# Eiropas Savienības L 471/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 471 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 30. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 471

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 30. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2021/2279 (2021. gada 15. decembris) par vidiskās pēdas metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai un uzrādīšanai | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2021/2279 (2021. gada 15. decembris) par vidiskās pēdas metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai un uzrādīšanai

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

IETEIKUMI

| 30.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 471/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 471/1

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2021/2279

(2021. gada 15. decembris)

par vidiskās pēdas metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai un uzrādīšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. un 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Ticama un pareiza produktu un organizāciju vidiskā snieguma mērīšana un informēšana šo sniegumu ir būtisks elements, lai plašs dalībnieku loks varētu pieņemt ar vidi saistītus lēmumus. |
| --- | --- |

(1)

Ticama un pareiza produktu un organizāciju vidiskā snieguma mērīšana un informēšana šo sniegumu ir būtisks elements, lai plašs dalībnieku loks varētu pieņemt ar vidi saistītus lēmumus.

| (2) | Produktu vidiskās pēdas un organizāciju vidiskās pēdas metodes (turpmāk – “vidiskās pēdas metodes”) ļauj uzņēmumiem izmērīt un uzrādīt savu vidisko sniegumu un tādējādi konkurēt tirgū, pamatojoties uz uzticamu vides informāciju. Tās ietver sīki izstrādātus norādījumus par to, kā modelēt un aprēķināt produktu un organizāciju ietekmi uz vidi. Vidiskās pēdas metožu pamatā ir pastāvošā starptautiski atzītā prakse, rādītāji un noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Produktu vidiskās pēdas un organizāciju vidiskās pēdas metodes (turpmāk – “vidiskās pēdas metodes”) ļauj uzņēmumiem izmērīt un uzrādīt savu vidisko sniegumu un tādējādi konkurēt tirgū, pamatojoties uz uzticamu vides informāciju. Tās ietver sīki izstrādātus norādījumus par to, kā modelēt un aprēķināt produktu un organizāciju ietekmi uz vidi. Vidiskās pēdas metožu pamatā ir pastāvošā starptautiski atzītā prakse, rādītāji un noteikumi.

| (3) | 2013. gadā Komisija pieņēma Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES (1) par kopīgu metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu [vidiskā snieguma] mērīšanai un uzrādīšanai. Tās tiek ieteikts lietot dalībvalstīm, uzņēmumiem, privātām organizācijām un finanšu aprindām, un ieteikumam ir divi pielikumi, kurā noteiktas ierosinātās metodes. |
| --- | --- |

(3)

2013. gadā Komisija pieņēma Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES (1) par kopīgu metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu [vidiskā snieguma] mērīšanai un uzrādīšanai. Tās tiek ieteikts lietot dalībvalstīm, uzņēmumiem, privātām organizācijām un finanšu aprindām, un ieteikumam ir divi pielikumi, kurā noteiktas ierosinātās metodes.

| (4) | Komisija izveidoja sistēmu vidiskās pēdas metožu turpmākai izstrādei, izmēģinājuma posmā piedaloties plašam ieinteresēto personu lokam, tostarp nozarei, un jo īpaši MVU. |
| --- | --- |

(4)

Komisija izveidoja sistēmu vidiskās pēdas metožu turpmākai izstrādei, izmēģinājuma posmā piedaloties plašam ieinteresēto personu lokam, tostarp nozarei, un jo īpaši MVU.

| (5) | Izmēģinājuma posmā, kas ilga no 2013. līdz 2018. gadam, tika izmēģināta konkrētu produktu noteikumu (produktu vidiskās pēdas kategoriju noteikumi – PVPKN) un konkrētu nozaru noteikumu (organizāciju vidiskās pēdas nozaru noteikumi – OVPNN) izstrāde, kurā aktīvi piedalījās ieinteresētās personas; galīgajā redakcijā tika sagatavoti 19 PVPKN un 2 OVPNN. |
| --- | --- |

(5)

Izmēģinājuma posmā, kas ilga no 2013. līdz 2018. gadam, tika izmēģināta konkrētu produktu noteikumu (produktu vidiskās pēdas kategoriju noteikumi – PVPKN) un konkrētu nozaru noteikumu (organizāciju vidiskās pēdas nozaru noteikumi – OVPNN) izstrāde, kurā aktīvi piedalījās ieinteresētās personas; galīgajā redakcijā tika sagatavoti 19 PVPKN un 2 OVPNN.

