spodbudile in podprle načelo „varnosti in vgrajenega varstva podatkov“, zlasti za uvajanje pametnih merilnih sistemov. |
| --- | --- |

(11)

Države članice bi morale sodelovati s stroko in zainteresiranimi stranmi iz civilne družbe, zlasti z nacionalnimi organi za varstvo podatkov, da bi v zgodnji fazi razvoja pametnih omrežij spodbudile in podprle načelo „varnosti in vgrajenega varstva podatkov“, zlasti za uvajanje pametnih merilnih sistemov.

| (12) | Vsak udeleženec, ki obdeluje osebne podatke v okviru pametnih merilnih sistemov, bi moral sprejeti vse ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovil, da podatkov ni mogoče pripisati določeni ali določljivi osebi na noben način, ki ga lahko uporabi upravljavec omrežja ali katere koli tretja oseba, razen če se podatki obdelujejo v skladu z veljavnimi načeli in pravnimi predpisi o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(12)

Vsak udeleženec, ki obdeluje osebne podatke v okviru pametnih merilnih sistemov, bi moral sprejeti vse ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovil, da podatkov ni mogoče pripisati določeni ali določljivi osebi na noben način, ki ga lahko uporabi upravljavec omrežja ali katere koli tretja oseba, razen če se podatki obdelujejo v skladu z veljavnimi načeli in pravnimi predpisi o varstvu podatkov.

| (13) | V sporočilu Komisije z dne 2. maja 2007 o „spodbujanju varstva podatkov s tehnologijami za boljše varovanje zasebnosti (PET)“ (6) so določeni jasni ukrepi, s katerimi bi dosegli čim manjšo obdelavo osebnih podatkov in uporabo anonimnih ali psevdonimnih podatkov, in sicer s spodbujanjem razvoja tehnologij za izboljšanje varstva zasebnosti in njihove uporabe pri upravljavcih podatkov in posameznikih. |
| --- | --- |

(13)

V sporočilu Komisije z dne 2. maja 2007 o „spodbujanju varstva podatkov s tehnologijami za boljše varovanje zasebnosti (PET)“ (6) so določeni jasni ukrepi, s katerimi bi dosegli čim manjšo obdelavo osebnih podatkov in uporabo anonimnih ali psevdonimnih podatkov, in sicer s spodbujanjem razvoja tehnologij za izboljšanje varstva zasebnosti in njihove uporabe pri upravljavcih podatkov in posameznikih.

| (14) | Predloga, razvita na ravni Unije za izvajanje ocen učinka na varstvo podatkov, bo zagotovila, da bodo vse države članice enotno upoštevale določbe tega priporočila. |
| --- | --- |

(14)

Predloga, razvita na ravni Unije za izvajanje ocen učinka na varstvo podatkov, bo zagotovila, da bodo vse države članice enotno upoštevale določbe tega priporočila.

| (15) | Ocena učinka na varstvo podatkov, ki jo izvedejo upravljavec in zainteresirane strani pred začetkom uvajanja pametnih merilnih sistemov, bo zagotovila podatke, ki so potrebni za sprejetje ustreznih varstvenih ukrepov. Take ukrepe je treba spremljati in pregledovati v celotni življenjski dobi pametnega števca. |
| --- | --- |

(15)

Ocena učinka na varstvo podatkov, ki jo izvedejo upravljavec in zainteresirane strani pred začetkom uvajanja pametnih merilnih sistemov, bo zagotovila podatke, ki so potrebni za sprejetje ustreznih varstvenih ukrepov. Take ukrepe je treba spremljati in pregledovati v celotni življenjski dobi pametnega števca.

| (16) | V skladu z Direktivo 2009/72/ES se od držav članic pričakuje, da do 3. septembra 2012 pripravijo oceno stroškov in koristi uvedbe pametnih merilnih sistemov. Komisija na podlagi svojega Sporočila z dne 12. aprila 2011 meni, da je pomembno določiti merila, predlogo in splošnejše smernice, ki bodo izboljšale temeljitost in primerljivost analiz. Kot je predlagala projektna skupina za pametna omrežja (7), bi morala merila uporabljati merljive kazalnike. |
| --- | --- |

(16)

V skladu z Direktivo 2009/72/ES se od držav članic pričakuje, da do 3. septembra 2012 pripravijo oceno stroškov in koristi uvedbe pametnih merilnih sistemov. Komisija na podlagi svojega Sporočila z dne 12. aprila 2011 meni, da je pomembno določiti merila, predlogo in splošnejše smernice, ki bodo izboljšale temeljitost in primerljivost analiz. Kot je predlagala projektna skupina za pametna omrežja (7), bi morala merila uporabljati merljive kazalnike.

| (17) | Države članice bi morale v sodelovanju s stroko, Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi sprejeti ustrezne ukrepe za razširjanje informacij in povečevanje ozaveščenosti o možnih prednostih in tveganjih, povezanih z uporabo tehnologije pametnega merjenja. |
| --- | --- |

(17)

Države članice bi morale v sodelovanju s stroko, Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi sprejeti ustrezne ukrepe za razširjanje informacij in povečevanje ozaveščenosti o možnih prednostih in tveganjih, povezanih z uporabo tehnologije pametnega merjenja.

| (18) | Za ta namen bi morale države članice v sodelovanju s stroko, združenji civilne družbe in drugimi zainteresiranimi stranmi opredeliti in razširjati primere dobre prakse uporabe pametnega merjenja ter sprejeti ustrezne ukrepe – kot so obsežni pilotni projekti – za povečevanje ozaveščenosti javnosti, kar je pogoj za širšo uvedbo te tehnologije. |
| --- | --- |

(18)

Za ta namen bi morale države članice v sodelovanju s stroko, združenji civilne družbe in drugimi zainteresiranimi stranmi opredeliti in razširjati primere dobre prakse uporabe pametnega merjenja ter sprejeti ustrezne ukrepe – kot so obsežni pilotni projekti – za povečevanje ozaveščenosti javnosti, kar je pogoj za širšo uvedbo te tehnologije.

| (19) | Določitev sklopa priporočenih funkcionalnih zahtev bi državam članicam omogočila lažje in istočasno doseganje optimalne stopnje stroškovne učinkovitosti načrtov za uvajanje. Določitev enakih zahtev bi tudi regulatorjem, industriji merilne tehnike, upravljavcem omrežij in dobaviteljem zagotovila nekaj namigov o pristopih, ki se bodo najverjetneje upoštevali v tem sektorju. |
| --- | --- |

(19)

Določitev sklopa priporočenih funkcionalnih zahtev bi državam članicam omogočila lažje in istočasno doseganje optimalne stopnje stroškovne učinkovitosti načrtov za uvajanje. Določitev enakih zahtev bi tudi regulatorjem, industriji merilne tehnike, upravljavcem omrežij in dobaviteljem zagotovila nekaj namigov o pristopih, ki se bodo najverjetneje upoštevali v tem sektorju.

| (20) | Na podlagi smernic o dobri praksi, ki jih je opredelila Skupina evropskih regulatorjev za električno energijo in plin (v nadaljnjem besedilu „ERGEG“) (8), in analize prvih ocen stroškov in koristi, ki so jih predložile države članice, Komisija meni, da je koristno državam članicam in regulatorjem priporočiti sklop skupnih minimalnih funkcij za pametne števce. |
| --- | --- |

(20)

Na podlagi smernic o dobri praksi, ki jih je opredelila Skupina evropskih regulatorjev za električno energijo in plin (v nadaljnjem besedilu „ERGEG“) (8), in analize prvih ocen stroškov in koristi, ki so jih predložile države članice, Komisija meni, da je koristno državam članicam in regulatorjem priporočiti sklop skupnih minimalnih funkcij za pametne števce.

| (21) | Po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov – |
| --- | --- |

(21)

Po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

I.   OBRAVNAVA VARSTVA PODATKOV IN VARNOSTI

| 1. | Ta oddelek vsebuje smernice za države članice za načrtovanje in upravljanje pametnih omrežij in pametnih merilnih sistemov, ki zagotavljajo temeljno pravico do varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

1.

Ta oddelek vsebuje smernice za države članice za načrtovanje in upravljanje pametnih omrežij in pametnih merilnih sistemov, ki zagotavljajo temeljno pravico do varstva osebnih podatkov.

| 2. | Ta oddelek vsebuje tudi smernice za ukrepe, ki jih je treba sprejeti za uvedbo aplikacij pametnega merjenja, da se pri uvedbi takšnih tehnologij, kjer je primerno, zagotovi spoštovanje nacionalne zakonodaje, s katero je bila prenesena Direktiva 95/46/ES. |
| --- | --- |

2.

Ta oddelek vsebuje tudi smernice za ukrepe, ki jih je treba sprejeti za uvedbo aplikacij pametnega merjenja, da se pri uvedbi takšnih tehnologij, kjer je primerno, zagotovi spoštovanje nacionalne zakonodaje, s katero je bila prenesena Direktiva 95/46/ES.

Opredelitev pojmov

| 3. | Države članice so pozvane, da upoštevajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „Pametno omrežje“ (9) pomeni izpopolnjeno energetsko omrežje z dodano dvosmerno digitalno komunikacijo med dobaviteljem in potrošnikom, pametnimi merilni sistemi ter sistemi za spremljanje in nadzor. |
| --- | --- | --- |

3.

Države članice so pozvane, da upoštevajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

„Pametno omrežje“ (9) pomeni izpopolnjeno energetsko omrežje z dodano dvosmerno digitalno komunikacijo med dobaviteljem in potrošnikom, pametnimi merilni sistemi ter sistemi za spremljanje in nadzor.

| (b) | „Pametni merilni sistem“ pomeni elektronski sistem, ki lahko meri porabo energije, doda več podatkov kakor konvencionalni števec ter pošilja in sprejema podatke z uporabo oblike elektronske komunikacije (10). |
| --- | --- |

(b)

„Pametni merilni sistem“ pomeni elektronski sistem, ki lahko meri porabo energije, doda več podatkov kakor konvencionalni števec ter pošilja in sprejema podatke z uporabo oblike elektronske komunikacije (10).

| (c) | „Ocena učinka na varstvo podatkov“ pomeni sistematični postopek, ki ga izvede upravljavec ali obdelovalec ali obdelovalec v imenu upravljavca, da oceni možni učinek tveganj, kadar lahko postopki obdelave zaradi svoje narave, obsega ali namenov predstavljajo posebne nevarnosti za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(c)

„Ocena učinka na varstvo podatkov“ pomeni sistematični postopek, ki ga izvede upravljavec ali obdelovalec ali obdelovalec v imenu upravljavca, da oceni možni učinek tveganj, kadar lahko postopki obdelave zaradi svoje narave, obsega ali namenov predstavljajo posebne nevarnosti za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

| (d) | „Vgrajeno varstvo podatkov“ zahteva ob upoštevanju doseženega razvoja tehnologije in stroškov izvajanja v času določanja načina obdelave in v času same obdelave izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov ter postopkov na tak način, da obdelava ustreza zahtevam Direktive 95/46/ES in zagotavlja varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(d)

„Vgrajeno varstvo podatkov“ zahteva ob upoštevanju doseženega razvoja tehnologije in stroškov izvajanja v času določanja načina obdelave in v času same obdelave izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov ter postopkov na tak način, da obdelava ustreza zahtevam Direktive 95/46/ES in zagotavlja varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

| (e) | „Varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami“ zahteva izvajanje mehanizmov, ki zagotavljajo, da se privzeto obdelajo samo tisti osebni podatki, ki so potrebni za vsak posebni namen obdelave, zlasti pa se ne smejo zbirati ali hraniti v večjem obsegu ali dalj časa, kot je za te namene nujno potrebno, kar velja tako za količino podatkov kot trajanje njihove hrambe. |
| --- | --- |

(e)

„Varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami“ zahteva izvajanje mehanizmov, ki zagotavljajo, da se privzeto obdelajo samo tisti osebni podatki, ki so potrebni za vsak posebni namen obdelave, zlasti pa se ne smejo zbirati ali hraniti v večjem obsegu ali dalj časa, kot je za te namene nujno potrebno, kar velja tako za količino podatkov kot trajanje njihove hrambe.

| (f) | „Najboljše razpoložljive tehnologije“ se nanašajo na najučinkovitejšo in najnaprednejšo stopnjo v razvoju dejavnosti in njihovih metod delovanja, ki kažejo praktično primernost posameznih tehnologij za zagotavljanje načelne podlage za usklajenost z okvirom EU za varstvo podatkov. Načrtovane so za preprečevanje ali zmanjševanje tveganj glede zasebnosti, osebnih podatkov in varnosti. |
| --- | --- |

(f)

„Najboljše razpoložljive tehnologije“ se nanašajo na najučinkovitejšo in najnaprednejšo stopnjo v razvoju dejavnosti in njihovih metod delovanja, ki kažejo praktično primernost posameznih tehnologij za zagotavljanje načelne podlage za usklajenost z okvirom EU za varstvo podatkov. Načrtovane so za preprečevanje ali zmanjševanje tveganj glede zasebnosti, osebnih podatkov in varnosti.

