# Euroopa Liidu L 136/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.136.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 136 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide25. mai 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.136.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 136

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide25. mai 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 432/2012, 16. mai 2012, millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 433/2012, 23. mai 2012, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem, üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 41 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 432/2012, 16. mai 2012, millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 433/2012, 23. mai 2012, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem, üksikasjalikud rakenduseeskirjad

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 432/2012,

16. mai 2012,

millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, (1) eelkõige selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 10 lõike 1 kohaselt on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt nendele väidetele luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 10 lõike 1 kohaselt on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt nendele väidetele luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 31. jaanuariks 2008 toidu kohta esitatavate kõnealuse määruse artikli 13 lõikes 1 osutatud tervisealaste väidete riiklikud nimekirjad. Tervisealaste väidete riiklik nimekiri peab olema koos väidetele kohaldatavate tingimustega ja koos viidetega asjaomastele teaduslikele põhjendustele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 31. jaanuariks 2008 toidu kohta esitatavate kõnealuse määruse artikli 13 lõikes 1 osutatud tervisealaste väidete riiklikud nimekirjad. Tervisealaste väidete riiklik nimekiri peab olema koos väidetele kohaldatavate tingimustega ja koos viidetega asjaomastele teaduslikele põhjendustele.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 3 on sätestatud, et pärast Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „amet”) konsulteerimist võtab komisjon hiljemalt 31. jaanuariks 2010 vastu toidu kohta esitatavate artikli 13 lõikes 1 osutatud lubatud tervisealaste väidete nimekirja ja kõik vajalikud tingimused nende väidete kasutamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 3 on sätestatud, et pärast Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „amet”) konsulteerimist võtab komisjon hiljemalt 31. jaanuariks 2010 vastu toidu kohta esitatavate artikli 13 lõikes 1 osutatud lubatud tervisealaste väidete nimekirja ja kõik vajalikud tingimused nende väidete kasutamiseks.

| (4) | 31. jaanuaril 2008 sai komisjon liikmesriikidelt nimekirjad, milles oli üle 44 000 tervisealase väite. Riiklike nimekirjade läbivaatamine näitas, et arvukate kattuvate väidete tõttu ning pärast edasiseid arutelusid liikmesriikidega, oli vaja riiklike nimekirjade alusel koostada konsolideeritud nimekiri, mis sisaldab tervisealaseid väiteid, mille kohta amet peab andma teaduslikku nõu (edaspidi „konsolideeritud nimekiri”) (2). |
| --- | --- |

(4)

31. jaanuaril 2008 sai komisjon liikmesriikidelt nimekirjad, milles oli üle 44 000 tervisealase väite. Riiklike nimekirjade läbivaatamine näitas, et arvukate kattuvate väidete tõttu ning pärast edasiseid arutelusid liikmesriikidega, oli vaja riiklike nimekirjade alusel koostada konsolideeritud nimekiri, mis sisaldab tervisealaseid väiteid, mille kohta amet peab andma teaduslikku nõu (edaspidi „konsolideeritud nimekiri”) (2).

| (5) | 24. juulil 2008 edastas komisjon ametile määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 3 alusel ametliku taotluse teadusliku arvamuse saamiseks koos volituse ja konsolideeritud nimekirja esimese osaga. Järgmised konsolideeritud nimekirja osad edastati 2008. aasta novembris ja detsembris. Konsolideeritud nimekirja lõpliku versiooni koostas komisjon lisa kujul, mis esitati ametile 12. märtsil 2010. Seejärel võtsid liikmesriigid konsolideeritud nimekirjas esitatud väidetest osa tagasi enne, kui amet jõudis neid hinnata. Ameti teaduslik hindamine viidi lõpule 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta juulini avaldatud arvamustes (3). |
| --- | --- |

(5)

24. juulil 2008 edastas komisjon ametile määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 3 alusel ametliku taotluse teadusliku arvamuse saamiseks koos volituse ja konsolideeritud nimekirja esimese osaga. Järgmised konsolideeritud nimekirja osad edastati 2008. aasta novembris ja detsembris. Konsolideeritud nimekirja lõpliku versiooni koostas komisjon lisa kujul, mis esitati ametile 12. märtsil 2010. Seejärel võtsid liikmesriigid konsolideeritud nimekirjas esitatud väidetest osa tagasi enne, kui amet jõudis neid hinnata. Ameti teaduslik hindamine viidi lõpule 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta juulini avaldatud arvamustes (3).

| (6) | Amet jõudis hindamise käigus järeldusele, et mõnel juhul osutab sama kanne erinevatele väidetavatele mõjudele või osutavad eri kanded samale väidetavale mõjule. Seega võib käesolevas määruses käsitletav tervisealane väide hõlmata konsolideeritud nimekirja ühte või mitut kannet. |
| --- | --- |

(6)

Amet jõudis hindamise käigus järeldusele, et mõnel juhul osutab sama kanne erinevatele väidetavatele mõjudele või osutavad eri kanded samale väidetavale mõjule. Seega võib käesolevas määruses käsitletav tervisealane väide hõlmata konsolideeritud nimekirja ühte või mitut kannet.

| (7) | Mitme tervisealase väite osas jõudis amet esitatud andmete alusel järeldusele, et on tõestatud põhjuslik seos toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja väidetava mõju vahel. Nendele järeldustele vastavad tervisealased väited, mis on vastavad määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele, tuleks heaks kiita määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 3 kohaselt ning need tuleks lisada lubatud tervisealaste väidete nimekirja. |
| --- | --- |

(7)

Mitme tervisealase väite osas jõudis amet esitatud andmete alusel järeldusele, et on tõestatud põhjuslik seos toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja väidetava mõju vahel. Nendele järeldustele vastavad tervisealased väited, mis on vastavad määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele, tuleks heaks kiita määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 3 kohaselt ning need tuleks lisada lubatud tervisealaste väidete nimekirja.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 3 on sätestatud, et lubatud tervisealastele väidetele peavad olema lisatud kõik vajalikud tingimused (sh piirangud) nende väidete kasutamiseks. Seega peaks lubatud väidete nimekiri sisaldama väidete sõnastust, väidete kasutamise eritingimusi ning vajaduse korral toidu kasutustingimusi või -piiranguid ja/või lisaselgitust või hoiatust määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt ning kooskõlas ameti arvamustega. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 3 on sätestatud, et lubatud tervisealastele väidetele peavad olema lisatud kõik vajalikud tingimused (sh piirangud) nende väidete kasutamiseks. Seega peaks lubatud väidete nimekiri sisaldama väidete sõnastust, väidete kasutamise eritingimusi ning vajaduse korral toidu kasutustingimusi või -piiranguid ja/või lisaselgitust või hoiatust määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt ning kooskõlas ameti arvamustega.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 üks eesmärkidest on tagada, et tervisealased väited on tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale kasulikud. Seda tuleb väidete sõnastamisel ja esitamisel arvesse võtta. Juhul kui väidete sõnastusel on tarbija jaoks sama tähendus kui lubatud tervisealasel väitel (sest see näitab, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel on sama seos), peavad väidete suhtes kehtima samad kasutustingimused kui lubatud tervisealaste väidete suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 üks eesmärkidest on tagada, et tervisealased väited on tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale kasulikud. Seda tuleb väidete sõnastamisel ja esitamisel arvesse võtta. Juhul kui väidete sõnastusel on tarbija jaoks sama tähendus kui lubatud tervisealasel väitel (sest see näitab, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel on sama seos), peavad väidete suhtes kehtima samad kasutustingimused kui lubatud tervisealaste väidete suhtes.

| (10) | Komisjon on kindlaks teinud mitu hindamiseks esitatud väidet, mis osutavad sellise taimse materjali või taimsete ainete mõjule, mida üldiselt tuntakse „botaaniliste” ainete nimetuse all ning mille kohta ei ole ametil teaduslik hinnang veel valminud. Lisaks on veel mitu tervisealast väidet, mida tuleb täiendavalt hinnata enne, kui komisjon saab otsustada, kas need lubatud väidete nimekirja lisada või välja jätta, või mida on juba hinnatud, kuid mille kohta ei saa komisjon praegu muudel asjakohastel põhjustel otsust teha. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on kindlaks teinud mitu hindamiseks esitatud väidet, mis osutavad sellise taimse materjali või taimsete ainete mõjule, mida üldiselt tuntakse „botaaniliste” ainete nimetuse all ning mille kohta ei ole ametil teaduslik hinnang veel valminud. Lisaks on veel mitu tervisealast väidet, mida tuleb täiendavalt hinnata enne, kui komisjon saab otsustada, kas need lubatud väidete nimekirja lisada või välja jätta, või mida on juba hinnatud, kuid mille kohta ei saa komisjon praegu muudel asjakohastel põhjustel otsust teha.

| (11) | Väited, mille hindamine ameti poolt või käsitlemine komisjoni poolt ei ole veel lõpule viidud, avaldatakse komisjoni veebilehel (4) ja nende kasutamist võib jätkata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 28 lõigetega 5 ja 6. |
| --- | --- |

(11)

Väited, mille hindamine ameti poolt või käsitlemine komisjoni poolt ei ole veel lõpule viidud, avaldatakse komisjoni veebilehel (4) ja nende kasutamist võib jätkata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 28 lõigetega 5 ja 6.