| (6) | Tika arī atjaunināti vairāki vidiskās pēdas metožu tehniskie aspekti, piemēram, šādi: 1) būtiskuma principa piemērošana (“rīkoties tur, kur tas ir svarīgi”); 2) tāda etalonrādītāja noteikšana, kas atbilst tirgus vidusmēra produkta, kuru dēvē arī par reprezentatīvo produktu/organizāciju, vidiskās pēdas profilam; 3) vienošanās par klimata pārmaiņu, elektroenerģijas, transporta, infrastruktūras un aprīkojuma, iepakojuma, aprites cikla beigu un lauksaimniecības galveno aspektu modelēšanu; 4) normalizācijas un svēruma iekļaušana; 5) pamatnostādnes par to, kā iekļaut bioloģisko daudzveidību kā papildu vides informāciju; 6) dažu ietekmes novērtēšanas metožu uzlabošana, īpašu uzmanību pievēršot ar toksicitāti saistītām metodēm (toksicitāte cilvēkiem – vēzi izraisošas sekas; toksicitāte cilvēkiem – vēzi neizraisošas sekas; ekotoksiskums, saldūdens, ūdens izmantošana, zemes izmantošana, resursi un cietās daļiņas); 7) raksturošanas faktoru noteikšana, pamatojoties uz REACH datiem; 8) norādījumi par vidiskajai pēdai atbilstošām datu kopām. |
| --- | --- |

(6)

Tika arī atjaunināti vairāki vidiskās pēdas metožu tehniskie aspekti, piemēram, šādi: 1) būtiskuma principa piemērošana (“rīkoties tur, kur tas ir svarīgi”); 2) tāda etalonrādītāja noteikšana, kas atbilst tirgus vidusmēra produkta, kuru dēvē arī par reprezentatīvo produktu/organizāciju, vidiskās pēdas profilam; 3) vienošanās par klimata pārmaiņu, elektroenerģijas, transporta, infrastruktūras un aprīkojuma, iepakojuma, aprites cikla beigu un lauksaimniecības galveno aspektu modelēšanu; 4) normalizācijas un svēruma iekļaušana; 5) pamatnostādnes par to, kā iekļaut bioloģisko daudzveidību kā papildu vides informāciju; 6) dažu ietekmes novērtēšanas metožu uzlabošana, īpašu uzmanību pievēršot ar toksicitāti saistītām metodēm (toksicitāte cilvēkiem – vēzi izraisošas sekas; toksicitāte cilvēkiem – vēzi neizraisošas sekas; ekotoksiskums, saldūdens, ūdens izmantošana, zemes izmantošana, resursi un cietās daļiņas); 7) raksturošanas faktoru noteikšana, pamatojoties uz REACH datiem; 8) norādījumi par vidiskajai pēdai atbilstošām datu kopām.

| (7) | Izmēģinājuma posma rezultāti tika izklāstīti Komisijas dienestu 2019. gada darba dokumentā “Ilgtspējīgi produkti aprites ekonomikā. Ceļā uz ES produktu politikas satvara ieguldījumu aprites ekonomikā” (2). Tajā pašā Komisijas dienestu darba dokumentā bija arī norādīti vidiskās pēdas metožu iespējamie lietojumi politikas izstrādē ES līmenī. Kopš 2019. gada un pēc rūpniecības nozarei adresēta uzaicinājuma paust ieinteresētību Komisija turpināja izstrādāt jaunus produktu vidiskās pēdas kategoriju noteikumus. |
| --- | --- |

(7)

Izmēģinājuma posma rezultāti tika izklāstīti Komisijas dienestu 2019. gada darba dokumentā “Ilgtspējīgi produkti aprites ekonomikā. Ceļā uz ES produktu politikas satvara ieguldījumu aprites ekonomikā” (2). Tajā pašā Komisijas dienestu darba dokumentā bija arī norādīti vidiskās pēdas metožu iespējamie lietojumi politikas izstrādē ES līmenī. Kopš 2019. gada un pēc rūpniecības nozarei adresēta uzaicinājuma paust ieinteresētību Komisija turpināja izstrādāt jaunus produktu vidiskās pēdas kategoriju noteikumus.

| (8) | Padomes 2019. gada oktobra secinājumos (3) atzinīgi vērtēta ES vidiskās pēdas metodikas izmēģināšana un visas iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt vidiskās ietekmes uzrādīšanu, pamatojoties uz vidiskās pēdas izmēģinājuma projektu. |
| --- | --- |

(8)