Ocene učinka na varstvo podatkov

| 4. | V oceni učinka na varstvo podatkov je treba opisati predvidene postopke obdelave, oceno tveganj glede pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, predvidene ukrepe za obravnavo tveganj, zaščitne ukrepe, varnostne ukrepe ter mehanizme za zagotavljanje varstva osebnih podatkov in dokazovanje skladnosti z Direktivo 95/46/ES ob upoštevanju pravic in zakonitih interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in drugih zadevnih oseb. |
| --- | --- |

4.

V oceni učinka na varstvo podatkov je treba opisati predvidene postopke obdelave, oceno tveganj glede pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, predvidene ukrepe za obravnavo tveganj, zaščitne ukrepe, varnostne ukrepe ter mehanizme za zagotavljanje varstva osebnih podatkov in dokazovanje skladnosti z Direktivo 95/46/ES ob upoštevanju pravic in zakonitih interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in drugih zadevnih oseb.

| 5. | Za zagotavljanje varstva osebnih podatkov v celotni Uniji bi morale države članice sprejeti in uporabljati predlogo za oceno učinka na varstvo podatkov, ki jo bo v dvanajstih mesecih po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije razvila Komisija in zaprosila delovno skupino za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov za mnenje o njej. |
| --- | --- |

5.

Za zagotavljanje varstva osebnih podatkov v celotni Uniji bi morale države članice sprejeti in uporabljati predlogo za oceno učinka na varstvo podatkov, ki jo bo v dvanajstih mesecih po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije razvila Komisija in zaprosila delovno skupino za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov za mnenje o njej.

| 6. | Pri izvajanju te predloge bi morale države članice upoštevati nasvete delovne skupine za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov. |
| --- | --- |

6.

Pri izvajanju te predloge bi morale države članice upoštevati nasvete delovne skupine za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov.

| 7. | Države članice bi morale poskrbeti, da upravljavci omrežja in upravljavci pametnih merilnih sistemov v skladu s svojimi obveznostmi iz Direktive 95/46/ES sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotavljanje varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

7.

Države članice bi morale poskrbeti, da upravljavci omrežja in upravljavci pametnih merilnih sistemov v skladu s svojimi obveznostmi iz Direktive 95/46/ES sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotavljanje varstva osebnih podatkov.

| 8. | Države članice bi morale poskrbeti, da se subjekt, ki obdeluje osebne podatke, pred obdelavo posvetuje o oceni učinka na varstvo podatkov z nadzornim organom za varstvo podatkov iz člena 28 Direktive 95/46/ES. To bi moralo organu omogočiti oceno skladnosti obdelave in zlasti tveganj glede varstva osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter ustreznih zaščitnih ukrepov. |
| --- | --- |

8.

Države članice bi morale poskrbeti, da se subjekt, ki obdeluje osebne podatke, pred obdelavo posvetuje o oceni učinka na varstvo podatkov z nadzornim organom za varstvo podatkov iz člena 28 Direktive 95/46/ES. To bi moralo organu omogočiti oceno skladnosti obdelave in zlasti tveganj glede varstva osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter ustreznih zaščitnih ukrepov.

| 9. | Države članice se morajo prepričati, da upravljavci omrežja po sprejetju predloge za oceno učinka na varstvo podatkov iz točke 5 izvajajo točki 7 in 8 v skladu s predlogo. |
| --- | --- |

9.

Države članice se morajo prepričati, da upravljavci omrežja po sprejetju predloge za oceno učinka na varstvo podatkov iz točke 5 izvajajo točki 7 in 8 v skladu s predlogo.

Vgrajeno varstvo podatkov in varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami

| 10. | Države članice bi morale močno spodbujati upravljavce omrežja, da pri uvajanju pametnih omrežij in pametnih merjenj vključujejo vgrajeno varstvo podatkov in varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami. |
| --- | --- |

10.

Države članice bi morale močno spodbujati upravljavce omrežja, da pri uvajanju pametnih omrežij in pametnih merjenj vključujejo vgrajeno varstvo podatkov in varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami.

| 11. | Vgrajeno varstvo podatkov in varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami je treba vključiti v metodologije, ki jih udeleženci uporabljajo pri razvoju pametnih omrežij, kadar se obdelujejo osebni podatki. |
| --- | --- |

11.

Vgrajeno varstvo podatkov in varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami je treba vključiti v metodologije, ki jih udeleženci uporabljajo pri razvoju pametnih omrežij, kadar se obdelujejo osebni podatki.

| 12. | Vgrajeno varstvo podatkov je treba izvajati na ravni zakonodaje (z zakonodajo, ki mora biti skladna z zakoni o varstvu podatkov), na tehnični ravni (z vključevanjem ustreznih zahtev v standarde za pametna omrežja, da se zagotovi popolna skladnost infrastrukture z zakoni o varstvu podatkov) in na organizacijski ravni (v zvezi z obdelavo). |
| --- | --- |

12.

Vgrajeno varstvo podatkov je treba izvajati na ravni zakonodaje (z zakonodajo, ki mora biti skladna z zakoni o varstvu podatkov), na tehnični ravni (z vključevanjem ustreznih zahtev v standarde za pametna omrežja, da se zagotovi popolna skladnost infrastrukture z zakoni o varstvu podatkov) in na organizacijski ravni (v zvezi z obdelavo).

| 13. | Varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami je treba izvajati tako, da se odjemalcu kot privzeta nastavitev zagotovi možnost, ki je najprimernejša za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

13.

Varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami je treba izvajati tako, da se odjemalcu kot privzeta nastavitev zagotovi možnost, ki je najprimernejša za varstvo podatkov.

| 14. | Države članice bi morale spodbujati evropske organizacije za standardizacijo, da prednostno obravnavajo referenčne arhitekture pametnih omrežij, ki temeljijo na vgrajenem varstvu podatkov in varstvu podatkov s privzetimi nastavitvami. |
| --- | --- |

14.

Države članice bi morale spodbujati evropske organizacije za standardizacijo, da prednostno obravnavajo referenčne arhitekture pametnih omrežij, ki temeljijo na vgrajenem varstvu podatkov in varstvu podatkov s privzetimi nastavitvami.

| 15. | Za optimiranje preglednosti in zaupanja posameznikov bi morale države članice spodbujati uporabo ustreznih mehanizmov za potrjevanje zasebnosti ter pečatov in označb za zaščito podatkov, ki jih zagotovijo neodvisni udeleženci. |
| --- | --- |

15.

Za optimiranje preglednosti in zaupanja posameznikov bi morale države članice spodbujati uporabo ustreznih mehanizmov za potrjevanje zasebnosti ter pečatov in označb za zaščito podatkov, ki jih zagotovijo neodvisni udeleženci.

| 16. | Člen 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in člen 8(2) Evropske konvencije o človekovih pravicah zahtevata utemeljitev vsakega poseganja v pravico do varstva osebnih podatkov. Upravičenost posega je treba oceniti za vsak primer posebej z vidika zbirnih meril zakonitosti, potrebnosti, upravičenosti in sorazmernosti. Zato mora biti vsaka obdelava osebnih podatkov, ki posega v temeljno pravico do varstva osebnih podatkov v pametnem omrežju in pametnem merilnem sistemu, nujna in sorazmerna, da bi se lahko štela za skladno z Listino. |
| --- | --- |

16.

Člen 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in člen 8(2) Evropske konvencije o človekovih pravicah zahtevata utemeljitev vsakega poseganja v pravico do varstva osebnih podatkov. Upravičenost posega je treba oceniti za vsak primer posebej z vidika zbirnih meril zakonitosti, potrebnosti, upravičenosti in sorazmernosti. Zato mora biti vsaka obdelava osebnih podatkov, ki posega v temeljno pravico do varstva osebnih podatkov v pametnem omrežju in pametnem merilnem sistemu, nujna in sorazmerna, da bi se lahko štela za skladno z Listino.

| 17. | Za zmanjšanje tveganj glede osebnih podatkov in varnosti bi morale države članice v sodelovanju s stroko, Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi podpreti določitev najboljših razpoložljivih tehnologij za vsako skupno minimalno funkcionalno zahtevo, navedeno v točki 42 Priporočila. |
| --- | --- |

17.

Za zmanjšanje tveganj glede osebnih podatkov in varnosti bi morale države članice v sodelovanju s stroko, Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi podpreti določitev najboljših razpoložljivih tehnologij za vsako skupno minimalno funkcionalno zahtevo, navedeno v točki 42 Priporočila.

Ukrepi za varstvo podatkov

| 18. | Pri odločanju o razponu podatkov, ki se lahko obdelujejo v pametnih omrežjih, bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, da se v čim večji meri zahteva uporaba podatkov, ki so anonimizirani na tak način, da posameznik ni več določljiv. Kadar je treba zbirati, obdelovati in hraniti osebne podatke, bi morale države članice poskrbeti, da so podatki primerni in ustrezni. Zbiranje podatkov bi moralo biti omejeno na podatke, ki so nujno potrebni za namene, za katere se obdelujejo, in se hranijo v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere se osebni podatki obdelujejo. |
| --- | --- |

18.

Pri odločanju o razponu podatkov, ki se lahko obdelujejo v pametnih omrežjih, bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, da se v čim večji meri zahteva uporaba podatkov, ki so anonimizirani na tak način, da posameznik ni več določljiv. Kadar je treba zbirati, obdelovati in hraniti osebne podatke, bi morale države članice poskrbeti, da so podatki primerni in ustrezni. Zbiranje podatkov bi moralo biti omejeno na podatke, ki so nujno potrebni za namene, za katere se obdelujejo, in se hranijo v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere se osebni podatki obdelujejo.

| 19. | Obdelava osebnih podatkov s pametnim merilnim sistemom ali v takem sistemu bi morala biti upravičena v skladu z eno ali več utemeljitvami iz člena 7 Direktive 95/46/ES. Upoštevati je treba mnenje delovne skupine za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov o pametnem merjenju (11). |
| --- | --- |

19.

Obdelava osebnih podatkov s pametnim merilnim sistemom ali v takem sistemu bi morala biti upravičena v skladu z eno ali več utemeljitvami iz člena 7 Direktive 95/46/ES. Upoštevati je treba mnenje delovne skupine za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov o pametnem merjenju (11).

| 20. | Tudi obdelava osebnih podatkov pri tretjih osebah, ki nudijo energetske storitve z dodano vrednostjo, mora biti zakonita in temeljiti na eni ali več od šestih utemeljitev za upravičeno obdelavo, navedenih v členu 7 Direktive 95/46/ES. Kadar se kot utemeljitev za obdelavo izbere soglasje, mora biti soglasje posameznika, na katerega se nanašajo podatki, prostovoljno, posebno, zavestno in izrecno ter dano posebej za vsako storitev z dodano vrednostjo. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico, da svoje soglasje kadar koli prekliče. Preklic soglasja ne bi smel vplivati na zakonitost obdelave, ki temelji na soglasju pred preklicem. |
| --- | --- |

20.