| (12) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 6 lõike 1 ja artikli 13 lõike 1 kohaselt peavad tervisealased väited põhinema üldtunnustatud teaduslikel tõenditel. Seega ei tohiks lubada esitada väiteid, mis ei ole teaduslikul hindamisel saanud ametilt positiivset hinnangut, sest jõuti järeldusele, et ei ole tõestatud põhjuslik seos toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja väidetava mõju vahel. Loa võib põhjendatult jätta andmata, kui tervisealane väide ei vasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 muudele üld- ja erinõuetele isegi, kui ameti teaduslik hinnang oli soosiv. Esitada ei tohiks tervisealaseid väited, mis on vastuolus üldtunnustatud toitumis- ja tervisealaste põhimõtetega. Amet jõudis ühe väite osas, (5) mis osutab mõjule, mis rasvadel on rasvlahustuvate vitamiinide normaalsele imendumisele, ja ühe teise väite osas, (6) mis osutab mõjule, mis naatriumil on lihaste normaalse talitluse säilitamisele, järeldusele, et nende puhul on põhjuslik seos tõestatud. Siiski annaks nende tervisealaste väidete kasutamine tarbijatele vastuolulist ja segadusseajavat teavet, sest nende kohaselt julgustatakse kõnealuseid toitaineid tarbima, kuigi üldtunnustatud teadusliku nõuande põhjal soovitavad Euroopa, riiklikud ja rahvusvahelised asutused tarbijatel nende toitainete tarbitavat kogust vähendada. Seega ei ole need kaks väidet kooskõlas määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 3 teise lõigu punktiga a, mille kohaselt ei tohi väide olla mitmeti mõistetav või eksitav. Isegi kui nende tervisealaste väidete esitamist lubataks ainult kasutamise eritingimuste täitmise korral ja/või nendele oleks lisatud lisaselgitused või -hoiatused, ei selgitaks see tarbijate jaoks olukorda piisavalt ning seega ei tuleks neid väiteid lubada. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 6 lõike 1 ja artikli 13 lõike 1 kohaselt peavad tervisealased väited põhinema üldtunnustatud teaduslikel tõenditel. Seega ei tohiks lubada esitada väiteid, mis ei ole teaduslikul hindamisel saanud ametilt positiivset hinnangut, sest jõuti järeldusele, et ei ole tõestatud põhjuslik seos toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja väidetava mõju vahel. Loa võib põhjendatult jätta andmata, kui tervisealane väide ei vasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 muudele üld- ja erinõuetele isegi, kui ameti teaduslik hinnang oli soosiv. Esitada ei tohiks tervisealaseid väited, mis on vastuolus üldtunnustatud toitumis- ja tervisealaste põhimõtetega. Amet jõudis ühe väite osas, (5) mis osutab mõjule, mis rasvadel on rasvlahustuvate vitamiinide normaalsele imendumisele, ja ühe teise väite osas, (6) mis osutab mõjule, mis naatriumil on lihaste normaalse talitluse säilitamisele, järeldusele, et nende puhul on põhjuslik seos tõestatud. Siiski annaks nende tervisealaste väidete kasutamine tarbijatele vastuolulist ja segadusseajavat teavet, sest nende kohaselt julgustatakse kõnealuseid toitaineid tarbima, kuigi üldtunnustatud teadusliku nõuande põhjal soovitavad Euroopa, riiklikud ja rahvusvahelised asutused tarbijatel nende toitainete tarbitavat kogust vähendada. Seega ei ole need kaks väidet kooskõlas määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 3 teise lõigu punktiga a, mille kohaselt ei tohi väide olla mitmeti mõistetav või eksitav. Isegi kui nende tervisealaste väidete esitamist lubataks ainult kasutamise eritingimuste täitmise korral ja/või nendele oleks lisatud lisaselgitused või -hoiatused, ei selgitaks see tarbijate jaoks olukorda piisavalt ning seega ei tuleks neid väiteid lubada.

| (13) | Käesolevat määrust tuleks hakata kohaldama kuus kuud pärast selle jõustumist, et võimaldada toidukäitlejatel kohanduda selle nõuetega, sealhulgas selliste väidete esitamise keelamisega määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 10 lõike 1 kohaselt, mille hindamine ameti poolt ja käsitlemine komisjoni poolt on lõpule viidud. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevat määrust tuleks hakata kohaldama kuus kuud pärast selle jõustumist, et võimaldada toidukäitlejatel kohanduda selle nõuetega, sealhulgas selliste väidete esitamise keelamisega määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 10 lõike 1 kohaselt, mille hindamine ameti poolt ja käsitlemine komisjoni poolt on lõpule viidud.

| (14) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 20 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon loob toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete Euroopa Liidu registri (edaspidi „register”) ja haldab seda. Register sisaldab kõiki lubatud väiteid ja muu hulgas nende suhtes kohaldatavaid kasutustingimusi. Register sisaldab ka tagasilükatud tervisealaste väidete nimekirja ja nende tagasilükkamise põhjusi. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 20 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon loob toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete Euroopa Liidu registri (edaspidi „register”) ja haldab seda. Register sisaldab kõiki lubatud väiteid ja muu hulgas nende suhtes kohaldatavaid kasutustingimusi. Register sisaldab ka tagasilükatud tervisealaste väidete nimekirja ja nende tagasilükkamise põhjusi.

| (15) | Registris esitatud lubatud tervisealaste väidete nimekiri ei sisalda liikmesriikide poolt tagasivõetud tervisealaseid väiteid. Registrit ajakohastatakse korrapäraselt ja vastavalt vajadusele sõltuvalt muutustest selliste tervisealaste väidete olukorras, mille hindamine ameti poolt ja/või käsitlemine komisjoni poolt ei ole veel lõpule viidud. |
| --- | --- |

(15)

Registris esitatud lubatud tervisealaste väidete nimekiri ei sisalda liikmesriikide poolt tagasivõetud tervisealaseid väiteid. Registrit ajakohastatakse korrapäraselt ja vastavalt vajadusele sõltuvalt muutustest selliste tervisealaste väidete olukorras, mille hindamine ameti poolt ja/või käsitlemine komisjoni poolt ei ole veel lõpule viidud.

| (16) | Märkusi ja seisukohti, mis komisjon on üldsuselt ja huvitatud sidusrühmadelt saanud, on võetud käesoleva määrusega ettenähtud meetmete üle otsustamisel asjakohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(16)

Märkusi ja seisukohti, mis komisjon on üldsuselt ja huvitatud sidusrühmadelt saanud, on võetud käesoleva määrusega ettenähtud meetmete üle otsustamisel asjakohaselt arvesse.

| (17) | Ainete lisamist toiduainetesse või nende kasutamist toiduainetes ning toodete klassifitseerimist toiduaineteks või ravimiteks reguleeritakse liidu ja riikide eriõigusaktidega. Ükski kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1924/2006 tervisealase väite kohta tehtud otsus, näiteks otsus artikli 13 lõikes 3 osutatud lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei tähenda seda, et väites käsitletavale ainele on antud müügiluba, et see on otsus aine toiduainena kasutamise lubamise kohta ega seda, et teatav toode on klassifitseeritud toiduaineks. |
| --- | --- |

(17)

Ainete lisamist toiduainetesse või nende kasutamist toiduainetes ning toodete klassifitseerimist toiduaineteks või ravimiteks reguleeritakse liidu ja riikide eriõigusaktidega. Ükski kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1924/2006 tervisealase väite kohta tehtud otsus, näiteks otsus artikli 13 lõikes 3 osutatud lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei tähenda seda, et väites käsitletavale ainele on antud müügiluba, et see on otsus aine toiduainena kasutamise lubamise kohta ega seda, et teatav toode on klassifitseeritud toiduaineks.

| (18) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lubatud tervisealased väited

1.   Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 3 osutatud nimekiri väidetest, mida on lubatud toidu kohta esitada, sisaldub käesoleva määruse lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud tervisealaseid väiteid võib toidu kohta esitada, järgides lisas kehtestatud tingimusi.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust hakatakse kohaldama alates 14. detsembrist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. mai 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  http://www.efsa.europa.eu/en/ndaclaims13/docs/ndaclaims13.zip

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/article13.htm

3

(4)  http://ec.europa.eu/food/food/labellingnutrition/claims/index_en.htm

4

(5)  Vastavad konsolideeritud nimekirja kannetele ID 670 ja ID 2902.

5

(6)  Vastab konsolideeritud nimekirja kandele ID 359.