Padomes 2019. gada oktobra secinājumos (3) atzinīgi vērtēta ES vidiskās pēdas metodikas izmēģināšana un visas iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt vidiskās ietekmes uzrādīšanu, pamatojoties uz vidiskās pēdas izmēģinājuma projektu.

| (9) | Eiropas zaļā kursa (4) mērķis ir mobilizēt rūpniecības nozares tīrai aprites ekonomikai, un tajā uzsvērts, ka, lai pircēji varētu pieņemt ilgtspējīgākus lēmumus un lai mazinātu zaļmaldināšanas riskus, ir vajadzīga uzticama, salīdzināma un pārbaudāma informācija. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas zaļā kursa (4) mērķis ir mobilizēt rūpniecības nozares tīrai aprites ekonomikai, un tajā uzsvērts, ka, lai pircēji varētu pieņemt ilgtspējīgākus lēmumus un lai mazinātu zaļmaldināšanas riskus, ir vajadzīga uzticama, salīdzināma un pārbaudāma informācija.

| (10) | Paziņojumā “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (5) Komisija uzsvēra, ka uzņēmumiem būtu jāpamato savi vidiskie apgalvojumi, izmantojot produktu un organizāciju vidiskās pēdas metodes, un apņēmās pārbaudīt šo metožu integrēšanu ES ekomarķējumā. |
| --- | --- |

(10)

Paziņojumā “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (5) Komisija uzsvēra, ka uzņēmumiem būtu jāpamato savi vidiskie apgalvojumi, izmantojot produktu un organizāciju vidiskās pēdas metodes, un apņēmās pārbaudīt šo metožu integrēšanu ES ekomarķējumā.

| (11) | Paziņojumā “Jaunā patērētāju tiesību aizsardzības programma. Patērētāju noturības stiprināšana, lai panāktu ilgtspējīgu atveseļošanos” (6) ir norādīts, ka brīvprātīgas korporatīvās rīcības veicināšanas nolūkā Komisija plāno sadarboties ar uzņēmējiem, lai sekmētu to brīvprātīgu apņemšanos atklāt patērētājiem uzņēmuma vides [vidiskās] pēdas nospiedumu, uzlabot savu ilgtspēju un samazināt ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā “Jaunā patērētāju tiesību aizsardzības programma. Patērētāju noturības stiprināšana, lai panāktu ilgtspējīgu atveseļošanos” (6) ir norādīts, ka brīvprātīgas korporatīvās rīcības veicināšanas nolūkā Komisija plāno sadarboties ar uzņēmējiem, lai sekmētu to brīvprātīgu apņemšanos atklāt patērētājiem uzņēmuma vides [vidiskās] pēdas nospiedumu, uzlabot savu ilgtspēju un samazināt ietekmi uz vidi.

| (12) | Padomes 2020. gada decembra secinājumos ir atzīmēts, ka produktu vidiskās pēdas metodei ir potenciāls būt par vienu no pamatā esošajām metodoloģijām dažādiem produktu politikas rīkiem ES un par ilgtspējīgu produktu satvaru, ņemot vērā arī citas piemērotas metodoloģijas. |
| --- | --- |

(12)

Padomes 2020. gada decembra secinājumos ir atzīmēts, ka produktu vidiskās pēdas metodei ir potenciāls būt par vienu no pamatā esošajām metodoloģijām dažādiem produktu politikas rīkiem ES un par ilgtspējīgu produktu satvaru, ņemot vērā arī citas piemērotas metodoloģijas.

| (13) | Vidiskās pēdas metožu izmantošana jau ir paredzēta saistībā ar ES politiku un tiesību aktiem, piemēram, Taksonomijas regulu (7), Ilgtspējīgu akumulatoru iniciatīvu (8) un zaļā patēriņa solījumu (9). |
| --- | --- |

(13)

Vidiskās pēdas metožu izmantošana jau ir paredzēta saistībā ar ES politiku un tiesību aktiem, piemēram, Taksonomijas regulu (7), Ilgtspējīgu akumulatoru iniciatīvu (8) un zaļā patēriņa solījumu (9).