Tudi obdelava osebnih podatkov pri tretjih osebah, ki nudijo energetske storitve z dodano vrednostjo, mora biti zakonita in temeljiti na eni ali več od šestih utemeljitev za upravičeno obdelavo, navedenih v členu 7 Direktive 95/46/ES. Kadar se kot utemeljitev za obdelavo izbere soglasje, mora biti soglasje posameznika, na katerega se nanašajo podatki, prostovoljno, posebno, zavestno in izrecno ter dano posebej za vsako storitev z dodano vrednostjo. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico, da svoje soglasje kadar koli prekliče. Preklic soglasja ne bi smel vplivati na zakonitost obdelave, ki temelji na soglasju pred preklicem.

| 21. | Države članice bi morale jasno določiti vloge in odgovornosti upravljavcev in obdelovalcev podatkov. Te bi morale biti združljive z njihovimi ustreznimi obveznostmi iz Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

21.

Države članice bi morale jasno določiti vloge in odgovornosti upravljavcev in obdelovalcev podatkov. Te bi morale biti združljive z njihovimi ustreznimi obveznostmi iz Direktive 95/46/ES.

| 22. | Države članice bi morale pred začetkom postopkov obdelave izdelati analizo, s katero bi opredelile, do kakšne mere morajo dobavitelji in upravljavci omrežja hraniti osebne podatke zaradi vzdrževanja in delovanja pametnega omrežja ter obračunavanja. Ta analiza bi morala državam članicam omogočiti, da med drugim ugotovijo tudi, ali obdobja, ki so za shranjevanje osebnih podatkov trenutno določena v nacionalni zakonodaji, niso daljša, kakor je potrebno za delovanje pametnih omrežij. To mora vključevati mehanizme, ki zagotavljajo upoštevanje časovnih omejitev, določenih za brisanje osebnih podatkov, in občasno pregledovanje potreb po shranjevanju osebnih podatkov. |
| --- | --- |

22.

Države članice bi morale pred začetkom postopkov obdelave izdelati analizo, s katero bi opredelile, do kakšne mere morajo dobavitelji in upravljavci omrežja hraniti osebne podatke zaradi vzdrževanja in delovanja pametnega omrežja ter obračunavanja. Ta analiza bi morala državam članicam omogočiti, da med drugim ugotovijo tudi, ali obdobja, ki so za shranjevanje osebnih podatkov trenutno določena v nacionalni zakonodaji, niso daljša, kakor je potrebno za delovanje pametnih omrežij. To mora vključevati mehanizme, ki zagotavljajo upoštevanje časovnih omejitev, določenih za brisanje osebnih podatkov, in občasno pregledovanje potreb po shranjevanju osebnih podatkov.

| 23. | Za to analizo bi morala vsaka država članica upoštevati predvsem naslednja načela: načelo zmanjšanja količine podatkov, načelo preglednosti – na podlagi zagotovitve, da je končni potrošnik na uporabniku prijazen način, v razumljivi obliki ter z uporabo jasnega in enostavnega jezika obveščen o namenih, času in okoliščinah, zbiranju in shranjevanju ter vseh drugih obdelavah osebnih podatkov, ter načelo krepitve moči posameznika – na podlagi zagotovitve, da sprejeti ukrepi varujejo pravice posameznika. |
| --- | --- |

23.

Za to analizo bi morala vsaka država članica upoštevati predvsem naslednja načela: načelo zmanjšanja količine podatkov, načelo preglednosti – na podlagi zagotovitve, da je končni potrošnik na uporabniku prijazen način, v razumljivi obliki ter z uporabo jasnega in enostavnega jezika obveščen o namenih, času in okoliščinah, zbiranju in shranjevanju ter vseh drugih obdelavah osebnih podatkov, ter načelo krepitve moči posameznika – na podlagi zagotovitve, da sprejeti ukrepi varujejo pravice posameznika.

Varnost podatkov

| 24. | Države članice bi morale zagotoviti, da se varnost osebnih podatkov načrtuje v zgodnji fazi kot del arhitekture omrežja, v procesu vgradnje varstva podatkov. To bi moralo obsegati ukrepe za zavarovanje osebnih podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo ter preprečevanje vseh nezakonitih oblik obdelave, zlasti vsakega nepooblaščenega razkritja, razširjanja, dostopa do osebnih podatkov ali njihove spremembe. |
| --- | --- |

24.

Države članice bi morale zagotoviti, da se varnost osebnih podatkov načrtuje v zgodnji fazi kot del arhitekture omrežja, v procesu vgradnje varstva podatkov. To bi moralo obsegati ukrepe za zavarovanje osebnih podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo ter preprečevanje vseh nezakonitih oblik obdelave, zlasti vsakega nepooblaščenega razkritja, razširjanja, dostopa do osebnih podatkov ali njihove spremembe.

| 25. | Priporočljiva je uporaba šifriranih kanalov, ker so ti eno od najučinkovitejših tehničnih sredstev proti zlorabi. |
| --- | --- |

25.

Priporočljiva je uporaba šifriranih kanalov, ker so ti eno od najučinkovitejših tehničnih sredstev proti zlorabi.

| 26. | Države članice bi morale upoštevati, da vsi sedanji in prihodnji sestavni deli pametnih omrežij zagotavljajo združljivost z vsemi standardi, „pomembnimi za varnost“, ki so jih razvile evropske organizacije za standardizacijo, vključno z bistvenimi zahtevami za informacijsko varnost pametnih omrežij v standardizacijskem mandatu Komisije M/490. Upoštevati je treba tudi mednarodne varnostne standarde, zlasti serijo ISO/IEC 27000 („družina standardov ISMS“). |
| --- | --- |

26.

Države članice bi morale upoštevati, da vsi sedanji in prihodnji sestavni deli pametnih omrežij zagotavljajo združljivost z vsemi standardi, „pomembnimi za varnost“, ki so jih razvile evropske organizacije za standardizacijo, vključno z bistvenimi zahtevami za informacijsko varnost pametnih omrežij v standardizacijskem mandatu Komisije M/490. Upoštevati je treba tudi mednarodne varnostne standarde, zlasti serijo ISO/IEC 27000 („družina standardov ISMS“).

| 27. | Države članice bi morale poskrbeti, da upravljavci omrežja opredelijo varnostna tveganja in ustrezne varnostne ukrepe, ki zagotavljajo primerno raven varnosti in prilagodljivosti pametnih merilnih sistemov. Za ta namen bi morali upravljavci omrežja v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi in organizacijami civilne družbe uporabljati obstoječe standarde, smernice in sheme, in če te niso voljo, razviti nove. Upoštevati je treba tudi ustrezne smernice, ki jih je objavila Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA). |
| --- | --- |

27.

Države članice bi morale poskrbeti, da upravljavci omrežja opredelijo varnostna tveganja in ustrezne varnostne ukrepe, ki zagotavljajo primerno raven varnosti in prilagodljivosti pametnih merilnih sistemov. Za ta namen bi morali upravljavci omrežja v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi in organizacijami civilne družbe uporabljati obstoječe standarde, smernice in sheme, in če te niso voljo, razviti nove. Upoštevati je treba tudi ustrezne smernice, ki jih je objavila Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA).

| 28. | Države članice bi morale poskrbeti, da v skladu s členom 4 Direktive 2002/58/ES upravljavec v primeru kršitve osebnih podatkov brez odlašanja (po možnosti najpozneje v 24 urah po ugotovitvi kršitve) obvesti nadzorni organ in posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če bi kršitev lahko negativno vplivala na varstvo njegovih podatkov. |
| --- | --- |

28.

Države članice bi morale poskrbeti, da v skladu s členom 4 Direktive 2002/58/ES upravljavec v primeru kršitve osebnih podatkov brez odlašanja (po možnosti najpozneje v 24 urah po ugotovitvi kršitve) obvesti nadzorni organ in posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če bi kršitev lahko negativno vplivala na varstvo njegovih podatkov.

Informacije o pametnem merjenju in preglednost

| 29. | Ne glede na obveznosti upravljavcev podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES bi morale države članice zahtevati, da upravljavci omrežja za vsako aplikacijo razvijejo in objavijo natančno in jasno informacijsko politiko. Politika bi morala vključevati vsaj točke, ki so navedene v členih 10 in 11 Direktive 95/46/ES.
  Kadar se zbirajo osebni podatki v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo podatki, bi moral upravljavec takemu posamezniku zagotoviti vsaj naslednje informacije:






  (a) | istovetnosti in kontaktne podatke upravljavca in njegovega zastopnika ter pooblaščenca za varstvo podatkov, če obstaja; |
| --- | --- | --- |

29.

Ne glede na obveznosti upravljavcev podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES bi morale države članice zahtevati, da upravljavci omrežja za vsako aplikacijo razvijejo in objavijo natančno in jasno informacijsko politiko. Politika bi morala vključevati vsaj točke, ki so navedene v členih 10 in 11 Direktive 95/46/ES.

Kadar se zbirajo osebni podatki v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo podatki, bi moral upravljavec takemu posamezniku zagotoviti vsaj naslednje informacije:

(a)

istovetnosti in kontaktne podatke upravljavca in njegovega zastopnika ter pooblaščenca za varstvo podatkov, če obstaja;

| (b) | namene predvidene obdelave osebnih podatkov, vključno s pogoji in splošnimi pogoji ter upravičenimi interesi upravljavca, če obdelava temelji na členu 7 Direktive 95/46/ES; |
| --- | --- |

(b)

namene predvidene obdelave osebnih podatkov, vključno s pogoji in splošnimi pogoji ter upravičenimi interesi upravljavca, če obdelava temelji na členu 7 Direktive 95/46/ES;

| (c) | obdobje hrambe osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

obdobje hrambe osebnih podatkov;

| (d) | pravico, da posameznik zaprosi upravljavca za dostop do osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj, za popravek ali izbris podatkov, ali da ugovarja obdelavi takšnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

pravico, da posameznik zaprosi upravljavca za dostop do osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj, za popravek ali izbris podatkov, ali da ugovarja obdelavi takšnih osebnih podatkov;

| (e) | pravico do vložitve pritožbe pri nadzornem organu iz člena 28 Direktive 95/46/ES in informacije o kontaktnih podatkih nadzornega organa; |
| --- | --- |

(e)

pravico do vložitve pritožbe pri nadzornem organu iz člena 28 Direktive 95/46/ES in informacije o kontaktnih podatkih nadzornega organa;

| (f) | prejemnike ali vrste prejemnikov osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(f)

prejemnike ali vrste prejemnikov osebnih podatkov;

| (g) | vse dodatne informacije, ki so potrebne za zagotovitev poštene obdelave glede na posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ob upoštevanju posebnih okoliščin, v katerih se podatki zbirajo. |
| --- | --- |

(g)

vse dodatne informacije, ki so potrebne za zagotovitev poštene obdelave glede na posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ob upoštevanju posebnih okoliščin, v katerih se podatki zbirajo.

II.   METODOLOGIJA ZA EKONOMSKO OCENO DOLGOROČNIH STROŠKOV IN KORISTI UVEDBE PAMETNIH MERILNIH SISTEMOV

| 30. | Ta oddelek zagotavlja državam članicam smernice in okvir za analizo stroškov in koristi kot podlago za izvajanje skladne, verodostojne in pregledne ekonomske ocene dolgoročnih stroškov in koristi uvedbe pametnega merjenja. |
| --- | --- |

30.