6

---

LISA

LUBATUD TERVISEALASTE VÄIDETE NIMEKIRI

| Toitaine, aine, toit või toidugrupp | Väide | Väite kasutamise tingimused | Toidu kasutamise tingimused ja/või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus | EFSA Journal nr | Asjaomane kande number EFSA-le esitatud konsolideeritud nimekirjas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsüsi | Aktiivsüsi aitab vähendada ülemäärast söömisjärgset puhitust | Väidet võib kasutada üksnes toote kohta, mis sisaldab 1 g aktiivsütt määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime saavutatakse manustades 1 g vähemalt 30 minutit enne ja 1 g kohe pärast sööki. | | 2011;9(4):2049 | 1938 |
| ALFA-linoleenhape
  (ALA) | ALA aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt ALA allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele: OOMEGA-3-RASVHAPETE ALLIKAS.
  Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 2 g ALA-d. | | 2009; 7(9):1252
  2011;9(6):2203 | 493, 568 |
| Beetaglükaanid | Beetaglükaanid aitavad hoida normaalset vere kolesterooli taset | Väidet tohib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 1 g beetaglükaane, mis on saadud kaerast, kaerakliidest, odrast, odrakliidest, või nendest allikatest pärit segudest määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime saavutatakse, kui päevase kogusena tarbitakse 3 g beetaglükaane, mis on saadud kaerast, kaerakliidest, odrast, odrakliidest või nende beetaglükaanide segudest. | | 2009; 7(9):1254
  2011;9(6):2207 | 754, 755, 757, 801, 1465, 2934
  1236, 1299 |
| Betaiin | Betaiin aitab kaasa homotsüsteiini normaalsele ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 500 mg betaiini määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 1,5 g betaiini. | Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et päevas üle 4 g manustamisel võib vere kolesterooli tase märkimisväärselt tõusta. | 2011;9(4):2052 | 4325 |
| Biotiin | Biotiin aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1209 | 114, 117 |
| Biotiin | Biotiin aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1209 | 116 |
| Biotiin | Biotiin aitab kaasa makrotoitainete ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1209
  2010;8(10):1728 | 113, 114, 117, 4661 |
| Biotiin | Biotiin aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1728 | 120 |
| Biotiin | Biotiin aitab hoida juukseid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1209
  2010;8(10):1728 | 118, 121, 2876 |
| Biotiin | Biotiin aitab hoida limaskestasid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1209 | 115 |
| Biotiin | Biotiin aitab hoida nahka normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1209
  2010;8(10):1728 | 115, 121 |
| Dokosaheksaeenhape
  (DHA) | DHA aitab säilitada normaalset ajutalitlust | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 40 mg DHA-d 100 g ja 100 kcal kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 250 mg DHA-d. | | 2010;8(10):1734
  2011;9(4):2078 | 565, 626, 631, 689, 704, 742, 3148, 690, 3151, 497, 501, 510, 513, 519, 521, 534, 540, 688, 1323, 1360, 4294 |
| Dokosaheksaeenhape
  (DHA) | DHA aitab hoida normaalset nägemist | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 40 mg DHA-d 100 g ja 100 kcal kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 250 mg DHA-d. | | 2010;8(10):1734
  2011;9(4):2078 | 627, 632, 743, 3149, 2905, 508, 510, 513, 519, 529, 540, 688, 4294 |
| Eikosapentaeenhape ja dokosaheksaeenhape
  (EPA/DHA) | EPA ja DHA aitavad kaasa normaalsele südametalitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt EPA ja DHA allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele: OOMEGA-3-RASVHAPETE ALLIKAS. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 250 mg EPA-d ja DHA-d. | | 2010;8(10):1796
  2011;9(4):2078 | 504, 506, 516, 527, 538, 703, 1128, 1317, 1324, 1325, 510, 688, 1360 |
| Fluoriid | Fluoriid aitab säilitada hammaste mineralisatsiooni | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt fluoriidi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1212
  2010;8(10):1797 | 275, 276, 338, 4238, |
| Folaat | Folaat aitab kaasa kudede kasvule naise organismis raseduse ajal | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1213 | 2882 |
| Folaat | Folaat aitab kaasa normaalsele aminohapete sünteesile | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1760 | 195, 2881 |
| Folaat | Folaat aitab kaasa normaalsele vereloomele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1213 | 79 |
| Folaat | Folaat aitab kaasa homotsüsteiini normaalsele ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1213 | 80 |
| Folaat | Folaat aitab kaasanormaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1760 | 81, 85, 86, 88 |
| Folaat | Folaat aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1213 | 91 |
| Folaat | Folaat aitab vähendada väsimust ja kurnatust | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1760 | 84 |
| Folaat | Folaat osaleb rakujagunemise protsessis | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1213
  2010;8(10):1760 | 193, 195, 2881 |
| Fosfor | Fosfor aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt fosfori allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1219 | 329, 373 |
| Fosfor | Fosfor aitab kaasa rakumembraanide normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt fosfori allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1219 | 328 |
| Fosfor | Fosfor aitab hoida luid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt fosfori allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1219 | 324, 327 |
| Fosfor | Fosfor aitab hoida hambaid normaalsetena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt fosfori allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1219 | 324, 327 |
| Glükomannaan
  (Rivieri titaanjuure glükomannaan) | Glükomannaan aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 4 g glükomannaani. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 4 g glükomannaani. | Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku. | 2009; 7(9):1258
  2010;8(10):1798 | 836, 1560, 3100, 3217 |
| Glükomannaan
  (Rivieri titaanjuure glükomannaan) | Vähendatud kalorsusega dieedi raames aitab glükomannaan kaasa kaalukaotusele. | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 1 g glükomannaani määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 3 g glükomannaani kolme ühegrammise annusena koos 1–2 klaasi veega enne sööki ning vähendatud kalorsusega dieedi raames. | Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku. | 2010;8(10):1798 | 854, 1556, 3725, |
| Guarkummi | Guarkummi aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 10 g guarkummi. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 10 g guarkummi | Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku. | 2010;8(2):1464 | 808 |
| Hüdroksüpropüülmetüültselluloos
  (HPMC) | Hüdroksüpropüülmetüültselluloosi tarbimine söögikorra osana aitab vähendada glükoositaseme tõusu veres pärast sööki. | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 4 g HPMC-d määratletud portsjoni kohta söögikorra osana. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui söögikorra osana tarbitakse 4 g HPMC-d. | Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku | 2010;8(10):1739 | 814 |
| Hüdroksüpropüülmetüültselluloos
  (HPMC) | Hüdroksüpropüülmetüültselluloos aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 5 g HPMC-d. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 5 g HPMC-d. | Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku | 2010;8(10):1739 | 815 |
| Jogurti eluskultuurid | Eluskultuurid jogurtis või fermenteeritud piimas parandavad tootes sisalduva laktoosi imendumist inimestel, kellel esineb raskusi laktoosi imendumisega | Et toode oleks väitega kooskõlas, peaks jogurt või hapendatud piim sisaldama vähemalt 108 pesa moodustavat ühikut elusaid startermikroorganisme (Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus) grammi kohta. | | 2010;8(10):1763 | 1143, 2976 |
| Jood | Jood aitab kaasa normaalsele kognitiivsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt joodi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1800 | 273 |
| Jood | Jood aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt joodi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1214
  2010;8(10):1800 | 274, 402 |
| Jood | Jood aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt joodi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1800 | 273 |
| Jood | Jood aitab hoida nahka normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt joodi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1214 | 370 |
| Jood | Jood aitab kaasa kilpnäärmehormoonide normaalsele tootmisele ja normaalsele kilpnäärmetalitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt joodi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1214
  2010;8(10):1800 | 274, 1237 |
| Kaalium | Kaalium aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaaliumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010; 8(2):1469 | 386 |
| Kaalium | Kaalium aitab kaasa normaalsele lihaste tööle | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaaliumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010; 8(2):1469 | 320 |
| Kaalium | Kaalium aitab hoida vererõhku normaaltasemel | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaaliumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010; 8(2):1469 | 321 |