| (14) | Ņemot vērā šīs norises, Komisijas Ieteikums 2013/179/ES būtu jāatjaunina, lai integrētu izmēģinājuma posma tehniskās norises, jo īpaši kategoriju un nozaru noteikumu izstrādi, tādējādi nodrošinot stabilu pamatu politikas turpmākai izstrādei un īstenošanai. Tam būtu jāatvieglo uzņēmumiem aprēķināt to vidisko sniegumu, pamatojoties uz uzticamu, pārbaudāmu un salīdzināmu informāciju, un citiem dalībniekiem (piemēram, valstu pārvaldes iestādēm, NVO, darījumu partneriem) piekļūt šādai informācijai. Tam būtu arī jāveicina ES Vidiskās pēdas datubāzes attīstība. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā šīs norises, Komisijas Ieteikums 2013/179/ES būtu jāatjaunina, lai integrētu izmēģinājuma posma tehniskās norises, jo īpaši kategoriju un nozaru noteikumu izstrādi, tādējādi nodrošinot stabilu pamatu politikas turpmākai izstrādei un īstenošanai. Tam būtu jāatvieglo uzņēmumiem aprēķināt to vidisko sniegumu, pamatojoties uz uzticamu, pārbaudāmu un salīdzināmu informāciju, un citiem dalībniekiem (piemēram, valstu pārvaldes iestādēm, NVO, darījumu partneriem) piekļūt šādai informācijai. Tam būtu arī jāveicina ES Vidiskās pēdas datubāzes attīstība.

| (15) | MVU var trūkt zinātības un resursu, lai apmierinātu vajadzības pēc informācijas par aprites cikla vidisko sniegumu. Tāpēc atbalsts MVU būtu jāsniedz ne tikai Komisijai, bet arī dalībvalstīm un nozaru apvienībām. |
| --- | --- |

(15)

MVU var trūkt zinātības un resursu, lai apmierinātu vajadzības pēc informācijas par aprites cikla vidisko sniegumu. Tāpēc atbalsts MVU būtu jāsniedz ne tikai Komisijai, bet arī dalībvalstīm un nozaru apvienībām.

| (16) | Rodoties jaunām, starptautiski saskaņotām pieejām, paredzams, ka vidiskās pēdas metodes tiks atjauninātas, lai tajās iekļautu jaunus rādītājus vai modelēšanas noteikumus. Šie aspekti tiek apspriesti Komisijas ekspertu grupā par Vidiskās pēdas tehnisko konsultatīvo padomi. Piemēram, patlaban tiek apsvērta ietekme, kas saistīta ar bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

(16)

Rodoties jaunām, starptautiski saskaņotām pieejām, paredzams, ka vidiskās pēdas metodes tiks atjauninātas, lai tajās iekļautu jaunus rādītājus vai modelēšanas noteikumus. Šie aspekti tiek apspriesti Komisijas ekspertu grupā par Vidiskās pēdas tehnisko konsultatīvo padomi. Piemēram, patlaban tiek apsvērta ietekme, kas saistīta ar bioloģisko daudzveidību.

| (17) | Kā paziņots jaunajā Aprites ekonomikas rīcības plānā, Komisija izpētīs tiesiskā regulējuma izstrādi oglekļa piesaistes sertificēšanai, pamatojoties uz stingru un pārredzamu oglekļa uzskaiti, lai pārraudzītu oglekļa piesaisti un verificētu tās autentiskumu. Minētais regulējums tiks izstrādāts savstarpējā sinerģijā un saskaņotībā ar vidiskās pēdas metodi un nepieciešamības gadījumā tiks atspoguļots šā ieteikuma turpmākos atjauninājumos. |
| --- | --- |

(17)

Kā paziņots jaunajā Aprites ekonomikas rīcības plānā, Komisija izpētīs tiesiskā regulējuma izstrādi oglekļa piesaistes sertificēšanai, pamatojoties uz stingru un pārredzamu oglekļa uzskaiti, lai pārraudzītu oglekļa piesaisti un verificētu tās autentiskumu. Minētais regulējums tiks izstrādāts savstarpējā sinerģijā un saskaņotībā ar vidiskās pēdas metodi un nepieciešamības gadījumā tiks atspoguļots šā ieteikuma turpmākos atjauninājumos.

| (18) | Lai gan šis ieteikums gan ir vērsts uz ietekmi uz vidi, taču globālajā kontekstā aizvien nozīmīgāka loma ir bažām, kas saistītas ar ekonomisko un sociālo ietekmi, tostarp nodarbinātības prakses ietekmi. Komisija turpinās cieši sekot līdzi šīm norisēm, kā arī metodēm, ko izmanto, lai analizētu, kā tie produkti, ko patērē ES, kam ir ilgtermiņa ietekme visā piegādes ķēdē trešās valstīs, ietekmē vidisko, sociālo un ekonomisko piegādes ķēdi. |
| --- | --- |

(18)