Ta oddelek zagotavlja državam članicam smernice in okvir za analizo stroškov in koristi kot podlago za izvajanje skladne, verodostojne in pregledne ekonomske ocene dolgoročnih stroškov in koristi uvedbe pametnega merjenja.

| 31. | Ekonomska ocena bi morala upoštevati smernice iz Priloge in vedno vključevati naslednje štiri korake:






  — | prilagoditev lokalnim pogojem, |
| --- | --- | --- |

31.

Ekonomska ocena bi morala upoštevati smernice iz Priloge in vedno vključevati naslednje štiri korake:

—

prilagoditev lokalnim pogojem,

| — | analizo stroškov in koristi (v nadaljnjem besedilu „CBA“), |
| --- | --- |

—

analizo stroškov in koristi (v nadaljnjem besedilu „CBA“),

| — | analizo občutljivosti, |
| --- | --- |

—

analizo občutljivosti,

| — | oceno uspešnosti, zunanje učinke in socialne učinke. |
| --- | --- |

—

oceno uspešnosti, zunanje učinke in socialne učinke.

Prilagoditev lokalnim pogojem

| 32. | Pri izvajanju ekonomske ocene uvedbe pametnega merjenja bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, preučiti in upoštevati ustrezne pilotne programe, ki so že uvedli pametne merilne sisteme, če so taki programi na voljo. Če je mogoče, bi morale pregledati tudi dejanske terenske podatke o delovanju in ustrezne dejanske izkušnje, da podrobneje določijo svoje predpostavke za izbiro tehnologij in optimirajo z njimi povezane stroške in koristi ter vključevanje potrošnikov z vidika ozaveščanja javnosti in uporabe pametnih merilnih sistemov. |
| --- | --- |

32.

Pri izvajanju ekonomske ocene uvedbe pametnega merjenja bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, preučiti in upoštevati ustrezne pilotne programe, ki so že uvedli pametne merilne sisteme, če so taki programi na voljo. Če je mogoče, bi morale pregledati tudi dejanske terenske podatke o delovanju in ustrezne dejanske izkušnje, da podrobneje določijo svoje predpostavke za izbiro tehnologij in optimirajo z njimi povezane stroške in koristi ter vključevanje potrošnikov z vidika ozaveščanja javnosti in uporabe pametnih merilnih sistemov.

| 33. | Za izvedbo analize stroškov in koristi bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti, da se obravnavata vsaj dva scenarija napovedi, pri čemer je eden „brez sprememb“ („nič se ne ukrene in nič se ne zgodi“). V primeru električne energije bi moral biti drugi scenarij v skladu z obvezno 80–odstotno uvedbo pametnih števcev do leta 2020, ki jo nalaga Direktiva 2009/72/ES, in moral bi upoštevati sklop skupnih minimalnih funkcij, določenih v Oddelku III tega priporočila. Priporočljivo je preučiti dodatne alternativne scenarije. Takšni scenariji morajo upoštevati tudi sinergije med sedanjimi in prihodnjimi ukrepi za varčevanje z energijo, skupaj z drugimi oblikami povratnih informacij in nasvetov za potrošnike, zlasti z uvajanjem pogostega obračunavanja ali poročil o stroških na podlagi dejanske porabe namesto pavšalnih zneskov ali ocenjene porabe. Države članice bi morale v alternativnih scenarijih obravnavati pozitivno vlogo, ki jo pri uvedbi pametnega merjenja lahko imajo jasne informacije za potrošnika, preglednost cen ter konkurenca med proizvajalci in ponudniki. |
| --- | --- |

33.

Za izvedbo analize stroškov in koristi bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti, da se obravnavata vsaj dva scenarija napovedi, pri čemer je eden „brez sprememb“ („nič se ne ukrene in nič se ne zgodi“). V primeru električne energije bi moral biti drugi scenarij v skladu z obvezno 80–odstotno uvedbo pametnih števcev do leta 2020, ki jo nalaga Direktiva 2009/72/ES, in moral bi upoštevati sklop skupnih minimalnih funkcij, določenih v Oddelku III tega priporočila. Priporočljivo je preučiti dodatne alternativne scenarije. Takšni scenariji morajo upoštevati tudi sinergije med sedanjimi in prihodnjimi ukrepi za varčevanje z energijo, skupaj z drugimi oblikami povratnih informacij in nasvetov za potrošnike, zlasti z uvajanjem pogostega obračunavanja ali poročil o stroških na podlagi dejanske porabe namesto pavšalnih zneskov ali ocenjene porabe. Države članice bi morale v alternativnih scenarijih obravnavati pozitivno vlogo, ki jo pri uvedbi pametnega merjenja lahko imajo jasne informacije za potrošnika, preglednost cen ter konkurenca med proizvajalci in ponudniki.

| 34. | Pri postavljanju pogojev in odločanju o podmenah za izvajanje različnih scenarijev bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti za pravočasno izvedbo posvetovanj o tej temi z nacionalnimi regulativnimi organi, spodbujevalci in nadzorniki uvajanja pametnega merjenja – ki so v večini držav članic upravljavci distribucijskih omrežij – ter lastniki ustreznih pilotnih projektov, če so ti na voljo. |
| --- | --- |

34.

Pri postavljanju pogojev in odločanju o podmenah za izvajanje različnih scenarijev bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti za pravočasno izvedbo posvetovanj o tej temi z nacionalnimi regulativnimi organi, spodbujevalci in nadzorniki uvajanja pametnega merjenja – ki so v večini držav članic upravljavci distribucijskih omrežij – ter lastniki ustreznih pilotnih projektov, če so ti na voljo.

| 35. | V zvezi z določanjem in med določanjem okvirnih pogojev bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti, da se upoštevajo vse ustrezne tehnologije, arhitekture in ukrepi za komunikacijsko infrastrukturo, ki so potrebni za zagotavljanje interoperabilnosti in skladnosti z razpoložljivimi standardi Unije in mednarodnimi standardi ter najboljšo prakso. Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale poskrbeti tudi, da so predpostavke, ki podpirajo analizo, prilagojene lokalnim razmeram, pri čemer bi morale upoštevati parametre, kot so geografska pokritost, povpraševanje po električni energiji, konična obremenitev ter mikro- in makrogospodarske razmere. Oddelek 2 Priloge k temu priporočilu vsebuje seznam parametrov, ki bi jih morale države članice uporabiti v tem postopku. |
| --- | --- |

35.

V zvezi z določanjem in med določanjem okvirnih pogojev bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti, da se upoštevajo vse ustrezne tehnologije, arhitekture in ukrepi za komunikacijsko infrastrukturo, ki so potrebni za zagotavljanje interoperabilnosti in skladnosti z razpoložljivimi standardi Unije in mednarodnimi standardi ter najboljšo prakso. Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale poskrbeti tudi, da so predpostavke, ki podpirajo analizo, prilagojene lokalnim razmeram, pri čemer bi morale upoštevati parametre, kot so geografska pokritost, povpraševanje po električni energiji, konična obremenitev ter mikro- in makrogospodarske razmere. Oddelek 2 Priloge k temu priporočilu vsebuje seznam parametrov, ki bi jih morale države članice uporabiti v tem postopku.

Analiza stroškov in koristi (CBA)

| 36. | Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale poskrbeti, da analiza stroškov in koristi upošteva spremljajoče smernice in metodološki okvir s koraki („sedem korakov analize stroškov in koristi“) iz Priloge k temu priporočilu. Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale zagotoviti tudi sprejemljiv, pregleden in dobro dokumentiran izračun vseh pričakovanih stroškov in koristi v skladu s postopkom logičnega zaporedja, ki je predlagan za njihovo oceno. V analizi stroškov in koristi je treba izrecno navesti stroške, ki morda lahko med uvajanjem pametnih merilnih sistemov nastanejo pri potrošniku, in jih primerjati z dolgoročnimi možnimi koristmi za potrošnike. Tabeli 4 in 5 v Prilogi I predlagata neizčrpni seznam elementov, ki jih je treba zajeti v analizi stroškov in koristi. |
| --- | --- |

36.

Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale poskrbeti, da analiza stroškov in koristi upošteva spremljajoče smernice in metodološki okvir s koraki („sedem korakov analize stroškov in koristi“) iz Priloge k temu priporočilu. Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale zagotoviti tudi sprejemljiv, pregleden in dobro dokumentiran izračun vseh pričakovanih stroškov in koristi v skladu s postopkom logičnega zaporedja, ki je predlagan za njihovo oceno. V analizi stroškov in koristi je treba izrecno navesti stroške, ki morda lahko med uvajanjem pametnih merilnih sistemov nastanejo pri potrošniku, in jih primerjati z dolgoročnimi možnimi koristmi za potrošnike. Tabeli 4 in 5 v Prilogi I predlagata neizčrpni seznam elementov, ki jih je treba zajeti v analizi stroškov in koristi.

Analiza občutljivosti

| 37. | Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale opredeliti kritične spremenljivke za analizo občutljivosti in navesti obseg njihovega razpona (najnižje in najvišje vrednosti opredeljenih kritičnih spremenljivk) za pozitivne pogoje uvedbe, pri katerih koristi presegajo stroške, pridobljene z analizo občutljivosti, ki so jo izvedle. Njihova analiza lahko vključuje tudi odzivnost na spremenljivost in morebitne nadzorne ukrepe za ohranitev vrednosti spremenljivke v želenem razponu. |
| --- | --- |

37.

Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale opredeliti kritične spremenljivke za analizo občutljivosti in navesti obseg njihovega razpona (najnižje in najvišje vrednosti opredeljenih kritičnih spremenljivk) za pozitivne pogoje uvedbe, pri katerih koristi presegajo stroške, pridobljene z analizo občutljivosti, ki so jo izvedle. Njihova analiza lahko vključuje tudi odzivnost na spremenljivost in morebitne nadzorne ukrepe za ohranitev vrednosti spremenljivke v želenem razponu.

Ocena uspešnosti, zunanji učinki in socialni učinki

| 38. | Pri ocenjevanju prednosti uvedbe, zunanjih učinkov (kot je učinek na okolje ali zdravje), učinkov ukrepov javne politike in socialnih učinkov, ki se pričakujejo z uvedbo pametnega merjenja, bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti, da se upoštevajo ustrezni vplivni faktorji, ki dopolnjujejo kvantitativne rezultate iz prejšnjih korakov analize stroškov in koristi.
  Priloga k temu priporočilu vsebuje seznam sklicevanj za druge povezane učinke. |
| --- | --- |

38.

Pri ocenjevanju prednosti uvedbe, zunanjih učinkov (kot je učinek na okolje ali zdravje), učinkov ukrepov javne politike in socialnih učinkov, ki se pričakujejo z uvedbo pametnega merjenja, bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti, da se upoštevajo ustrezni vplivni faktorji, ki dopolnjujejo kvantitativne rezultate iz prejšnjih korakov analize stroškov in koristi.

Priloga k temu priporočilu vsebuje seznam sklicevanj za druge povezane učinke.

III.   SKUPNE MINIMALNE FUNKCIONALNE ZAHTEVE ZA PAMETNE MERILNE SISTEME ZA ELEKTRIČNO ENERGIJO

| 39. | Ta oddelek temelji na najboljši praksi iz zgodnje analize stroškov in koristi pametnega merjenja električne energije, ki je bila izvedena v enajstih državah članicah. Vsebuje smernice za ukrepe, ki jih je treba sprejeti, z namenom, da bodo države članice uporabile ustrezno interoperabilnost in standarde za pametne merilne sisteme, ki se razvijajo v okviru mandatov M/441, M/468 in M/490, ter najboljšo prakso. |
| --- | --- |

39.