| Kaerast ja odrast saadud beetaglükaanid | Kaerast või odrast saadud beetaglükaanide tarbimine söögikorra osana aitab vähendada glükoositaseme tõusu veres pärast sööki. | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab määratletud portsjonis söögikorra osana vähemalt 4 g kaerast või odrast saadud beetaglükaane iga 30 g omastatavate süsivesikute kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime saavutatakse kaerast või odrast saadud beetaglükaanide tarbimisel söögikorra osana. | | 2011;9(6):2207 | 821, 824 |
| Kaeratera kiudained | Kaeratera kiudained aitavad suurendada väljaheite hulka. | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on selle kiudaine kõrge sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA. | | 2011;9(6):2249 | 822 |
| Kaltsium | Kaltsium aitab kaasa normaalsele vere hüübimisele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1210 | 230, 236 |
| Kaltsium | Kaltsium aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1210 | 234 |
| Kaltsium | Kaltsium aitab kaasa normaalsele lihaste tööle | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1210 | 226, 230, 235 |
| Kaltsium | Kaltsium aitab kaasa normaalsele närviülekandele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1210 | 227, 230, 235 |
| Kaltsium | Kaltsium aitab kaasa seedeensüümide normaalsele tööle | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1210 | 355 |
| Kaltsium | Kaltsium osaleb rakkude jagunemise protsessis | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1725 | 237 |
| Kaltsium | Kaltsium on vajalik, et hoida luid normaalsetena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1210
  2009; 7(9):1272
  2010;8(10):1725
  2011;9(6):2203 | 224, 230, 350, 354, 2731, 3155, 4311, 4312, 4703
  4704 |
| Kaltsium | Kaltsium on vajalik normaalsete hammaste säilitamiseks | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1210
  2010;8(10):1725
  2011;9(6):2203 | 224, 230, 231, 2731, 3099,3155, 4311, 4312, 4703
  4704 |
| Kitosaan | Kitosaan aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 3 g kitosaani. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 3 g kitosaani. | | 2011;9(6):2214 | 4663 |
| Kloriid | Kloriid aitab kaasa normaalsele seedimisele, soodustades soolhappe tootmist maos | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kloriidi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | Väidet ei tohi kasutada kloriidi kohta, mille allikaks on naatriumkloriid. | 2010;8(10):1764 | 326 |
| Koliin | Koliin aitab kaasa homotsüsteiini normaalsele ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 82,5 mg koliini 100 g või 100 ml või ühe toiduportsjoni kohta. | | 2011;9(4):2056 | 3090 |
| Koliin | Koliin aitab kaasa normaalsele rasvaainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 82,5 mg koliini 100 g või 100 ml või ühe toiduportsjoni kohta. | | 2011;9(4):2056 | 3186 |
| Koliin | Koliin aitab säilitada normaalset maksa talitlust | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 82,5 mg koliini 100 g või 100 ml või ühe toiduportsjoni kohta. | | 2011;9(4):2056
  2011;9(6):2203 | 1501
  712, 1633 |
| Kreatiin | Kreatiin tõstab füüsilist suutlikkust lühiajaliste, suure intensiivsusega füüsiliste pingutuste puhul | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 3 g kreatiini. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 3 g kreatiini. | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on ette nähtud täiskasvanuile, kes sooritavad suure intensiivsusega füüsilisi pingutusi | 2011;9(7):2303 | 739, 1520, 1521, 1522, 1523, 1525, 1526, 1531, 1532, 1533, 1534, 1922, 1923, 1924 |
| Kreeka pähklid | Kreeka pähklid aitavad kaasa veresoonte elastsemaks muutmisele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 30 g kreeka pähkleid. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 30 g kreeka pähkleid. | | 2011;9(4):2074 | 1155, 1157 |
| Kroom | Kroom aitab kaasa makrotoitainete normaalsele ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kolmevalentse kroomi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1732 | 260, 401, 4665, 4666, 4667 |
| Kroom | Kroom aitab hoida normaalset vere glükoosi taset | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kolmevalentse kroomi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1732
  2011;9(6):2203 | 262, 4667
  4698 |
| Laktaasiensüüm | Laktaasiensüüm tõstab laktoosi imendumist inimestel, kellel esineb raskusi laktoosi imendumisega | Väidet võib kasutada üksnes toidulisandite kohta, mille miinimumannus on 4 500 FCC-ühikut (Food Chemicals Codex) ja millele on lisatud soovitus sihtrühmale tarbida seda iga laktoosi sisaldava söögikorra puhul. | Sihtrühma kuuluvatele isikutele antakse teave, et laktoositaluvus on varieeruv ja et nad peaksid laskma end nõustada seoses selle aine rolliga oma toitumises. | 2009; 7(9):1236
  2011;9(6):2203 | 1697, 1818
  1974 |
| Laktuloos | Laktuloos aitab kiirendada soolestiku tööd | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 10 g laktuloosi ühes määratletud portsjonis. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse üks 10 g annus laktuloosi. | | 2010;8(10):1806 | 807 |
| Liha või kala | Liha ja kala aitavad tõsta raua imendumist, kui teisi rauda sisaldavaid toite süüa koos liha või kalaga | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 50 g liha või kala ühes määratletud portsjonis. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui mitteheemset rauda sisaldava toiduga koos tarbitakse 50 g liha või kala. | | 2011;9(4):2040 | 1223 |
| Linoolhape | Linoolhape aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 1,5 g linoolhapet (LA) 100 g ja 100 kcal kohta.
  Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 10 g LA-d. | | 2009; 7(9):1276
  2011;9(6):2235 | 489, 2899 |
| Madala või vähendatud küllastunud rasvhapete sisaldusega toidud | Küllastunud rasvhapete tarbimise vähendamine aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, milles küllastunud rasvhapete sisaldus on vähemalt madal, nagu osutatud väites MADALA KÜLLASTUNUD RASVHAPETE SISALDUSEGA, või nagu osutatud väites VÄHENDATUD [TOITAINE NIMETUS] SISALDUSEGA vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas loetletule. | | 2011;9(4):2062 | 620, 671, 4332 |
| Madala või vähendatud naatriumisisaldusega toidud | Naatriumi tarbimise vähendamine aitab hoida vererõhku normaaltasemel | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, milles naatriumi-/soolasisaldus on vähemalt nii madal, nagu osutatud väites MADALA NAATRIUMI-/SOOLASISALDUSEGA, või vähendatud nagu osutatud väites VÄHENDATUD [TOITAINE NIMETUS] SISALDUSEGA vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas loetletule. | | 2011;9(6):2237 | 336, 705, 1148, 1178, 1185, 1420 |
| Magneesium | Magneesium aitab vähendada väsimust ja kurnatust | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1807 | 244 |
| Magneesium | Magneesium aitab kaasa elektrolüütide tasakaalule | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1216 | 238 |
| Magneesium | Magneesium aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1216 | 240, 247, 248 |
| Magneesium | Magneesium aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1216 | 242 |
| Magneesium | Magneesium aitab kaasa normaalsele lihaste tööle | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1216
  2010;8(10):1807 | 241, 380, 3083 |
| Magneesium | Magneesium aitab kaasa normaalsele valgusünteesile | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1216 | 364 |
| Magneesium | Magneesium aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1807 | 245, 246 |
| Magneesium | Magneesium aitab hoida luid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1216 | 239 |
| Magneesium | Magneesium aitab hoida hambaid normaalsetena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1216 | 239 |
| Magneesium | Magneesium osaleb rakujagunemise protsessis | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1216 | 365 |
| Mangaan | Mangaan aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt mangaani allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1217
  2010;8(10):1808 | 311, 405 |
| Mangaan | Mangaan aitab hoida luid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt mangaani allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1217 | 310 |
| Mangaan | Mangaan aitab kaasa sidekoe normaalsele moodustumisele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt mangaani allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1808 | 404 |
| Mangaan | Mangaan aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt mangaani allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1217 | 309 |
| Melatoniin | Melatoniin kergendab ajavööndivahetuse väsimusega seotud subjektiivseid kaebusi | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 0,5 mg melatoniini määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime saavutatakse 0,5 g minimaalannusega, mis tuleb sisse võtta enne magamaminekut esimesel reisipäeval ja paaril järgneval päeval pärast sihtkohta saabumist. | | 2010; 8(2):1467 | 1953 |
| Melatoniin | Melatoniin lühendab uinumiseks kuluvat aega | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 1 mg melatoniini määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui tarbitakse 1 mg melatoniini vahetult enne magamaminekut. | | 2011;9(6):2241 | 1698, 1780, 4080 |
| Molübdeen | Molübdeen aitab kaasa normaalsele väävlitsisaldava aminohappe ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt molübdeeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1745 | 313 |
| Monascus purpureus