Lai gan šis ieteikums gan ir vērsts uz ietekmi uz vidi, taču globālajā kontekstā aizvien nozīmīgāka loma ir bažām, kas saistītas ar ekonomisko un sociālo ietekmi, tostarp nodarbinātības prakses ietekmi. Komisija turpinās cieši sekot līdzi šīm norisēm, kā arī metodēm, ko izmanto, lai analizētu, kā tie produkti, ko patērē ES, kam ir ilgtermiņa ietekme visā piegādes ķēdē trešās valstīs, ietekmē vidisko, sociālo un ekonomisko piegādes ķēdi.

| (19) | Ar šo ieteikumu būtu jāaizstāj Komisijas Ieteikums 2013/179/ES, |
| --- | --- |

(19)

Ar šo ieteikumu būtu jāaizstāj Komisijas Ieteikums 2013/179/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1.   MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šis ieteikums veicina vidiskās pēdas metožu izmantošanu attiecīgajās politikas nostādnēs un shēmās, kas saistītas ar visu veidu produktu (gan preču, gan pakalpojumu) un organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanu un/vai uzrādīšanu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm un privātām un publiskām organizācijām, kas mēra vai plāno mērīt sava produkta vai organizācijas aprites cikla vidisko sniegumu un/vai informāciju par aprites cikla vidisko sniegumu uzrāda vai plāno uzrādīt kādai privātai, publiskai un pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajai personai ES. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šis ieteikums neattiecas uz tādu obligātu ES tiesību aktu īstenošanu, kuri paredz īpašu metodiku produktu vai organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma aprēķināšanai. Tomēr uz šo ieteikumu var atsaukties ES tiesību aktos vai politikā kā uz metodi produktu vai organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma aprēķināšanai. |
| --- | --- |

1.3.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā ieteikumā piemēro turpmāk minētās definīcijas.

| a) | Produkta vidiskās pēdas (turpmāk “PVP”) metode – vispārīga metode, ar ko mēra un uzrāda produkta potenciālo aprites cikla ietekmi uz vidi, kā noteikts I pielikumā. |
| --- | --- |

a)

Produkta vidiskās pēdas (turpmāk “PVP”) metode – vispārīga metode, ar ko mēra un uzrāda produkta potenciālo aprites cikla ietekmi uz vidi, kā noteikts I pielikumā.

| b) | Organizācijas vidiskās pēdas (turpmāk “OVP”) metode – vispārīga metode, ar ko mēra un uzrāda organizācijas potenciālo aprites cikla ietekmi uz vidi, kā noteikts III pielikumā. |
| --- | --- |

b)

Organizācijas vidiskās pēdas (turpmāk “OVP”) metode – vispārīga metode, ar ko mēra un uzrāda organizācijas potenciālo aprites cikla ietekmi uz vidi, kā noteikts III pielikumā.

| c) | Produkta vidiskā pēda – rezultāts produkta vidiskās pēdas izpētei uz produkta vidiskās pēdas metodes pamata. |
| --- | --- |

c)

Produkta vidiskā pēda – rezultāts produkta vidiskās pēdas izpētei uz produkta vidiskās pēdas metodes pamata.

| d) | Organizācijas vidiskā pēda – rezultāts organizācijas vidiskās pēdas izpētei uz organizācijas vidiskās pēdas metodes pamata. |
| --- | --- |

d)

Organizācijas vidiskā pēda – rezultāts organizācijas vidiskās pēdas izpētei uz organizācijas vidiskās pēdas metodes pamata.

| e) | Produktu vidiskās pēdas kategoriju noteikumi (turpmāk “PVPKN”) – uz aprites ciklu balstīti tādi noteikumi par konkrētu produktu kategoriju, kas papildina PVP pētījumu vispārējos metodiskos norādījumus, nodrošinot papildu specifikāciju konkrētas produktu kategorijas līmenī. Ja pastāv PVPKN, tas būtu jāizmanto pie konkrētās produktu kategorijas piederoša produkta vidiskās pēdas aprēķināšanai. |
| --- | --- |

e)

Produktu vidiskās pēdas kategoriju noteikumi (turpmāk “PVPKN”) – uz aprites ciklu balstīti tādi noteikumi par konkrētu produktu kategoriju, kas papildina PVP pētījumu vispārējos metodiskos norādījumus, nodrošinot papildu specifikāciju konkrētas produktu kategorijas līmenī. Ja pastāv PVPKN, tas būtu jāizmanto pie konkrētās produktu kategorijas piederoša produkta vidiskās pēdas aprēķināšanai.