Ta oddelek temelji na najboljši praksi iz zgodnje analize stroškov in koristi pametnega merjenja električne energije, ki je bila izvedena v enajstih državah članicah. Vsebuje smernice za ukrepe, ki jih je treba sprejeti, z namenom, da bodo države članice uporabile ustrezno interoperabilnost in standarde za pametne merilne sisteme, ki se razvijajo v okviru mandatov M/441, M/468 in M/490, ter najboljšo prakso.

| 40. | Državam članicam so zagotovljena navodila o sklopu skupnih minimalnih funkcionalnih zahtev za pametno merjenje električne energije, ki jim bodo omogočila opredelitev skupnih načinov za doseganje stroškovne učinkovitosti v svojih načrtih uvajanja. Ta navodila lahko države članice, ponudniki meritev in upravljavci omrežij uporabljajo kot skupni temelj za lastne analize stroškov in koristi ter naložb za lažje izvajanje javnih naročil, povezanih z uvedbo, in zagotavljanje evropskih referenčnih opredelitev pojmov regulatorjem. |
| --- | --- |

40.

Državam članicam so zagotovljena navodila o sklopu skupnih minimalnih funkcionalnih zahtev za pametno merjenje električne energije, ki jim bodo omogočila opredelitev skupnih načinov za doseganje stroškovne učinkovitosti v svojih načrtih uvajanja. Ta navodila lahko države članice, ponudniki meritev in upravljavci omrežij uporabljajo kot skupni temelj za lastne analize stroškov in koristi ter naložb za lažje izvajanje javnih naročil, povezanih z uvedbo, in zagotavljanje evropskih referenčnih opredelitev pojmov regulatorjem.

| 41. | Ta oddelek vsebuje tudi navodilo o določbah za zagotavljanje koristi za potrošnike in prispevek k povečanju energetske učinkovitosti. Navodilo bi moralo olajšati povezovanje pametnih merilnih sistemov s standardiziranimi vmesniki, opremljenimi z orodji, usmerjenimi na potrošnike, ki kombinirajo podatke o porabi s podatki o stroških, s čimer spodbujajo interes potrošnikov za ukrepe v zvezi z varčevanjem z energijo in odziv na povpraševanje. Ta pristop je treba v celoti upoštevati pri analiziranju stroškov in koristi uvedbe pametnega merjenja električne energije v skladu z zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

41.

Ta oddelek vsebuje tudi navodilo o določbah za zagotavljanje koristi za potrošnike in prispevek k povečanju energetske učinkovitosti. Navodilo bi moralo olajšati povezovanje pametnih merilnih sistemov s standardiziranimi vmesniki, opremljenimi z orodji, usmerjenimi na potrošnike, ki kombinirajo podatke o porabi s podatki o stroških, s čimer spodbujajo interes potrošnikov za ukrepe v zvezi z varčevanjem z energijo in odziv na povpraševanje. Ta pristop je treba v celoti upoštevati pri analiziranju stroškov in koristi uvedbe pametnega merjenja električne energije v skladu z zakonodajo Unije.

Skupne minimalne funkcionalne zahteve

| 42. | Vsak pametni merilni sistem za električno energijo bi moral nuditi vsaj vse funkcije, ki so navedene v nadaljevanju: | Za odjemalca:






  (a) | Zagotovitev odčitkov neposredno odjemalcu in vsaki tretji osebi, ki jo imenuje odjemalec. Ta funkcija je v pametnem merilnem sistemu bistvena, ker so neposredne povratne informacije odjemalca bistvenega pomena za zagotavljanje varčevanja z energijo na strani povpraševanja. Obstaja precejšnje soglasje o zagotavljanju standardiziranih vmesnikov, ki bodo omogočali „sprotne“ rešitve za upravljanje z energijo, kakor so avtomatizacija stanovanj in različne sheme odziva na povpraševanje, in olajšali varno dostavo podatkov neposredno odjemalcu. Zelo so priporočljivi natančni, uporabnikom prijazni in pravočasni odčitki, zagotovljeni odjemalcu in vsaki tretji osebi, ki jo odjemalec imenuje, neposredno z vmesnika po izbiri odjemalca, ker so ključnega pomena za izvajanje storitev odziva na povpraševanje, sprejemanje „spletnih“ odločitev o varčevanju z energijo in učinkovito vključevanje razpršenih virov energije. Za spodbujanje varčevanja z energijo se državam članicam zelo priporoča, naj poskrbijo, da bodo končni uporabniki, ki uporabljajo pametne merilne sisteme, opremljeni s standardiziranim vmesnikom, ki zagotavlja odjemalcu vizualizirane podatke o individualni porabi. |
| --- | --- | --- | --- |

42.

Vsak pametni merilni sistem za električno energijo bi moral nuditi vsaj vse funkcije, ki so navedene v nadaljevanju:

Za odjemalca:

(a)

Zagotovitev odčitkov neposredno odjemalcu in vsaki tretji osebi, ki jo imenuje odjemalec. Ta funkcija je v pametnem merilnem sistemu bistvena, ker so neposredne povratne informacije odjemalca bistvenega pomena za zagotavljanje varčevanja z energijo na strani povpraševanja. Obstaja precejšnje soglasje o zagotavljanju standardiziranih vmesnikov, ki bodo omogočali „sprotne“ rešitve za upravljanje z energijo, kakor so avtomatizacija stanovanj in različne sheme odziva na povpraševanje, in olajšali varno dostavo podatkov neposredno odjemalcu. Zelo so priporočljivi natančni, uporabnikom prijazni in pravočasni odčitki, zagotovljeni odjemalcu in vsaki tretji osebi, ki jo odjemalec imenuje, neposredno z vmesnika po izbiri odjemalca, ker so ključnega pomena za izvajanje storitev odziva na povpraševanje, sprejemanje „spletnih“ odločitev o varčevanju z energijo in učinkovito vključevanje razpršenih virov energije. Za spodbujanje varčevanja z energijo se državam članicam zelo priporoča, naj poskrbijo, da bodo končni uporabniki, ki uporabljajo pametne merilne sisteme, opremljeni s standardiziranim vmesnikom, ki zagotavlja odjemalcu vizualizirane podatke o individualni porabi.

| (b) | Dovolj pogosto posodabljanje odčitkov iz točke (a), da se omogoči uporaba podatkov za doseganje varčevanja z energijo. Ta funkcija se v celoti nanaša na stran povpraševanja, in sicer na končnega potrošnika. Če naj se potrošniki zanašajo na podatke, ki jih zagotavlja sistem, morajo videti podatke o odzivu na svoja dejanja. Stopnjo je treba prilagoditi odzivnemu času izdelkov, ki uporabljajo ali proizvajajo energijo. Obstaja splošno soglasje, da je potrebno vrednost posodobiti vsaj vsakih 15 minut. Nadaljnji razvoj in nove energetske storitve bodo verjetno privedle do hitrejših komunikacij. Priporočljivo je tudi, da je pametni merilni sistem sposoben hraniti podatke o porabi odjemalca za razumen čas, da se odjemalcu in vsaki tretji osebi, ki jo odjemalec imenuje, omogoči ogled in pridobitev podatkov o prejšnji porabi. To bi moralo omogočiti izračun stroškov, povezanih s porabo. |
| --- | --- |

(b)

Dovolj pogosto posodabljanje odčitkov iz točke (a), da se omogoči uporaba podatkov za doseganje varčevanja z energijo. Ta funkcija se v celoti nanaša na stran povpraševanja, in sicer na končnega potrošnika. Če naj se potrošniki zanašajo na podatke, ki jih zagotavlja sistem, morajo videti podatke o odzivu na svoja dejanja. Stopnjo je treba prilagoditi odzivnemu času izdelkov, ki uporabljajo ali proizvajajo energijo. Obstaja splošno soglasje, da je potrebno vrednost posodobiti vsaj vsakih 15 minut. Nadaljnji razvoj in nove energetske storitve bodo verjetno privedle do hitrejših komunikacij. Priporočljivo je tudi, da je pametni merilni sistem sposoben hraniti podatke o porabi odjemalca za razumen čas, da se odjemalcu in vsaki tretji osebi, ki jo odjemalec imenuje, omogoči ogled in pridobitev podatkov o prejšnji porabi. To bi moralo omogočiti izračun stroškov, povezanih s porabo.

| | Za izvajalca merjenja:






  (c) | Omogočiti izvajalcu odčitavanje števcev na daljavo. Ta funkcija se nanaša na ponudbeno stran (izvajalce merjenja). Obstaja jasno soglasje, da je ta funkcija ključnega pomena. |
| --- | --- | --- |

Za izvajalca merjenja:

(c)

Omogočiti izvajalcu odčitavanje števcev na daljavo. Ta funkcija se nanaša na ponudbeno stran (izvajalce merjenja). Obstaja jasno soglasje, da je ta funkcija ključnega pomena.

| (d) | Zagotoviti dvosmerno komunikacijo med pametnim merilnim sistemom in zunanjimi omrežji za vzdrževanje in nadzor merilnega sistema. Ta funkcija se nanaša na merjenje. Obstaja jasno soglasje, da je ta funkcija ključnega pomena. |
| --- | --- |

(d)

Zagotoviti dvosmerno komunikacijo med pametnim merilnim sistemom in zunanjimi omrežji za vzdrževanje in nadzor merilnega sistema. Ta funkcija se nanaša na merjenje. Obstaja jasno soglasje, da je ta funkcija ključnega pomena.

| (e) | Omogočiti dovolj pogosto odčitavanje, da se lahko podatki uporabljajo za načrtovanje omrežja. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. |
| --- | --- |

(e)

Omogočiti dovolj pogosto odčitavanje, da se lahko podatki uporabljajo za načrtovanje omrežja. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran.

| | Za komercialne vidike oskrbe z energijo:






  (f) | Podpreti napredne sisteme cen. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Pametni merilni sistemi bi morali vključevati napredne sisteme cen, zapise časa uporabe in nadzor cen na daljavo. To bi moralo pomagati potrošnikom in upravljavcem omrežij pri doseganju energetske učinkovitosti in prihrankih stroškov z zmanjševanjem konic v povpraševanju po energiji. Ta funkcija je skupaj s funkcijami iz točk (a) in (b) ključna gonilna sila za krepitev moči potrošnikov in izboljšanje energetske učinkovitosti sistema oskrbe. Zelo se priporoča, naj pametni merilni sistem omogoči samodejni prenos podatkov o možnostih naprednih cen do končnih uporabnikov, na primer prek standardiziranega vmesnika, omenjenega v točki a). |
| --- | --- | --- |

Za komercialne vidike oskrbe z energijo:

(f)

Podpreti napredne sisteme cen. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Pametni merilni sistemi bi morali vključevati napredne sisteme cen, zapise časa uporabe in nadzor cen na daljavo. To bi moralo pomagati potrošnikom in upravljavcem omrežij pri doseganju energetske učinkovitosti in prihrankih stroškov z zmanjševanjem konic v povpraševanju po energiji. Ta funkcija je skupaj s funkcijami iz točk (a) in (b) ključna gonilna sila za krepitev moči potrošnikov in izboljšanje energetske učinkovitosti sistema oskrbe. Zelo se priporoča, naj pametni merilni sistem omogoči samodejni prenos podatkov o možnostih naprednih cen do končnih uporabnikov, na primer prek standardiziranega vmesnika, omenjenega v točki a).

| (g) | Omogočiti nadzor vklopa/izklopa oskrbe in/ali omejitve pretoka ali moči na daljavo. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Zagotavlja dodatno zaščito potrošnika z omogočanjem postopnega omejevanja. Pospešuje postopke, kot je na primer selitev stanovanja – stara oskrba se lahko hitro in enostavno prekine, nova pa priključi. Potrebna je za obravnavanje tehničnih izrednih razmer v omrežju. Vendar lahko vključuje dodatna tveganja za varnost, ki jih je treba zmanjšati na najmanjšo možno mero. |
| --- | --- |

(g)