  (punane fermenteeritud riis) | Punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 10 mg punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K-d. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 10 mg punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K-d. | | 2011;9(7):2304 | 1648, 1700 |
| Monoküllastumata ja/või polüküllastumata rasvhapped | Küllastunud rasvhapetega toidu asendamine küllastumata rasvhapetega toiduga aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset [Monoküllastumata ja/või polüküllastumata rasvhapped on küllastumata rasvhapped] | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on suure küllastumata rasvhapete sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele SUURE KÜLLASTUMATA RASVHAPETE SISALDUSEGA. | | 2011;9(4):2069
  2011;9(6):2203 | 621, 1190, 1203, 2906, 2910, 3065
  674, 4335 |
| Niatsiin | Niatsiin aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1224
  2010;8(10):1757 | 43, 49, 54, 51 |
| Niatsiin | Niatsiin aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1224 | 44, 53 |
| Niatsiin | Niatsiin aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1757 | 55 |
| Niatsiin | Niatsiin aitab hoida limaskesti normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1224 | 45, 52, 4700 |
| Niatsiin | Niatsiin aitab hoida nahka normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1224
  2010;8(10):1757 | 45, 48, 50, 52, 4700 |
| Niatsiin | Niatsiin aitab vähendada väsimust ja kurnatust | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1757 | 47 |
| Nisu endospermist toodetud arabinoksülaan | Arabinoksülaani tarbimine söögikorra osana aitab vähendada glükoositaseme tõusu veres pärast sööki. | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 8 g nisu endospermist toodetud arabinoksülaani (AX) rikkaid kiudaineid (vähemalt 60 % AX kogukaalus) 100 g omastatavate süsivesikute kohta määratletud portsjonis söögikorra osana. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime saavutatakse nisu endospermist toodetud arabiinoksülaani (AX) rikaste kiudainete tarbimisel söögikorra osana. | | 2011;9(6):2205 | 830 |
| Nisuklii kiudained | Nisuklii kiudained aitavad kiirendada soolestiku tööd | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on selle kiudaine kõrge sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et väidetav mõju avaldub siis, kui päevas tarbitakse vähemalt 10 g nisukliisid. | | 2010;8(10):1817 | 828, 839, 3067, 4699 |
| Nisuklii kiudained | Nisuklii kiudained aitavad suurendada väljaheite hulka | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on selle kiudaine kõrge sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA. | | 2010;8(10):1817 | 3066 |
| Odratera kiudained | Odratera kiudained aitavad suurendada väljaheite hulka. | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on selle kiudaine kõrge sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA. | | 2011;9(6):2249 | 819 |
| Oleiinhape | Küllastunud rasvhapetega toidu asendamine küllastumata rasvhapetega toiduga aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset. Oleiinhape on küllastumata rasvhape. | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on suure küllastumata rasvhapete sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele SUURE KÜLLASTUMATA RASVHAPETE SISALDUSEGA. | | 2011;9(4):2043 | 673, 728, 729, 1302, 4334 |
| Oliiviõli polüfenoolid | Oliiviõli polüfenoolid aitavad kaitsta vere lipiide oksüdatiivse stressi eest | Väidet võib kasutada üksnes oliiviõli kohta, mis sisaldab vähemalt 5 mg hüdroksütürosooli ja selle derivaate (nt oleuropeiini kompleks ja türosool) 20 g oliiviõli kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 20 g oliiviõli. | | 2011;9(4):2033 | 1333, 1638, 1639, 1696, 2865 |
| Pantoteenhape | Pantoteenhape aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt pantoteenhappe allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1218 | 56, 59, 60, 64, 171, 172, 208 |
| Pantoteenhape | Pantoteenhape aitab kaasa steroidhormoonide, vitamiin D ja teatavate neurotransmitterite normaalsele sünteesile ja ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt pantoteenhappe allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1218 | 181 |
| Pantoteenhape | Pantoteenhape aitab vähendada väsimust ja kurnatust | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt pantoteenhappe allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):1758 | 63 |
| Pantoteenhape | Pantoteenhape aitab kaasa normaalsele vaimsele jõudlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt pantoteenhappe allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1218
  2010;8(10):1758 | 57, 58 |
| Pektiinid | Pektiinid aitavad hoida normaalset vere kolesterooli taset | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 6 g pektiine. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 6 g pektiine. | Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku. | 2010;8(10):1747 | 818, 4236 |
| Pektiinid | Pektiinide tarbimine söögikorra osana aitab vähendada glükoositaseme tõusu veres pärast sööki. | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 10 g pektiine määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui söögikorra osana tarbitakse 10 g pektiine. | Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku. | 2010;8(10):1747 | 786 |
| Raud | Raud aitab kaasa normaalsele kognitiivsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1215 | 253 |
| Raud | Raud aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1215
  2010;8(10):1740 | 251, 1589, 255 |
| Raud | Raud aitab kaasa vere punaliblede ja hemoglobiini normaalsele moodustumisele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1215
  2010;8(10):1740 | 249, 1589, 374, 2889 |
| Raud | Raud aitab kaasa hapniku normaalsele transpordile kehas | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1215
  2010;8(10):1740 | 250, 254, 256, 255 |
| Raud | Raud aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1215 | 252, 259 |
| Raud | Raud aitab vähendada väsimust ja kurnatust | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1740 | 255, 374, 2889 |
| Raud | Raud osaleb rakujagunemise protsessis | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1215 | 368 |
| Riboflaviin
  (vitamiin B2) | Riboflaviin aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1814 | 29, 35, 36, 42 |
| Riboflaviin
  (vitamiin B2) | Riboflaviin aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1814 | 213 |
| Riboflaviin
  (vitamiin B2) | Riboflaviin aitab hoida limaskesti normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1814 | 31 |
| Riboflaviin
  (vitamiin B2) | Riboflaviin aitab hoida punaseid vereliblesid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1814 | 40 |
| Riboflaviin
  (vitamiin B2) | Riboflaviin aitab hoida nahka normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1814 | 31, 33 |
| Riboflaviin
  (vitamiin B2) | Riboflaviin aitab hoida normaalset nägemist | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1814 | 39 |
| Riboflaviin
  (vitamiin B2) | Riboflaviin aitab hoida rauaainevahetust normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1814 | 30, 37 |
| Riboflaviin
  (vitamiin B2) | Riboflaviin aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1814 | 207 |
| Riboflaviin
  (vitamiin B2) | Riboflaviin aitab vähendada väsimust ja kurnatust | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1814 | 41 |
| Rukkikiudained | Rukkikiudained aitavad kaasa normaalsele sooletalitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on selle kiudaine kõrge sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA. | | 2011;9(6):2258 | 825 |
| Seleen | Seleen aitab kaasa normaalsele spermatogeneesile | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1220 | 396 |
| Seleen | Seleen aitab hoida juukseid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1727 | 281 |
| Seleen | Seleen aitab hoida küüsi normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1727 | 281 |
| Seleen | Seleen aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1220
  2010;8(10):1727 | 278, 1750 |
| Seleen | Seleen aitab kaasa kilpnäärme normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1727
  2009; 7(9):1220 | 279, 282, 286, 410, 1289, 1290, 1291, 1292, 1293 |
| Seleen | Seleen aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1220
  2010;8(10):1727 | 277, 283, 286, 1289, 1290, 1291, 1293, 1751, 410, 1292 |
| Suhkruasendajad, st magusained;
  ksülitool, sorbitool, mannitool, maltitool, laktitool, isomalt, erütritool, sukraloos ja polüdekstroos; D-tagatoos ja isomaltuloos | Suhkru (1) asemel <suhkruasendaja nimetus> sisaldavate toitude/jookide tarbimine aitab säilitada hammaste mineralisatsiooni | Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb toitudes või jookides (mis alandavad hambakatu pH taset alla 5,7) suhkrud asendada suhkruasendajatega, st tehismagusainetega, ksülitooli sorbitooli, mannitooli, maltitooli, laktitooli, isomaldi, erütritooli, D-tagatoosi ja isomaltuloosi, sukraloosi või polüdekstroosiga või nende kombinatsiooniga nii, et need toidud või joogid ei alandaks tarbimise ajal ega kuni 30 minuti jooksul pärast tarbimist hambakatu pH taset allapoole 5,7. | | 2011;9(4):2076
  2011;9(6):2229 | 463, 464, 563, 618, 647, 1182, 1591, 2907, 2921, 4300
  1134, 1167, 1283 |
| Suhkruasendajad, st tehismagusained; ksülitool, sorbitool, mannitool, maltitool, laktitool, isomalt, erütritool, sukraloos ja polüdekstroos; D-tagatoos ja isomaltuloos | Suhkru (2) asemel <suhkruasendaja nimetus> sisaldavate toitude/jookide tarbimine kutsub pärast nende tarbimist esile glükoositaseme madalama tõusu veres võrreldes suhkrut sisaldavate toitudega/jookidega | Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb toitudes või jookides asendada suhkrud suhkruasendajatega, st tehismagusainetega, ksülitooli, sorbitooli, mannitooli, maltitooli, laktitooli, isomaldi, erütritooli, sukraloosi või polüdekstroosiga, või nende kombinatsiooniga nii, et toidud või joogid sisaldaksid suhkruid vähendatud koguses vähemalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud väites VÄHENDATUD [TOITAINE NIMETUS] SISALDUSEGA tingimustele vastavalt.
  D-tagatoosi ja isomaltuloos peaksid asendama muid suhkruid samas proportsioonis, nagu osutatud määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud väites VÄHENDATUD [TOITAINE NIMETUS] SISALDUSEGA | | 2011;9(4):2076
  2011;9(6):2229 | 617, 619, 669, 1590, 1762, 2903, 2908, 2920
  4298 |
| Suhkruvaba närimiskumm | Suhkruvaba närimiskumm aitab säilitada hammaste mineralisatsiooni | Väidet võib kasutada üksnes närimiskummi kohta, mis vastab määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud toitumisalase väite [SUHKRUVABA] kasutamise tingimustele.
  Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub närimiskummi närimisel vähemalt 20 minuti vältel pärast söömist või joomist. | | 2009; 7(9):1271
  2011;9(4):2072
  2011;9(6):2266 | 1151, 1154
  486, 562, 1181 |
| Suhkruvaba närimiskumm | Suhkruvaba närimiskumm aitab neutraliseerida happerünnakut | Väidet võib kasutada üksnes närimiskummi kohta, mis vastab määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud toitumisalase väite [SUHKRUVABA] kasutamise tingimustele.
  Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub närimiskummi närimisel vähemalt 20 minuti vältel pärast söömist või joomist. | | 2009; 7(9):1271
  2011;6(6):2266 | 1150
  485 |
| Suhkruvaba närimiskumm | Suhkruvaba närimiskumm aitab vähendada suu kuivust | Väidet võib kasutada üksnes närimiskummi kohta, mis vastab määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud toitumisalase väite [SUHKRUVABA] kasutamise tingimustele.
  Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub, kui närimiskummi tarbitakse alati, kui suu tundub kuivana. | | 2009; 7(9):1271 | 1240 |
| Suhkruvaba närimiskumm karbamiidiga | Karbamiidiga suhkruvaba närimiskumm neutraliseerib happerünnakuid tõhusamalt kui karbamiidita suhkruvaba närimiskumm. | Väidet võib kasutada üksnes närimiskummi kohta, mis vastab määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud toitumisalase väite [SUHKRUVABA] kasutamise tingimustele.
  Et toode oleks väitega kooskõlas, peab iga tükk suhkruvaba närimiskummi sisaldama vähemalt 20 g karbamiidi. Tarbijat tuleb teavitada, et närimiskummi tuleks närida vähemalt 20 minuti vältel pärast söömist või joomist. | | 2011;9(4):2071 | 1153 |
| Süsivesik-elektrolüütlahused | Süsivesik-elektrolüütlahused aitavad kaasa vastupidavussuutlikkusele pikema vastupidavustreeningu vältel | Et toode oleks väitega kooskõlas, peaksid süsivesik-elektrolüütlahused sisaldama 80–350 kcal/l süsivesikutest ja vähemalt 75 % energiast peaks tulema kõrge glükeemilise vastusega süsivesikutest, nagu glükoos, glükoosi polümeerid ja sahharoos. Lisaks peaksid need joogid sisaldama 20 mmol/l (460 mg/l) kuni 50 mmol/l (1,150 mg/l) naatriumi ja olema osmolaalsusega vahemikus 200–330 mOsm ühe kg vee kohta. | | 2011;9(6):2211 | 466, 469 |
| Süsivesik-elektrolüütlahused | Süsivesik-elektrolüütlahused aitavad kaasa vee imendumisele füüsilise treeningu vältel | Et toode oleks väitega kooskõlas, peaksid süsivesik-elektrolüütlahused sisaldama 80–350 kcal/l süsivesikutest ja vähemalt 75 % energiast peaks tulema kõrge glükeemilise vastusega süsivesikutest, nagu glükoos, glükoosi polümeerid ja sahharoos. Lisaks peaksid need joogid sisaldama 20 mmol/l (460 mg/l) kuni 50 mmol/l (1,150 mg/l) naatriumi ja olema osmolaalsusega vahemikus 200–330 mOsm ühe kg vee kohta. | | 2011;9(6):2211 | 314, 315, 316, 317, 319, 322, 325, 332, 408, 465, 473, 1168, 1574, 1593, 1618, 4302, 4309 |
| Taimsed steroolid ja taimseid stanoolid | Taimsed steroolid ja taimseid stanoolid aitavad hoida normaalset vere kolesterooli taset | Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse vähemalt 0,8 g taimseid steroole/stanoole. | | 2010;8(10):1813