| f) | Organizācijas vidiskās pēdas nozares noteikumi (turpmāk “OVPNN”) – uz aprites ciklu balstīti tādi noteikumi par konkrētu nozari, kuri papildina OVP pētījumu vispārējos metodiskos norādījumus, nodrošinot papildu specifikācijas konkrētas nozares līmenī. Ja pastāv OVPNN, tas būtu jāizmanto pie konkrētās nozares piederošas organizācijas vidiskās pēdas aprēķināšanai. |
| --- | --- |

f)

Organizācijas vidiskās pēdas nozares noteikumi (turpmāk “OVPNN”) – uz aprites ciklu balstīti tādi noteikumi par konkrētu nozari, kuri papildina OVP pētījumu vispārējos metodiskos norādījumus, nodrošinot papildu specifikācijas konkrētas nozares līmenī. Ja pastāv OVPNN, tas būtu jāizmanto pie konkrētās nozares piederošas organizācijas vidiskās pēdas aprēķināšanai.

| g) | Aprites cikla vidiskais sniegums – potenciālā vidiskā snieguma kvantitatīvs mērījums, kurā ņemti vērā produkta vai organizācijas visi attiecīgā aprites cikla posmi no piegādes ķēdes viedokļa. |
| --- | --- |

g)

Aprites cikla vidiskais sniegums – potenciālā vidiskā snieguma kvantitatīvs mērījums, kurā ņemti vērā produkta vai organizācijas visi attiecīgā aprites cikla posmi no piegādes ķēdes viedokļa.

| h) | Aprites cikla vidiskā snieguma uzrādīšana – informācijas par aprites cikla vidisko sniegumu izpaušana, arī darījumdarbības partneriem, ieguldītājiem, publiskām iestādēm vai patērētājiem. |
| --- | --- |

h)

Aprites cikla vidiskā snieguma uzrādīšana – informācijas par aprites cikla vidisko sniegumu izpaušana, arī darījumdarbības partneriem, ieguldītājiem, publiskām iestādēm vai patērētājiem.

| i) | Organizācija – uzņēmējsabiedrība, korporācija, uzņēmums, iestāde vai kāda to daļa vai apvienība, kas ir vai nav reģistrēta, kas ir publiska vai privāta un kam ir noteiktas funkcijas un atsevišķa vadība. |
| --- | --- |

i)

Organizācija – uzņēmējsabiedrība, korporācija, uzņēmums, iestāde vai kāda to daļa vai apvienība, kas ir vai nav reģistrēta, kas ir publiska vai privāta un kam ir noteiktas funkcijas un atsevišķa vadība.

| j) | Shēma – ienesīga vai bezpeļņas iniciatīva, ko uzņemas privāti uzņēmumi vai to apvienība, publiskā un privātā sektora partnerība, valstiskas vai nevalstiskas organizācijas un kas prasa aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanu vai uzrādīšanu. |
| --- | --- |

j)

Shēma – ienesīga vai bezpeļņas iniciatīva, ko uzņemas privāti uzņēmumi vai to apvienība, publiskā un privātā sektora partnerība, valstiskas vai nevalstiskas organizācijas un kas prasa aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanu vai uzrādīšanu.

| k) | Nozares apvienība – organizācija, kas pārstāv privātus uzņēmumus, kuri ir attiecīgās organizācijas locekļi, vai privātus uzņēmumus, kas pieder pie nozares vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

k)

Nozares apvienība – organizācija, kas pārstāv privātus uzņēmumus, kuri ir attiecīgās organizācijas locekļi, vai privātus uzņēmumus, kas pieder pie nozares vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī.

| l) | Finanšu kopiena – visi dalībnieki, kas sniedz finanšu pakalpojumus (to vidū finansiālas konsultācijas), arī bankas, ieguldītāji un apdrošināšanas sabiedrības. |
| --- | --- |

l)

Finanšu kopiena – visi dalībnieki, kas sniedz finanšu pakalpojumus (to vidū finansiālas konsultācijas), arī bankas, ieguldītāji un apdrošināšanas sabiedrības.