Omogočiti nadzor vklopa/izklopa oskrbe in/ali omejitve pretoka ali moči na daljavo. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Zagotavlja dodatno zaščito potrošnika z omogočanjem postopnega omejevanja. Pospešuje postopke, kot je na primer selitev stanovanja – stara oskrba se lahko hitro in enostavno prekine, nova pa priključi. Potrebna je za obravnavanje tehničnih izrednih razmer v omrežju. Vendar lahko vključuje dodatna tveganja za varnost, ki jih je treba zmanjšati na najmanjšo možno mero.

| | Za varnost in varstvo podatkov:






  (h) | Zagotoviti varne podatkovne komunikacije. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Visoke ravni varnosti so bistvenega pomena za vse komunikacije med števcem in izvajalcem. To velja za neposredne komunikacije s števcem in za vsa sporočila, ki potekajo prek števca do kakršnih koli aparatov ali nadzornih naprav v prostorih potrošnika ali v obratni smeri. Za lokalne komunikacije v prostorih potrošnika se zahteva varstvo zasebnosti in podatkov. |
| --- | --- | --- |

Za varnost in varstvo podatkov:

(h)

Zagotoviti varne podatkovne komunikacije. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Visoke ravni varnosti so bistvenega pomena za vse komunikacije med števcem in izvajalcem. To velja za neposredne komunikacije s števcem in za vsa sporočila, ki potekajo prek števca do kakršnih koli aparatov ali nadzornih naprav v prostorih potrošnika ali v obratni smeri. Za lokalne komunikacije v prostorih potrošnika se zahteva varstvo zasebnosti in podatkov.

| (i) | Preprečevanje in odkrivanje goljufij. Ta funkcija se nanaša na ponudbeno stran: varnost in zavarovanje v primeru dostopa. Veliko soglasje kaže pomembnost, ki se pripisuje tej funkciji. Ta je potrebna ne le za preprečevanje goljufij, temveč tudi za zaščito potrošnika, na primer pred vdorom. |
| --- | --- |

(i)

Preprečevanje in odkrivanje goljufij. Ta funkcija se nanaša na ponudbeno stran: varnost in zavarovanje v primeru dostopa. Veliko soglasje kaže pomembnost, ki se pripisuje tej funkciji. Ta je potrebna ne le za preprečevanje goljufij, temveč tudi za zaščito potrošnika, na primer pred vdorom.

| | Za razpršeno proizvodnjo:






  (j) | Zagotoviti merjenje uvoza/izvoza in reaktivno merjenje. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Večina držav zagotavlja funkcije, ki so potrebne za omogočanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov in lokalne mikro proizvodnje, s čimer dodatno utemeljuje potrebo po namestitvi števcev. Priporočljivo je, da se ta funkcija namesti v privzeti nastavitvi in aktivira/onemogoča v skladu z željami in potrebami potrošnika. |
| --- | --- | --- |

Za razpršeno proizvodnjo:

(j)

Zagotoviti merjenje uvoza/izvoza in reaktivno merjenje. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Večina držav zagotavlja funkcije, ki so potrebne za omogočanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov in lokalne mikro proizvodnje, s čimer dodatno utemeljuje potrebo po namestitvi števcev. Priporočljivo je, da se ta funkcija namesti v privzeti nastavitvi in aktivira/onemogoča v skladu z željami in potrebami potrošnika.

Nadaljnje spremljanje

| 43. | Države članice sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za nadaljnje spremljanje tega priporočila in njegovo predstavitev vsem zainteresiranim stranem, ki sodelujejo pri snovanju in delovanju aplikacij pametnih omrežij v Uniji. |
| --- | --- |

43.

Države članice sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za nadaljnje spremljanje tega priporočila in njegovo predstavitev vsem zainteresiranim stranem, ki sodelujejo pri snovanju in delovanju aplikacij pametnih omrežij v Uniji.

| 44. | Države članice morajo Komisiji do 3. septembra 2012 poročati o rezultatih svojih analiz stroškov in koristi v zvezi z uvedbo pametnih merilnih sistemov ter o ukrepih in načrtih, ki so jih sprejele v zvezi s tem priporočilom. |
| --- | --- |

44.

Države članice morajo Komisiji do 3. septembra 2012 poročati o rezultatih svojih analiz stroškov in koristi v zvezi z uvedbo pametnih merilnih sistemov ter o ukrepih in načrtih, ki so jih sprejele v zvezi s tem priporočilom.

| 45. | Komisija namerava prejete ekonomske cenitve uvedbe pametnega merjenja oceniti v smislu tega priporočila. |
| --- | --- |

45.

Komisija namerava prejete ekonomske cenitve uvedbe pametnega merjenja oceniti v smislu tega priporočila.

Naslovniki

| 46. | To priporočilo je naslovljeno na države članice in vse pristojne organe, ki jih te imenujejo za vključitev v ekonomsko oceno pametnih merilnih sistemov. |
| --- | --- |

46.

To priporočilo je naslovljeno na države članice in vse pristojne organe, ki jih te imenujejo za vključitev v ekonomsko oceno pametnih merilnih sistemov.

V Bruslju, 9. marca 2012

Za Komisijo

Günther OETTINGER

Član Komisije

---

(1)  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

1

(2)  UL L 211, 14.8.2009, str. 94.

2

(3)  COM(2011) 202 konč.

3

(4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

4

(5)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

5

(6)  COM(2007) 228 konč.

6

(7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm

7

(8)  Smernice ERGEG o dobri praksi (GGP) za regulativne vidike pametnih števcev za električno energijo in plin (ref. št. E10-RMF-29-05).

8

(9)  Evropska projektna skupina za pametna omrežja opredeljuje pametna omrežja kot energetska omrežja, ki lahko učinkovito povežejo obnašanje vseh uporabnikov, priključenih nanje, da bi zagotovila gospodarsko učinkovit, trajnostni sistem oskrbe z energijo z majhnimi izgubami ter visoko kakovostno, varno in zanesljivo dobavo: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf

9

(10)  Razlagalna opomba k Direktivi 2009/72/ES o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in Direktivi 2009/73/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom – Maloprodajni trgi, str. 7.

10

(11)  Mnenje delovne skupine za pametna merjenja št. 183 o členu 29, april 2011.

11

---

PRILOGA

Smernice za metodologijo za ekonomsko oceno dolgoročnih stroškov in koristi uvedbe pametnega merjenja v skladu s Prilogo I k Direktivi 2009/72/ES in Direktivo 2009/73/ES

1.   SKLICEVANJA

| 1.1 | Evropska komisija – Skupno raziskovalno središče Inštitut za energetiko in promet (2012). „Smernice za izvedbo analize stroškov in koristi projektov pametnih omrežij“, ki so na voljo na naslovu: http://ses.jrc.ec.europa.eu/ |
| --- | --- |

1.1

Evropska komisija – Skupno raziskovalno središče Inštitut za energetiko in promet (2012). „Smernice za izvedbo analize stroškov in koristi projektov pametnih omrežij“, ki so na voljo na naslovu: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

| 1.2 | Evropska komisija – Skupno raziskovalno središče Inštitut za energetiko in promet (2012). „Smernice za izvedbo analize stroškov in koristi uvedbe pametnega merjenja“, ki so na voljo na naslovu: http://ses.jrc.ec.europa.eu/ |
| --- | --- |

1.2

Evropska komisija – Skupno raziskovalno središče Inštitut za energetiko in promet (2012). „Smernice za izvedbo analize stroškov in koristi uvedbe pametnega merjenja“, ki so na voljo na naslovu: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

| 1.3 | Skupina evropskih regulatorjev za električno energijo in plin. „Končne smernice o dobri praksi za regulativne vidike pametnega merjenja električne energije in plina“, februar 2011, ref. št.: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf |
| --- | --- |

1.3

Skupina evropskih regulatorjev za električno energijo in plin. „Končne smernice o dobri praksi za regulativne vidike pametnega merjenja električne energije in plina“, februar 2011, ref. št.: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

| 1.4 | Projektna skupina Evropske komisije za pametna omrežja (2010), strokovna skupina 3: Vloge in odgovornosti udeležencev, vključenih v uvajanje pametnih omrežij, „Matrika prednosti uvedbe“, ki je na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls |
| --- | --- |

1.4

Projektna skupina Evropske komisije za pametna omrežja (2010), strokovna skupina 3: Vloge in odgovornosti udeležencev, vključenih v uvajanje pametnih omrežij, „Matrika prednosti uvedbe“, ki je na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

| 1.5 | Predlog Direktive o energetski učinkovitosti ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES [COM(2011) 370 konč., 22. 6. 2011] |
| --- | --- |

1.5

Predlog Direktive o energetski učinkovitosti ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES [COM(2011) 370 konč., 22. 6. 2011]

| 1.6 | SEC(2011) 288 konč. – Delovni dokument služb Komisije „Ocena učinka“, priložen k Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011) 112 konč.) (SEC(2011) 289 konč.) |
| --- | --- |

1.6

SEC(2011) 288 konč. – Delovni dokument služb Komisije „Ocena učinka“, priložen k Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011) 112 konč.) (SEC(2011) 289 konč.)

2.   NEIZČRPNI SEZNAM SPREMENLJIVK/PODATKOV, KI JIH JE TREBA DOLOČITI/ZBRATI V PRIMERU ELEKTRIČNE ENERGIJE

| Spremenljivke/podatki, ki jih je treba določiti/zbrati | Enota |
| --- | --- |
| Projekcija sprememb porabe električne energije | % |
| Projekcija sprememb cen energije | % |
| Prenos konične obremenitve | % |
| Izgube električne energije na ravni prenosa in distribucije | % |
| Ocenjene minute brez oskrbe | Število minut |
| Vrednost izgubljene obremenitve, vrednost dobave | EUR/kWh |
| Diskontna stopnja | % |
| Stroški strojne opreme (npr. pametni števec, modem GPRS/PLC itd.) | EUR |
| Število pametnih merilnih sistemov, ki se namestijo | Število pametnih števcev |
| Stroški namestitve pametnega merilnega sistema | EUR |
| Pričakovana življenjska doba pametnega merilnega sistema | Število let |
| Stroški odčitavanja števca | EUR/leto |
| Stopnja uspešnosti telekomunikacij | % |
| Stopnja inflacije | % |
| Zmanjšanje stroškov zaradi zrelosti tehnologije | % |
| Časovni načrt izvajanja | Število pametnih števcev/leto |
| Odstotek števcev, nameščenih v podeželska območja v primerjavi z urbanimi območji | % |
| Stroški ogljika | EUR/tono |

Spremenljivke/podatki, ki jih je treba določiti/zbrati

Enota

Projekcija sprememb porabe električne energije

%

Projekcija sprememb cen energije

%

Prenos konične obremenitve

%

Izgube električne energije na ravni prenosa in distribucije

%

Ocenjene minute brez oskrbe

Število minut

Vrednost izgubljene obremenitve, vrednost dobave

EUR/kWh

Diskontna stopnja

%

Stroški strojne opreme (npr. pametni števec, modem GPRS/PLC itd.)

EUR

Število pametnih merilnih sistemov, ki se namestijo

Število pametnih števcev

Stroški namestitve pametnega merilnega sistema

EUR

Pričakovana življenjska doba pametnega merilnega sistema

Število let

Stroški odčitavanja števca

EUR/leto

Stopnja uspešnosti telekomunikacij

%

Stopnja inflacije

%

Zmanjšanje stroškov zaradi zrelosti tehnologije

%

Časovni načrt izvajanja

Število pametnih števcev/leto

Odstotek števcev, nameščenih v podeželska območja v primerjavi z urbanimi območji

%

Stroški ogljika

EUR/tono

3.   DIAGRAM POTEKA KORAKOV ZA IZVEDBO ANALIZE STROŠKOV IN KORISTI TER ANALIZE OBČUTLJIVOSTI

Image

Kadar analiza dopušča izračun stroškov in koristi nastalih sprememb pri emisijah ogljika, je priporočljivo, da analiza upošteva projicirane cene ogljika iz referenčnega scenarija Komisije in tudi iz scenarija dekarbonizacije (1).