  2011;9(6):2203 | 549, 550, 567, 713, 1234, 1235, 1466, 1634, 1984, 2909, 3140
  568 |
| Tiamiin | Tiamiin aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tiamiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1222 | 21, 24, 28 |
| Tiamiin | Tiamiin aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tiamiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1222 | 22, 27 |
| Tiamiin | Tiamiin aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tiamiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1755 | 205 |
| Tiamiin | Tiamiin aitab kaasa normaalsele südametalitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tiamiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1222 | 20 |
| Toidukorra toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil | Vähendatud kalorsusega dieedi raames päevas ühe toidukorra asendamine toidukorra toidu asendajaga aitab kaasa kehakaalu hoidmisele pärast kaalukaotust. | Et toode oleks väitega kooskõlas, peab see vastama direktiivis 96/8/EÜ sätestatud spetsifikatsioonidele toitude kohta selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt. Väidetava mõju saavutamiseks tuleks päevas üks söögikord asendada toidukorra toidu asendajaga. | | 2010; 8(2):1466 | 1418 |
| Toidukorra toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil | Vähendatud kalorsusega dieedi raames päevas kahe toidukorra asendamine toidukorra toidu asendajaga aitab kaasa kaalu kaotamisele | Et toode oleks väitega kooskõlas, peab see vastama direktiivis 96/8/EÜ sätestatud spetsifikatsioonidele toitude kohta selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt. Väidetava mõju saavutamiseks tuleks päevas kaks söögikorda asendada toidukorra toidu asendajaga. | | 2010; 8(2):1466 | 1417 |
| Tsink | Tsink aitab kaasa normaalsele happe-alustasakaalule | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1229 | 360 |
| Tsink | Tsink aitab kaasa normaalsele süsivesikute ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1819 | 382 |
| Tsink | Tsink aitab kaasa normaalsele kognitiivsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1229 | 296 |
| Tsink | Tsink aitab kaasa normaalsele DNA-sünteesile | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1819 | 292, 293, 1759 |
| Tsink | Tsink aitab kaasa normaalsele viljakusele ja reproduktsioonile | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1229 | 297, 300 |
| Tsink | Tsink aitab kaasa normaalsele makrotoitainete ainevahetustele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1819 | 2890 |
| Tsink | Tsink aitab kaasa normaalsele rasvhapete ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1229 | 302 |
| Tsink | Tsink aitab kaasa vitamiin A normaalsele ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1229 | 361 |
| Tsink | Tsink aitab kaasa normaalsele valgusünteesile | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1819 | 293, 4293 |
| Tsink | Tsink aitab hoida luid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1229 | 295, 1756 |
| Tsink | Tsink aitab hoida juukseid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1819 | 412 |
| Tsink | Tsink aitab hoida küüsi normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1819 | 412 |
| Tsink | Tsink aitab hoida nahka normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1819 | 293 |
| Tsink | Tsink aitab hoida vere testosterooni taset normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2010;8(10):1819 | 301 |
| Tsink | Tsink aitab hoida normaalset nägemist | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1229 | 361 |
| Tsink | Tsink aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1229 | 291, 1757 |
| Tsink | Tsink aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1229 | 294, 1758 |
| Tsink | Tsink osaleb rakujagunemise protsessis | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1229 | 292, 293, 1759 |
| Valgud | Valgud aitavad kaasa lihasmassi kasvule | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt valgu allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele VALGUALLIKAS. | | 2010;8(10):1811
  2011;9(6):2203 | 415, 417, 593, 594, 595, 715
  1398 |
| Valgud | Valgud aitavad kaasa lihasmassi säilimisele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt valgu allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele VALGUALLIKAS. | | 2010;8(10):1811
  2011;9(6):2203 | 415, 417, 593, 594, 595, 715
  1398 |
| Valgud | Valgud aitavad hoida luid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt valgu allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele VALGUALLIKAS. | | 2010;8(10):1811
  2011;9(6):2203 | 416
  4704 |
| Vask | Vask aitab kaasa sidekoe püsimisele normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1211 | 265, 271, 1722 |
| Vask | Vask aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1211
  2011;9(4):2079 | 266, 1729 |
| Vask | Vask aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1211
  2011;9(4):2079 | 267, 1723 |
| Vask | Vask aitab kaasa juuste normaalsele pigmentatsioonile | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1211 | 268, 1724 |
| Vask | Vask aitab kaasa raua normaalsele transpordile kehas | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1211 | 269, 270, 1727 |
| Vask | Vask aitab kaasa naha normaalsele pigmentatsioonile | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1211 | 268, 1724 |
| Vask | Vask aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1211
  2011;9(4):2079 | 264, 1725 |
| Vask | Vask aitab rakke kaitsta oksüdatiivse stressi eest | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS. | | 2009; 7(9):1211 | 263, 1726 |
| Vesi | Vesi aitab hoida füüsilise ja kognitiivse talitluse normaalsena | Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et väidetud mõju saavutamiseks tuleb päevas tarbida vähemalt 2 liitrit vett koos toidust ja joogist saadava veega | Väidet tohib kasutada üksnes vee kohta, mis vastab direktiividele 2009/54/EÜ ja/või 98/83/EÜ | 2011;9(4):2075 | 1102, 1209, 1294, 1331 |
| Vesi | Vesi aitab hoida kehatemperatuuri regulatsiooni normaalsena | Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et väidetud mõju saavutamiseks tuleb päevas tarbida vähemalt 2 liitrit vett koos toidust ja joogist saadava veega | Väidet tohib kasutada üksnes vee kohta, mis vastab direktiividele 2009/54/EÜ ja/või 98/83/EÜ | 2011;9(4):2075 | 1208 |
| Vitamiin A | Vitamiin A aitab kaasa normaalsele rauaainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1221 | 206 |
| Vitamiin A | Vitamiin A aitab hoida limaskesti normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1221
  2010;8(10):1754 | 15, 4702 |
| Vitamiin A | Vitamiin A aitab hoida nahka normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1221
  2010;8(10):1754 | 15, 17, 4660, 4702 |
| Vitamiin A | Vitamiin A aitab hoida normaalset nägemist | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1221
  2010;8(10):1754 | 16, 4239, 4701 |
| Vitamiin A | Vitamiin A aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1222
  2011;9(4):2021 | 14, 200, 1462 |
| Vitamiin A | Vitamiin A osaleb rakkude spetsialiseerumise protsessis | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1221 | 14 |
| Vitamiin B12 | Vitamiin B12 aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1223 | 99, 190 |
| Vitamiin B12 | Vitamiin B12 aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):4114 | 95, 97, 98, 100, 102, 109 |
| Vitamiin B12 | Vitamiin B12 aitab kaasa homotsüsteiini normaalsele ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):4114 | 96, 103, 106 |
| Vitamiin B12 | Vitamiin B12 aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):4114 | 95, 97, 98, 100, 102, 109 |
| Vitamiin B12 | Vitamiin B12 aitab kaasa vere punaliblede normaalsele moodustumisele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1223 | 92, 101 |
| Vitamiin B12 | Vitamiin B12 aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1223 | 107 |
| Vitamiin B12 | Vitamiin B12 aitab vähendada väsimust ja kurnatust | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):4114 | 108 |
| Vitamiin B12 | Vitamiin B12 osaleb rakujagunemise protsessis | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1223
  2010;8(10):1756 | 93, 212 |
| Vitamiin B6 | Vitamiin B6 aitab kaasa normaalsele tsüsteiini sünteesile | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):1759 | 4283 |
| Vitamiin B6 | Vitamiin B6 aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):1759 | 75, 214 |
| Vitamiin B6 | Vitamiin B6 aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1225 | 66 |
| Vitamiin B6 | Vitamiin B6 aitab kaasa homotsüsteiini normaalsele ainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):1759 | 73, 76, 199 |
| Vitamiin B6 | Vitamiin B6 aitab kaasa normaalsele valgu- ja glükogeeniainevahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiini B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1225 | 65, 70, 71 |
| Vitamiin B6 | Vitamiin B6 aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):1759 | 77 |
| Vitamiin B6 | Vitamiin B6 aitab kaasa vere punaliblede normaalsele moodustumisele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1225 | 67, 72, 186 |
| Vitamiin B6 | Vitamiin B6 aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1225 | 68 |
| Vitamiin B6 | Vitamiin B6 aitab vähendada väsimust ja kurnatust | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):1759 | 78 |
| Vitamiin B6 | Vitamiin B6 aitab kaasa hormonaalse aktiivsuse regulatsioonile | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1225 | 69 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa immuunsüsteemi normaalse talitluse säilimisele intensiivse kehalise koormuse ajal ja pärast seda | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 200 mg C-vitamiini. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 200 mg lisaks soovitatavale päevasele C-vitamiini kogusele. | | 2009; 7(9):1226 | 144 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele veresoonte normaalseks talitluseks | Väidet võib kasutada üksnes toidu, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1226 | 130, 131, 149 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele luude normaalseks talitluseks | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1226 | 131, 149 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele kõhrkoe normaalseks talitluseks | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1226 | 131, 149 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele igemete normaalseks talitluseks | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1226 | 131, 136, 149 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele naha normaalseks talitluseks | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1226 | 131, 137, 149 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele hammaste normaalseks talitluseks | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1226 | 131, 149 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa normaalsele energiavahetusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1226
  2010;8(10):1815 | 135, 2334, 3196 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1226 | 133 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa normaalsetele psühholoogistele funktsioonidele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):1815 | 140 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1226
  2010;8(10):1815 | 134, 4321 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1226
  2010;8(10):1815 | 129, 138, 143, 148, 3331 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab vähendada väsimust ja kurnatust | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):1815 | 139, 2622 |
| Vitamiin C | Vitamiin C aitab kaasa E-vitamiini algvormi taastekkimisele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):1815 | 202 |
| Vitamiin C | Vitamiin C suurendab raua imendumist | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1226 | 132, 147 |
| Vitamiin D | Vitamiin D aitab kaasa kaltsiumi ja fosfori normaalsele imendumisele/ärakasutamisele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1227 | 152, 157, 215 |
| Vitamiin D | Vitamiin D aitab kaasa normaalsele vere kaltsiumisisaldusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1227
  2011;9(6):2203 | 152, 157
  215 |
| Vitamiin D | Vitamiin D aitab hoida luid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1227 | 150, 151, 158, 350 |
| Vitamiin D | Vitamiin D aitab hoida lihaste talitlust normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010; 8(2):1468 | 155 |
| Vitamiin D | Vitamiin D aitab hoida hambaid normaalsetena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1227 | 151, 158 |
| Vitamiin D | Vitamiin D aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010; 8(2):1468 | 154, 159 |
| Vitamiin D | Vitamiin D osaleb rakujagunemise protsessis | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7(9):1227 | 153 |
| Vitamiin E | Vitamiin E aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin E allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2010;8(10):1816 | 160, 162, 1947 |
| Vitamiin K | Vitamiin K aitab kaasa vere normaalsele hüübimisele | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin K allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7 (9):1228 | 124, 126 |
| Vitamiin K | Vitamiin K aitab hoida luid normaalsena | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin K allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS | | 2009; 7 (9):1228 | 123, 127, 128, 2879 |
| Vähelõhustuv tärklis | Seeduva tärklise asendamine söögikorra raames vähelõhustuva tärklisega aitab vähendada glükoositaseme tõusu veres pärast sööki | Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, milles seeduv tärklis on asendatud vähelõhustuva tärklisega nii, et vähelõhustuva tärklise lõppsisaldus moodustab vähemalt 14 % tärklise kogusisaldusest. | | 2011;9(4):2024 | 681 |