3.   PVP UN OVP METOŽU IZMANTOŠANA DALĪBVALSTU POLITIKĀ

Dalībvalstīm būtu jārīkojas šādi.

| 3.1. | Jāizmanto PVP metode vai OVP metode un saistītie PVPKN un OVPNN brīvprātīgā politikā, kas saistīta ar produktu vai attiecīgi organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanu vai uzrādīšanu, vienlaikus nodrošinot, ka šāda politika nerada šķēršļus brīvai preču apritei ES. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tāda informācija vai apgalvojumi par aprites cikla vidisko sniegumu, kuru iegūšanai ir izmantota PVP metode vai OVP metode un saistītie PVPKN un OVPNN, jāatzīst par derīgiem attiecīgās valstu shēmās, kurās iesaistīta produktu vai organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšana vai uzrādīšana. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pamatojoties uz prasībām, kas noteiktas vidiskajai pēdai atbilstošām datu kopām, jāveic pasākumi, lai palielinātu augsti kvalitatīvu aprites cikla datu pieejamību, ieviešot darbības, lai izstrādātu, pārskatītu un darītu pieejamas valsts datubāzes, un veicinot esošo valsts datubāzu aizpildīšanu. Jānodrošina saskaņotība starp dažādajām datubāzēm. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Jāatbalsta Komisijas centieni augstas kvalitātes VP prasībām atbilstošu datu kopu pieejamības jomā. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Jāsniedz palīdzība un jānodrošina instrumenti MVU, lai tie varētu izmērīt, novērtēt un uzlabot savu produktu vai organizācijas aprites cikla vidisko sniegumu, pamatojoties uz PVP vai OVP metodi, uz PVPKN un OVPNN. To darot, iestādēm būtu jāizvairās no esošo rīku dublēšanās, ja tie ir atbilstoši mērķim. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Jāveicina attiecīgi OVP metodes un saistīto OVPNN izmantošana publisku organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Jāveicina un jāatbalsta PVP un OVP metožu izmantošana starptautiskā līmenī, arī daudzpusējos forumos vai saistībā ar shēmām aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai. To darot, iestādēm būtu jāapsver iespēja sniegt palīdzību un nodrošināt rīkus MVU ES partnervalstīs jebkādu to ražoto starppatēriņa preču vai pusfabrikātu aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai un uzlabošanai. |
| --- | --- |

3.7.

4.   PVP UN OVP METOŽU IZMANTOŠANA UZŅĒMUMOS UN CITĀS PRIVĀTĀS ORGANIZĀCIJĀS

Uzņēmumiem un citām privātām organizācijām, kas nolemj savu produktu vai organizācijas aprites cikla vidisko sniegumu mērīt vai uzrādīt, būtu:

| 4.1. | Jāizmanto PVP metode un OVP metode, un saistītie PVPKN un OVPNN savu produktu vai organizācijas aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Jāsniedz ieguldījums publisko datubāzu pārskatīšanā un to aizpildīšanā ar augstas kvalitātes aprites cikla datiem saskaņā ar prasībām par vidiskajai pēdai atbilstošām datu kopām. Jāatbalsta Komisijas centieni augstas kvalitātes VP prasībām atbilstošu datu kopu pieejamības jomā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Jāapsver iespēja atbalstīt uzņēmumus, jo īpaši MVU, to piegādes ķēdēs, lai tie sniegtu uz PVP un OVP vai PVPKN un OVPNN balstītu informāciju un uzlabotu savu organizāciju un produktu aprites cikla vidisko sniegumu. |
| --- | --- |

4.3.

Nozares apvienībām būtu jārīkojas šādi.

| 4.4. | Jāveicina PVP metodes un OVP metodes, un saistīto PVPKN un OVPNN izmantošana to dalībnieku vidū. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Jāsniedz ieguldījums publisko datubāzu pārskatīšanā un to aizpildīšanā ar augstas kvalitātes aprites cikla datiem saskaņā ar prasībām par vidiskajai pēdai atbilstošām datu kopām. Jāatbalsta Komisijas centieni augstas kvalitātes VP prasībām atbilstošu datu kopu pieejamības jomā. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Jānodrošina vienkāršoti aprēķina rīki un zināšanas dalībniekiem, kas ir MVU, lai tie varētu aprēķināt savu produktu vai organizācijas aprites cikla vidisko sniegumu, balstoties uz PVP metodi vai OVP metodi un saistītajiem PVPKN un OVPNN. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Jāveicina un jāatbalsta PVP un OVP metožu izmantošana starptautiskā līmenī, arī daudzpusējos forumos vai saistībā ar shēmām aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai. |
| --- | --- |

4.7.