4.   NEIZČRPNI SEZNAM STROŠKOV, KI JIH JE TREBA UPOŠTEVATI PRI UVEDBI PAMETNIH MERILNIH SISTEMOV V PRIMERU ELEKTRIČNE ENERGIJE

| Splošna kategorija | Vrsta stroškov, ki jih je treba upoštevati pri uvedbi in oceniti v izhodišču |
| --- | --- |
| Naložbe v osnovna sredstva (CAPEX) | Naložbe v pametne merilne sisteme |
| Naložbe v IT |
| Naložbe v komunikacije |
| Naložbe v prikazovalnike na domu (če je ustrezno) |
| Proizvodnja |
| Prenos |
| Distribucija |
| Odpravljene naložbe v konvencionalne števce (negativni stroški, ki se dodajo seznamu koristi) |
| Operativni stroški (OPEX) | Stroški vzdrževanja IT |
| Stroški upravljanja omrežja in osnovni stroški |
| Stroški komunikacij/prenosa podatkov (vklj. z GPRS, radijskimi komunikacijami itd.) |
| Stroški upravljanja scenarijev |
| Zamenjava/neuspeh pametnih merilnih sistemov (dodatno) |
| Zmanjšanje prihodkov (npr. zaradi učinkovitejše porabe) |
| Proizvodnja |
| Distribucija |
| Prenos |
| Odčitavanje števca |
| Klicni center/skrb za odjemalce |
| Stroški usposabljanja (npr. osebje, ki skrbi za odjemalce, in osebje, ki montira) |
| Zanesljivost | Stroški obnove |
| Okoljski | Stroški emisij (oprema za nadzor CO2, dovoljenja za obratovanje in pravice do emisij) |
| Zanesljivost oskrbe z energijo | Stroški fosilnih goriv, porabljeni za proizvodnjo električne energije |
| Stroški fosilnih goriv za prevoz in obratovanje |
| Drugo | Stroški programov za vključevanje potrošnikov |
| Nepovratni stroški prej nameščenih (običajnih) števcev |

Splošna kategorija

Vrsta stroškov, ki jih je treba upoštevati pri uvedbi in oceniti v izhodišču

Naložbe v osnovna sredstva (CAPEX)

Naložbe v pametne merilne sisteme

Naložbe v IT

Naložbe v komunikacije

Naložbe v prikazovalnike na domu (če je ustrezno)

Proizvodnja

Prenos

Distribucija

Odpravljene naložbe v konvencionalne števce (negativni stroški, ki se dodajo seznamu koristi)

Operativni stroški (OPEX)

Stroški vzdrževanja IT

Stroški upravljanja omrežja in osnovni stroški

Stroški komunikacij/prenosa podatkov (vklj. z GPRS, radijskimi komunikacijami itd.)

Stroški upravljanja scenarijev

Zamenjava/neuspeh pametnih merilnih sistemov (dodatno)

Zmanjšanje prihodkov (npr. zaradi učinkovitejše porabe)

Proizvodnja

Distribucija

Prenos

Odčitavanje števca

Klicni center/skrb za odjemalce

Stroški usposabljanja (npr. osebje, ki skrbi za odjemalce, in osebje, ki montira)

Zanesljivost

Stroški obnove

Okoljski

Stroški emisij (oprema za nadzor CO2, dovoljenja za obratovanje in pravice do emisij)

Zanesljivost oskrbe z energijo

Stroški fosilnih goriv, porabljeni za proizvodnjo električne energije

Stroški fosilnih goriv za prevoz in obratovanje

Drugo

Stroški programov za vključevanje potrošnikov

Nepovratni stroški prej nameščenih (običajnih) števcev

5.   NEIZČRPNI SEZNAM FORMUL ZA MERJENJE KORISTI V PRIMERU ELEKTRIČNE ENERGIJE

| Korist | Delna korist | Izračun monetizacije |
| --- | --- | --- |
| Zmanjšanje stroškov odčitavanja števcev in obratovalnih stroškov | Zmanjšani obratovalni stroški števcev | Vrednost (EUR) = [ocenjena zmanjšanja stroškov pri obratovanju števcev na daljavo (EUR/leto)] uvedba – [ocenjena zmanjšanja stroškov pri obratovanju števcev na daljavo (EUR/leto) × stopnja neuspešnih komunikacij (%/100)] scenarij uvedbe |
| Zmanjšani stroški odčitavanja števcev | Vrednost (EUR) = [stroški z lokalnimi odčitki števcev (EUR)]izhodiščna vrednost – [ocenjeni stroški pridobitve lokalnih „razpršenih“ odčitkov števcev (EUR)]scenarij uvedbe

  pri čemer:
  [stroški z lokalnimi odčitki števcev (EUR)]izhodiščna vrednost= število odjemalcev v LV (2) × obstoječi stroški odčitavanja števcev/odjemalca/leto (EUR)
  [ocenjeni stroški pridobitve lokalnih „razpršenih“ odčitkov števcev (EUR)] scenarij uvedbe= [število odjemalcev v LV × % odjemalcev, ki niso vključeni v uvedbo × povprečni stroški pridobitve „razpršenih“ odčitkov na odjemalca (EUR/odjemalca)] + [število odjemalcev v LV × % odjemalcev, vključenih v uvedbo × stopnja napak pri sporočanju (%) × povprečni stroški pridobitve „razpršenih“ odčitkov na odjemalca (EUR/število odjemalcev) |
| Zmanjšani stroški obračunavanja | Vrednost (EUR) = [število odjemalcev v LV × stroški obračunavanja/odjemalca/leto (EUR)] izhodiščna vrednost – [število odjemalcev v LV × stroški obračunavanja/odjemalca/leto (EUR)] scenarij uvedbe |
| Zmanjšani stroški klicnega centra/skrbi za odjemalce | Vrednost (EUR) = [število odjemalcev v LV × stroški skrbi za odjemalce/odjemalca/leto (EUR)] izhodiščna vrednost – [število odjemalcev v LV × stroški skrbi za odjemalce/odjemalca/leto (EUR)] scenarij uvedbe |
| Zmanjšanje obratovalnih stroškov in stroškov vzdrževanja | Zmanjšani stroški vzdrževanja sredstev | Vrednost (EUR) = [neposredni stroški, povezani z vzdrževanjem sredstev (EUR/leto)] izhodiščna vrednost – [neposredni stroški, povezani z vzdrževanjem sredstev (EUR/leto)] scenarij uvedbe |
| Zmanjšani stroški okvar opreme | Vrednost (EUR) = [stroški okvar opreme (EUR/leto)] izhodiščna vrednost – [stroški okvar opreme (EUR/leto)] scenarij uvedbe |
| Odložene/odpravljene naložbe v distribucijske zmogljivosti | Odložene naložbe v distribucijske zmogljivosti zaradi povračila sredstev | Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × stopnja povračila naložb (%/100) |
| Odložene naložbe v distribucijske zmogljivosti zaradi amortizacije sredstev | Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × leta amortizacije zmogljivosti (%/100) |
| Odložene/odpravljene naložbe v prenosne zmogljivosti | Odložene naložbe v prenosne zmogljivosti zaradi povračila sredstev | Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × stopnja povračila naložb (%/100) |
| Odložene naložbe v prenosne zmogljivosti zaradi amortizacije sredstev | Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × leta amortizacije zmogljivosti (%/100) |
| Odložene/odpravljene naložbe v proizvodne zmogljivosti | Odložene naložbe v proizvodnjo obratov za konične obremenitve | Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo proizvodnji za konične obremenitve (EUR/leto) × čas odložitve (število let) |
| Odložene naložbe v proizvodnjo obratov za rezervno moč | Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo proizvodnji rezervne moči (EUR/leto) × čas odložitve (število let) |
| Zmanjšanje tehničnih izgub električne energije | Zmanjšane tehnične izgube električne energije | Vrednost (EUR) = zmanjšane izgube zaradi energetske učinkovitosti (EUR/leto) + zmanjšane izgube zaradi nadzora napetosti (EUR/leto) + zmanjšane izgube na ravni prenosa (EUR/leto) |
| Prihranki stroškov električne energije | Zmanjšanje porabe | Vrednost (EUR) = stopnja energije (EUR/MWh) × skupna poraba energije pri LV (MWh) × ocenjen % zmanjšanja porabe z uvedbo (%/100) |
| Prenos konične obremenitve | Vrednost (EUR) = veleprodajna razlika v marži med maržo za konično in maržo za nekonično proizvodnjo (EUR/MWh) × % prenosa konične obremenitve (%/100) × skupna poraba energije pri LV (MWh) |
| Zmanjšanje komercialnih izgub | Zmanjšana kraja električne energije | Vrednost (EUR) = % odjemalcev, ki kradejo energijo (%/100) × ocenjena povprečna vrednost cen neregistrirane energetske obremenitve/odjemalca/leto (EUR) × skupno število odjemalcev LV (število odjemalcev) |
| Nadomeščeni prihodki, povezani z goljufijo pri „pogodbeni moči“ | Vrednost (EUR) = % odjemalcev, ki „goljufajo pri pogodbeni moči“ (%/100) × ocenjena vrednost cene neplačane pogodbene moči/odjemalca/leto (EUR) × skupno število odjemalcev LV (število odjemalcev) |
| Nadomeščeni prihodki, povezani z dodatno „pogodbeno močjo“ | Vrednost (EUR) = % odjemalcev, ki zahtevajo dodatno pogodbeno moč po namestitvi pametnega merilnega sistema (%/100) × ocenjena povprečna vrednost nadomeščenih prihodkov zaradi dodatne pogodbene moči (EUR) × skupno število odjemalcev LV (število odjemalcev) |
| Skrajšanje časa izpadov (zaradi izboljšanega spremljanja in sprotnih informacij iz omrežja) | Vrednost storitve | Vrednost (EUR) = skupna porabljena energija MV (3) + LV (MWh)/ minute na leto (#/leto) × povprečne minute neoskrbe/leto (#) × vrednost storitve (EUR/kWh) × % zmanjšanja časa izpadov (%/100) |
| Zmanjšani stroški odškodnin odjemalcem | Vrednost (EUR) = povprečne letne odškodnine odjemalcem (EUR/leto) × zmanjšanje odškodnin odjemalcem |
| Zmanjšanje emisij CO2 | Zmanjšanje emisij CO2 zaradi zmanjšanih izgub v vodih | Vrednost (EUR) = [izgube v vodih (MWh) × vsebnost CO2 (tone/MWh) × vrednost CO2 (EUR/tono)] izhodiščna vrednost –
  [izgube v vodih (MWh) × vsebnost CO2 (tone/MWh) × vrednost CO2 (EUR/tono)] scenarij uvedbe |
| Zmanjšane emisije CO2 zaradi večjega obsega virov za nizkoogljično proizvodnjo (kot posledica uvedbe pametnega merjenja) | Vrednost (EUR) = [emisije CO2 (v tonah) × vrednost CO2 (EUR/tono)] izhodiščna vrednost – [emisije CO2 (v tonah) × vrednost CO2 (EUR/tono)] scenarij uvedbe |
| Zmanjšanje emisij CO2 zaradi zmanjšanega števila prevozov terenskega osebja | Vrednost (EUR) = število prihranjenih litrov goriva (#) × strošek na liter goriva (EUR) |
| Zmanjšanje porabe goriva zaradi zmanjšanega števila prevozov terenskega osebja | Vrednost (EUR) = število prihranjenih litrov goriva (#) × strošek na liter goriva (EUR) |
| Zmanjšanje onesnaževanja zraka (trdni delci, NOx, SO2) | Zmanjšanje emisij onesnaževal zraka zaradi zmanjšanih izgub v vodih | Za vsako onesnaževalo:
  Vrednost (EUR) = [izgube v vodih (MWh) × vsebnost onesnaževala zraka (enota/ MWh) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] izhodiščna vrednost –
  Izgube v vodih (MWh) × vsebnost onesnaževala zraka (enota/ MWh) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] scenarij uvedbe |
| | Zmanjšane emisije onesnaževal zraka zaradi večjega obsega virov za nizkoogljično proizvodnjo (kot posledica uvedbe pametnega merjenja) | Za vsako onesnaževalo:
  Vrednost (EUR) = [emisije onesnaževala zraka (enota) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] izhodiščna vrednost – [emisije onesnaževala zraka (enota) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] scenarij uvedbe |
| | Zmanjšane emisije onesnaževal zraka zaradi zmanjšanega števila prevozov terenskega osebja | Vrednost (EUR) = število prihranjenih litrov goriva (#) × strošek na liter nepotrebnega goriva (EUR) |