Toitaine, aine, toit või toidugrupp

Väide

Väite kasutamise tingimused

Toidu kasutamise tingimused ja/või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus

EFSA Journal nr

Asjaomane kande number EFSA-le esitatud konsolideeritud nimekirjas

Aktiivsüsi

Aktiivsüsi aitab vähendada ülemäärast söömisjärgset puhitust

Väidet võib kasutada üksnes toote kohta, mis sisaldab 1 g aktiivsütt määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime saavutatakse manustades 1 g vähemalt 30 minutit enne ja 1 g kohe pärast sööki.

2011;9(4):2049

1938

ALFA-linoleenhape

(ALA)

ALA aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt ALA allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele: OOMEGA-3-RASVHAPETE ALLIKAS.

Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 2 g ALA-d.

2009; 7(9):1252

2011;9(6):2203

493, 568

Beetaglükaanid

Beetaglükaanid aitavad hoida normaalset vere kolesterooli taset

Väidet tohib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 1 g beetaglükaane, mis on saadud kaerast, kaerakliidest, odrast, odrakliidest, või nendest allikatest pärit segudest määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime saavutatakse, kui päevase kogusena tarbitakse 3 g beetaglükaane, mis on saadud kaerast, kaerakliidest, odrast, odrakliidest või nende beetaglükaanide segudest.

2009; 7(9):1254

2011;9(6):2207

754, 755, 757, 801, 1465, 2934

1236, 1299

Betaiin

Betaiin aitab kaasa homotsüsteiini normaalsele ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 500 mg betaiini määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 1,5 g betaiini.

Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et päevas üle 4 g manustamisel võib vere kolesterooli tase märkimisväärselt tõusta.

2011;9(4):2052

4325

Biotiin

Biotiin aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1209

114, 117

Biotiin

Biotiin aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1209

116

Biotiin

Biotiin aitab kaasa makrotoitainete ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1209

2010;8(10):1728

113, 114, 117, 4661

Biotiin

Biotiin aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1728

120

Biotiin

Biotiin aitab hoida juukseid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1209

2010;8(10):1728

118, 121, 2876

Biotiin

Biotiin aitab hoida limaskestasid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1209

115

Biotiin

Biotiin aitab hoida nahka normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt biotiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1209

2010;8(10):1728

115, 121

Dokosaheksaeenhape

(DHA)

DHA aitab säilitada normaalset ajutalitlust

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 40 mg DHA-d 100 g ja 100 kcal kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 250 mg DHA-d.

2010;8(10):1734

2011;9(4):2078

565, 626, 631, 689, 704, 742, 3148, 690, 3151, 497, 501, 510, 513, 519, 521, 534, 540, 688, 1323, 1360, 4294

Dokosaheksaeenhape

(DHA)

DHA aitab hoida normaalset nägemist

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 40 mg DHA-d 100 g ja 100 kcal kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 250 mg DHA-d.

2010;8(10):1734

2011;9(4):2078

627, 632, 743, 3149, 2905, 508, 510, 513, 519, 529, 540, 688, 4294

Eikosapentaeenhape ja dokosaheksaeenhape

(EPA/DHA)

EPA ja DHA aitavad kaasa normaalsele südametalitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt EPA ja DHA allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele: OOMEGA-3-RASVHAPETE ALLIKAS. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 250 mg EPA-d ja DHA-d.

2010;8(10):1796

2011;9(4):2078

504, 506, 516, 527, 538, 703, 1128, 1317, 1324, 1325, 510, 688, 1360

Fluoriid

Fluoriid aitab säilitada hammaste mineralisatsiooni

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt fluoriidi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1212

2010;8(10):1797

275, 276, 338, 4238,

Folaat

Folaat aitab kaasa kudede kasvule naise organismis raseduse ajal

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1213

2882

Folaat

Folaat aitab kaasa normaalsele aminohapete sünteesile

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1760

195, 2881

Folaat

Folaat aitab kaasa normaalsele vereloomele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1213

79

Folaat

Folaat aitab kaasa homotsüsteiini normaalsele ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1213

80

Folaat

Folaat aitab kaasanormaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1760

81, 85, 86, 88

Folaat

Folaat aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1213

91

Folaat

Folaat aitab vähendada väsimust ja kurnatust

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1760

84

Folaat

Folaat osaleb rakujagunemise protsessis

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt folaadi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1213

2010;8(10):1760

193, 195, 2881

Fosfor

Fosfor aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt fosfori allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1219

329, 373

Fosfor

Fosfor aitab kaasa rakumembraanide normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt fosfori allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1219

328

Fosfor

Fosfor aitab hoida luid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt fosfori allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1219

324, 327

Fosfor

Fosfor aitab hoida hambaid normaalsetena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt fosfori allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1219

324, 327

Glükomannaan

(Rivieri titaanjuure glükomannaan)

Glükomannaan aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 4 g glükomannaani. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 4 g glükomannaani.

Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku.

2009; 7(9):1258

2010;8(10):1798

836, 1560, 3100, 3217

Glükomannaan

(Rivieri titaanjuure glükomannaan)

Vähendatud kalorsusega dieedi raames aitab glükomannaan kaasa kaalukaotusele.

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 1 g glükomannaani määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 3 g glükomannaani kolme ühegrammise annusena koos 1–2 klaasi veega enne sööki ning vähendatud kalorsusega dieedi raames.

Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku.

2010;8(10):1798

854, 1556, 3725,

Guarkummi

Guarkummi aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 10 g guarkummi. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 10 g guarkummi

Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku.

2010;8(2):1464

808

Hüdroksüpropüülmetüültselluloos

(HPMC)

Hüdroksüpropüülmetüültselluloosi tarbimine söögikorra osana aitab vähendada glükoositaseme tõusu veres pärast sööki.

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 4 g HPMC-d määratletud portsjoni kohta söögikorra osana. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui söögikorra osana tarbitakse 4 g HPMC-d.

Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku

2010;8(10):1739

814

Hüdroksüpropüülmetüültselluloos

(HPMC)

Hüdroksüpropüülmetüültselluloos aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 5 g HPMC-d. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 5 g HPMC-d.

Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku

2010;8(10):1739

815

Jogurti eluskultuurid

Eluskultuurid jogurtis või fermenteeritud piimas parandavad tootes sisalduva laktoosi imendumist inimestel, kellel esineb raskusi laktoosi imendumisega

Et toode oleks väitega kooskõlas, peaks jogurt või hapendatud piim sisaldama vähemalt 108 pesa moodustavat ühikut elusaid startermikroorganisme (Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus) grammi kohta.

2010;8(10):1763

1143, 2976

Jood

Jood aitab kaasa normaalsele kognitiivsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt joodi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1800

273

Jood

Jood aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt joodi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1214

2010;8(10):1800

274, 402

Jood

Jood aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt joodi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1800

273

Jood

Jood aitab hoida nahka normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt joodi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1214

370

Jood

Jood aitab kaasa kilpnäärmehormoonide normaalsele tootmisele ja normaalsele kilpnäärmetalitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt joodi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1214

2010;8(10):1800

274, 1237

Kaalium

Kaalium aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaaliumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010; 8(2):1469

386

Kaalium

Kaalium aitab kaasa normaalsele lihaste tööle

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaaliumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010; 8(2):1469

320

Kaalium

Kaalium aitab hoida vererõhku normaaltasemel

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaaliumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010; 8(2):1469

321

Kaerast ja odrast saadud beetaglükaanid

Kaerast või odrast saadud beetaglükaanide tarbimine söögikorra osana aitab vähendada glükoositaseme tõusu veres pärast sööki.