5.   PVP UN OVP METOŽU UN SAISTĪTO PVPKN UN OVPNN IZMANTOŠANA SHĒMĀS, KAS SAISTĪTAS AR APRITES CIKLA VIDISKĀ SNIEGUMA MĒRĪŠANU VAI UZRĀDĪŠANU

| 5.1. | Shēmās, kas saistītas ar aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanu vai uzrādīšanu, kā atsauces metode produktu un organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai būtu jāizmanto PVP metode un OVP metode, un saistītie PVPKN/OVPNN. |
| --- | --- |

5.1.

6.   PVP UN OVP METOŽU UN SAISTĪTO PVPKN UN OVPNN IZMANTOŠANA FINANŠU KOPIENĀ

Finanšu kopienas locekļiem attiecīgos gadījumos būtu jārīkojas šādi.

| 6.1. | Jāveicina aprites cikla vidiskā snieguma informācijas, kas aprēķināta, pamatojoties uz PVP vai OVP metodi un saistītajiem PVPKN un OVPNN, izmantošana ar aprites cikla vidisko sniegumu saistītā finansiālā riska novērtēšanā. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Jāveicina uz OVP pētījumiem balstītas informācijas izmantošana novērtējumā par ilgtspējas indeksu vides komponenta veiktspējas līmeņiem. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Jāveicina un jāatbalsta PVP un OVP metožu izmantošana starptautiskā līmenī, arī daudzpusējos forumos vai saistībā ar shēmām aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai. |
| --- | --- |

6.3.

7.   VERIFIKĀCIJA

| 7.1. | Ja PVP un OVP pētījumus dara zināmus trešām personām, pētījumi būtu jāverificē saskaņā ar PVP un OVP metožu prasībām un visām konkrētajām norādēm, kas sniegtas PVPKN un OVPNN. |
| --- | --- |

7.1.

8.   ZIŅOŠANA PAR IETEIKUMA ĪSTENOŠANU

| 8.1. | Dalībvalstis tiek aicinātas reizi gadā informēt Komisiju par pasākumiem, kas veikti saistībā ar šo ieteikumu. Pirmoreiz informācija būtu jānosūta vienu gadu pēc šā ieteikuma pieņemšanas. Nosūtītajā informācijā būtu jāietver šādas ziņas:






  a) | kā PVP metode un OVP metode, un saistītie PVPKN/OVPNN tiek izmantoti politikas iniciatīvā(-ās); |
| --- | --- | --- |

8.1.

a)

kā PVP metode un OVP metode, un saistītie PVPKN/OVPNN tiek izmantoti politikas iniciatīvā(-ās);

| b) | iniciatīvas aptverto produktu un organizāciju skaits; |
| --- | --- |

b)

iniciatīvas aptverto produktu un organizāciju skaits;

| c) | stimuli, kas saistīti ar aprites cikla vidisko sniegumu; |
| --- | --- |

c)

stimuli, kas saistīti ar aprites cikla vidisko sniegumu;

| d) | iniciatīvas, kas saistītas ar augsti kvalitatīvu aprites cikla datu izstrādi; |
| --- | --- |

d)

iniciatīvas, kas saistītas ar augsti kvalitatīvu aprites cikla datu izstrādi;

| e) | kāda palīdzība sniegta MVU aprites cikla vides informācijas sniegšanā un to aprites cikla vidiskā snieguma uzlabošanā; |
| --- | --- |

e)

kāda palīdzība sniegta MVU aprites cikla vides informācijas sniegšanā un to aprites cikla vidiskā snieguma uzlabošanā;

| f) | iespējamās problēmas vai trūkumi, kas identificēti metožu izmantošanā. |
| --- | --- |

f)

iespējamās problēmas vai trūkumi, kas identificēti metožu izmantošanā.

9.   IEPRIEKŠĒJĀ IETEIKUMA ATCELŠANA

Ar šo atceļ Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES. Atsauces uz atcelto ieteikumu uzskata par atsaucēm uz šo ieteikumu.

Briselē, 2021. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  Komisijas Ieteikums 2013/179/ES (2013. gada 9. aprīlis) par kopīgu metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu [vidiskā snieguma] mērīšanai un uzrādīšanai (OV L 124, 4.5.2013., 1. lpp.).

1

(2)  SWD(2019) 91 final.

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/40928/st12791-en19.pdf

3

(4)  COM(2019) 640 final.

4

(5)  COM(2020) 98 final.

5

(6)  COM(2020) 696 final.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar kuru groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

7

(8)  COM(2020) 798 final.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/working_document_for_the_green_consumption_pledges_0.pdf.

9

---