Korist

Delna korist

Izračun monetizacije

Zmanjšanje stroškov odčitavanja števcev in obratovalnih stroškov

Zmanjšani obratovalni stroški števcev

Vrednost (EUR) = [ocenjena zmanjšanja stroškov pri obratovanju števcev na daljavo (EUR/leto)] uvedba – [ocenjena zmanjšanja stroškov pri obratovanju števcev na daljavo (EUR/leto) × stopnja neuspešnih komunikacij (%/100)] scenarij uvedbe

Zmanjšani stroški odčitavanja števcev

Vrednost (EUR) = [stroški z lokalnimi odčitki števcev (EUR)]izhodiščna vrednost – [ocenjeni stroški pridobitve lokalnih „razpršenih“ odčitkov števcev (EUR)]scenarij uvedbe

pri čemer:

[stroški z lokalnimi odčitki števcev (EUR)]izhodiščna vrednost= število odjemalcev v LV (2) × obstoječi stroški odčitavanja števcev/odjemalca/leto (EUR)

[ocenjeni stroški pridobitve lokalnih „razpršenih“ odčitkov števcev (EUR)] scenarij uvedbe= [število odjemalcev v LV × % odjemalcev, ki niso vključeni v uvedbo × povprečni stroški pridobitve „razpršenih“ odčitkov na odjemalca (EUR/odjemalca)] + [število odjemalcev v LV × % odjemalcev, vključenih v uvedbo × stopnja napak pri sporočanju (%) × povprečni stroški pridobitve „razpršenih“ odčitkov na odjemalca (EUR/število odjemalcev)

Zmanjšani stroški obračunavanja

Vrednost (EUR) = [število odjemalcev v LV × stroški obračunavanja/odjemalca/leto (EUR)] izhodiščna vrednost – [število odjemalcev v LV × stroški obračunavanja/odjemalca/leto (EUR)] scenarij uvedbe

Zmanjšani stroški klicnega centra/skrbi za odjemalce

Vrednost (EUR) = [število odjemalcev v LV × stroški skrbi za odjemalce/odjemalca/leto (EUR)] izhodiščna vrednost – [število odjemalcev v LV × stroški skrbi za odjemalce/odjemalca/leto (EUR)] scenarij uvedbe

Zmanjšanje obratovalnih stroškov in stroškov vzdrževanja

Zmanjšani stroški vzdrževanja sredstev

Vrednost (EUR) = [neposredni stroški, povezani z vzdrževanjem sredstev (EUR/leto)] izhodiščna vrednost – [neposredni stroški, povezani z vzdrževanjem sredstev (EUR/leto)] scenarij uvedbe

Zmanjšani stroški okvar opreme

Vrednost (EUR) = [stroški okvar opreme (EUR/leto)] izhodiščna vrednost – [stroški okvar opreme (EUR/leto)] scenarij uvedbe

Odložene/odpravljene naložbe v distribucijske zmogljivosti

Odložene naložbe v distribucijske zmogljivosti zaradi povračila sredstev

Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × stopnja povračila naložb (%/100)

Odložene naložbe v distribucijske zmogljivosti zaradi amortizacije sredstev

Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × leta amortizacije zmogljivosti (%/100)

Odložene/odpravljene naložbe v prenosne zmogljivosti

Odložene naložbe v prenosne zmogljivosti zaradi povračila sredstev

Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × stopnja povračila naložb (%/100)

Odložene naložbe v prenosne zmogljivosti zaradi amortizacije sredstev

Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × leta amortizacije zmogljivosti (%/100)

Odložene/odpravljene naložbe v proizvodne zmogljivosti

Odložene naložbe v proizvodnjo obratov za konične obremenitve

Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo proizvodnji za konične obremenitve (EUR/leto) × čas odložitve (število let)

Odložene naložbe v proizvodnjo obratov za rezervno moč

Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo proizvodnji rezervne moči (EUR/leto) × čas odložitve (število let)

Zmanjšanje tehničnih izgub električne energije

Zmanjšane tehnične izgube električne energije

Vrednost (EUR) = zmanjšane izgube zaradi energetske učinkovitosti (EUR/leto) + zmanjšane izgube zaradi nadzora napetosti (EUR/leto) + zmanjšane izgube na ravni prenosa (EUR/leto)

Prihranki stroškov električne energije

Zmanjšanje porabe

Vrednost (EUR) = stopnja energije (EUR/MWh) × skupna poraba energije pri LV (MWh) × ocenjen % zmanjšanja porabe z uvedbo (%/100)

Prenos konične obremenitve

Vrednost (EUR) = veleprodajna razlika v marži med maržo za konično in maržo za nekonično proizvodnjo (EUR/MWh) × % prenosa konične obremenitve (%/100) × skupna poraba energije pri LV (MWh)

Zmanjšanje komercialnih izgub

Zmanjšana kraja električne energije

Vrednost (EUR) = % odjemalcev, ki kradejo energijo (%/100) × ocenjena povprečna vrednost cen neregistrirane energetske obremenitve/odjemalca/leto (EUR) × skupno število odjemalcev LV (število odjemalcev)

Nadomeščeni prihodki, povezani z goljufijo pri „pogodbeni moči“

Vrednost (EUR) = % odjemalcev, ki „goljufajo pri pogodbeni moči“ (%/100) × ocenjena vrednost cene neplačane pogodbene moči/odjemalca/leto (EUR) × skupno število odjemalcev LV (število odjemalcev)

Nadomeščeni prihodki, povezani z dodatno „pogodbeno močjo“

Vrednost (EUR) = % odjemalcev, ki zahtevajo dodatno pogodbeno moč po namestitvi pametnega merilnega sistema (%/100) × ocenjena povprečna vrednost nadomeščenih prihodkov zaradi dodatne pogodbene moči (EUR) × skupno število odjemalcev LV (število odjemalcev)

Skrajšanje časa izpadov (zaradi izboljšanega spremljanja in sprotnih informacij iz omrežja)

Vrednost storitve

Vrednost (EUR) = skupna porabljena energija MV (3) + LV (MWh)/ minute na leto (#/leto) × povprečne minute neoskrbe/leto (#) × vrednost storitve (EUR/kWh) × % zmanjšanja časa izpadov (%/100)

Zmanjšani stroški odškodnin odjemalcem

Vrednost (EUR) = povprečne letne odškodnine odjemalcem (EUR/leto) × zmanjšanje odškodnin odjemalcem

Zmanjšanje emisij CO2

Zmanjšanje emisij CO2 zaradi zmanjšanih izgub v vodih

Vrednost (EUR) = [izgube v vodih (MWh) × vsebnost CO2 (tone/MWh) × vrednost CO2 (EUR/tono)] izhodiščna vrednost –

[izgube v vodih (MWh) × vsebnost CO2 (tone/MWh) × vrednost CO2 (EUR/tono)] scenarij uvedbe

Zmanjšane emisije CO2 zaradi večjega obsega virov za nizkoogljično proizvodnjo (kot posledica uvedbe pametnega merjenja)

Vrednost (EUR) = [emisije CO2 (v tonah) × vrednost CO2 (EUR/tono)] izhodiščna vrednost – [emisije CO2 (v tonah) × vrednost CO2 (EUR/tono)] scenarij uvedbe

Zmanjšanje emisij CO2 zaradi zmanjšanega števila prevozov terenskega osebja

Vrednost (EUR) = število prihranjenih litrov goriva (#) × strošek na liter goriva (EUR)

Zmanjšanje porabe goriva zaradi zmanjšanega števila prevozov terenskega osebja

Vrednost (EUR) = število prihranjenih litrov goriva (#) × strošek na liter goriva (EUR)

Zmanjšanje onesnaževanja zraka (trdni delci, NOx, SO2)

Zmanjšanje emisij onesnaževal zraka zaradi zmanjšanih izgub v vodih

Za vsako onesnaževalo:

Vrednost (EUR) = [izgube v vodih (MWh) × vsebnost onesnaževala zraka (enota/ MWh) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] izhodiščna vrednost –

Izgube v vodih (MWh) × vsebnost onesnaževala zraka (enota/ MWh) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] scenarij uvedbe

Zmanjšane emisije onesnaževal zraka zaradi večjega obsega virov za nizkoogljično proizvodnjo (kot posledica uvedbe pametnega merjenja)

Za vsako onesnaževalo:

Vrednost (EUR) = [emisije onesnaževala zraka (enota) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] izhodiščna vrednost – [emisije onesnaževala zraka (enota) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] scenarij uvedbe

Zmanjšane emisije onesnaževal zraka zaradi zmanjšanega števila prevozov terenskega osebja

Vrednost (EUR) = število prihranjenih litrov goriva (#) × strošek na liter nepotrebnega goriva (EUR)

Opomba: Za „stroške onesnaževal zraka“ (trdni delci, NOx, SO2), si je priporočljivo pogledati direktivo o čistih vozilih – Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (4) – ter postopek kvantifikacije koristi za kakovost zraka „CAFÉ“ (čisti zrak za Evropo).

---

(1)  Priloga 7.10 k Delovnemu dokumentu služb Komisije SEC(2011) 288 konč. — „Ocena učinka“: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF

(2)  Nizka napetost

(3)  Srednja napetost

(4)  UL L 120, 15.5.2009, str. 5.

---

Popravki

| 13.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/23

---

Popravek Praktičnih navodil za stranke pri Splošnem sodišču

(Uradni list Evropske unije
  L 68 z dne 7. marca 2012
  )

Stran 25, tretja uvodna izjava:

besedilo:

„ob upoštevanju, da na podlagi navodil, ki jih je Splošno sodišče podalo sodnemu tajniku 5. julija 2007 (UL L 232, str. 1), kakor so bila spremenjena 17. maja 2010 (UL L 170, str. 53) in 24. januarja 2012 (UL L 68, str. 23) (v nadaljevanju: navodila sodnemu tajniku), sodni tajnik skrbi za to, da so procesni akti, ki se vlagajo v spis, v skladu s Statutom, Poslovnikom in temi praktičnimi navodili za stranke (v nadaljevanju: praktična navodila) ter z navodili sodnemu tajniku, zlasti pa zahteva, če je to potrebno, da se akti, ki z njimi niso v skladu, dopolnijo in jih, če niso dopolnjeni, po potrebi zavrne, če niso v skladu z določbami Statuta ali Poslovnika;“

se glasi:

„ob upoštevanju, da na podlagi navodil, ki jih je Splošno sodišče podalo sodnemu tajniku 5. julija 2007 (UL L 232, str. 1), kakor so bila spremenjena 17. maja 2010 (UL L 170, str. 53) in 24. januarja 2012 (UL L 68, str. 20) (v nadaljevanju: navodila sodnemu tajniku), sodni tajnik skrbi za to, da so procesni akti, ki se vlagajo v spis, v skladu s Statutom, Poslovnikom in temi praktičnimi navodili za stranke (v nadaljevanju: praktična navodila) ter z navodili sodnemu tajniku, zlasti pa zahteva, če je to potrebno, da se akti, ki z njimi niso v skladu, dopolnijo in jih, če niso dopolnjeni, po potrebi zavrne, če niso v skladu z določbami Statuta ali Poslovnika;“.

---