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab määratletud portsjonis söögikorra osana vähemalt 4 g kaerast või odrast saadud beetaglükaane iga 30 g omastatavate süsivesikute kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime saavutatakse kaerast või odrast saadud beetaglükaanide tarbimisel söögikorra osana.

2011;9(6):2207

821, 824

Kaeratera kiudained

Kaeratera kiudained aitavad suurendada väljaheite hulka.

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on selle kiudaine kõrge sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA.

2011;9(6):2249

822

Kaltsium

Kaltsium aitab kaasa normaalsele vere hüübimisele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1210

230, 236

Kaltsium

Kaltsium aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1210

234

Kaltsium

Kaltsium aitab kaasa normaalsele lihaste tööle

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1210

226, 230, 235

Kaltsium

Kaltsium aitab kaasa normaalsele närviülekandele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1210

227, 230, 235

Kaltsium

Kaltsium aitab kaasa seedeensüümide normaalsele tööle

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1210

355

Kaltsium

Kaltsium osaleb rakkude jagunemise protsessis

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1725

237

Kaltsium

Kaltsium on vajalik, et hoida luid normaalsetena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1210

2009; 7(9):1272

2010;8(10):1725

2011;9(6):2203

224, 230, 350, 354, 2731, 3155, 4311, 4312, 4703

4704

Kaltsium

Kaltsium on vajalik normaalsete hammaste säilitamiseks

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kaltsiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1210

2010;8(10):1725

2011;9(6):2203

224, 230, 231, 2731, 3099,3155, 4311, 4312, 4703

4704

Kitosaan

Kitosaan aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 3 g kitosaani. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 3 g kitosaani.

2011;9(6):2214

4663

Kloriid

Kloriid aitab kaasa normaalsele seedimisele, soodustades soolhappe tootmist maos

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kloriidi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

Väidet ei tohi kasutada kloriidi kohta, mille allikaks on naatriumkloriid.

2010;8(10):1764

326

Koliin

Koliin aitab kaasa homotsüsteiini normaalsele ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 82,5 mg koliini 100 g või 100 ml või ühe toiduportsjoni kohta.

2011;9(4):2056

3090

Koliin

Koliin aitab kaasa normaalsele rasvaainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 82,5 mg koliini 100 g või 100 ml või ühe toiduportsjoni kohta.

2011;9(4):2056

3186

Koliin

Koliin aitab säilitada normaalset maksa talitlust

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 82,5 mg koliini 100 g või 100 ml või ühe toiduportsjoni kohta.

2011;9(4):2056

2011;9(6):2203

1501

712, 1633

Kreatiin

Kreatiin tõstab füüsilist suutlikkust lühiajaliste, suure intensiivsusega füüsiliste pingutuste puhul

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 3 g kreatiini. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 3 g kreatiini.

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on ette nähtud täiskasvanuile, kes sooritavad suure intensiivsusega füüsilisi pingutusi

2011;9(7):2303

739, 1520, 1521, 1522, 1523, 1525, 1526, 1531, 1532, 1533, 1534, 1922, 1923, 1924

Kreeka pähklid

Kreeka pähklid aitavad kaasa veresoonte elastsemaks muutmisele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 30 g kreeka pähkleid. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 30 g kreeka pähkleid.

2011;9(4):2074

1155, 1157

Kroom

Kroom aitab kaasa makrotoitainete normaalsele ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kolmevalentse kroomi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1732

260, 401, 4665, 4666, 4667

Kroom

Kroom aitab hoida normaalset vere glükoosi taset

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt kolmevalentse kroomi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1732

2011;9(6):2203

262, 4667

4698

Laktaasiensüüm

Laktaasiensüüm tõstab laktoosi imendumist inimestel, kellel esineb raskusi laktoosi imendumisega

Väidet võib kasutada üksnes toidulisandite kohta, mille miinimumannus on 4 500 FCC-ühikut (Food Chemicals Codex) ja millele on lisatud soovitus sihtrühmale tarbida seda iga laktoosi sisaldava söögikorra puhul.

Sihtrühma kuuluvatele isikutele antakse teave, et laktoositaluvus on varieeruv ja et nad peaksid laskma end nõustada seoses selle aine rolliga oma toitumises.

2009; 7(9):1236

2011;9(6):2203

1697, 1818

1974

Laktuloos

Laktuloos aitab kiirendada soolestiku tööd

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 10 g laktuloosi ühes määratletud portsjonis. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse üks 10 g annus laktuloosi.

2010;8(10):1806

807

Liha või kala

Liha ja kala aitavad tõsta raua imendumist, kui teisi rauda sisaldavaid toite süüa koos liha või kalaga

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 50 g liha või kala ühes määratletud portsjonis. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui mitteheemset rauda sisaldava toiduga koos tarbitakse 50 g liha või kala.

2011;9(4):2040

1223

Linoolhape

Linoolhape aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 1,5 g linoolhapet (LA) 100 g ja 100 kcal kohta.

Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 10 g LA-d.

2009; 7(9):1276

2011;9(6):2235

489, 2899

Madala või vähendatud küllastunud rasvhapete sisaldusega toidud

Küllastunud rasvhapete tarbimise vähendamine aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, milles küllastunud rasvhapete sisaldus on vähemalt madal, nagu osutatud väites MADALA KÜLLASTUNUD RASVHAPETE SISALDUSEGA, või nagu osutatud väites VÄHENDATUD [TOITAINE NIMETUS] SISALDUSEGA vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas loetletule.

2011;9(4):2062

620, 671, 4332

Madala või vähendatud naatriumisisaldusega toidud

Naatriumi tarbimise vähendamine aitab hoida vererõhku normaaltasemel

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, milles naatriumi-/soolasisaldus on vähemalt nii madal, nagu osutatud väites MADALA NAATRIUMI-/SOOLASISALDUSEGA, või vähendatud nagu osutatud väites VÄHENDATUD [TOITAINE NIMETUS] SISALDUSEGA vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas loetletule.

2011;9(6):2237

336, 705, 1148, 1178, 1185, 1420

Magneesium

Magneesium aitab vähendada väsimust ja kurnatust

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1807

244

Magneesium

Magneesium aitab kaasa elektrolüütide tasakaalule

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1216

238

Magneesium

Magneesium aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1216

240, 247, 248

Magneesium

Magneesium aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1216

242

Magneesium

Magneesium aitab kaasa normaalsele lihaste tööle

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1216

2010;8(10):1807

241, 380, 3083

Magneesium

Magneesium aitab kaasa normaalsele valgusünteesile

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1216

364

Magneesium

Magneesium aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1807

245, 246

Magneesium

Magneesium aitab hoida luid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1216

239

Magneesium

Magneesium aitab hoida hambaid normaalsetena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1216

239

Magneesium

Magneesium osaleb rakujagunemise protsessis

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt magneesiumi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1216

365

Mangaan

Mangaan aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt mangaani allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1217

2010;8(10):1808

311, 405

Mangaan

Mangaan aitab hoida luid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt mangaani allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1217

310

Mangaan

Mangaan aitab kaasa sidekoe normaalsele moodustumisele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt mangaani allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1808

404

Mangaan

Mangaan aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt mangaani allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1217

309

Melatoniin

Melatoniin kergendab ajavööndivahetuse väsimusega seotud subjektiivseid kaebusi

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab vähemalt 0,5 mg melatoniini määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime saavutatakse 0,5 g minimaalannusega, mis tuleb sisse võtta enne magamaminekut esimesel reisipäeval ja paaril järgneval päeval pärast sihtkohta saabumist.

2010; 8(2):1467

1953

Melatoniin

Melatoniin lühendab uinumiseks kuluvat aega

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 1 mg melatoniini määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui tarbitakse 1 mg melatoniini vahetult enne magamaminekut.

2011;9(6):2241

1698, 1780, 4080

Molübdeen

Molübdeen aitab kaasa normaalsele väävlitsisaldava aminohappe ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt molübdeeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1745

313

Monascus purpureus

(punane fermenteeritud riis)

Punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 10 mg punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K-d. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 10 mg punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K-d.

2011;9(7):2304

1648, 1700

Monoküllastumata ja/või polüküllastumata rasvhapped

Küllastunud rasvhapetega toidu asendamine küllastumata rasvhapetega toiduga aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset [Monoküllastumata ja/või polüküllastumata rasvhapped on küllastumata rasvhapped]

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on suure küllastumata rasvhapete sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele SUURE KÜLLASTUMATA RASVHAPETE SISALDUSEGA.

2011;9(4):2069

2011;9(6):2203

621, 1190, 1203, 2906, 2910, 3065

674, 4335

Niatsiin

Niatsiin aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1224

2010;8(10):1757

43, 49, 54, 51

Niatsiin

Niatsiin aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1224

44, 53

Niatsiin

Niatsiin aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1757

55

Niatsiin

Niatsiin aitab hoida limaskesti normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1224

45, 52, 4700

Niatsiin

Niatsiin aitab hoida nahka normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1224

2010;8(10):1757

45, 48, 50, 52, 4700

Niatsiin

Niatsiin aitab vähendada väsimust ja kurnatust

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt niatsiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1757

47

Nisu endospermist toodetud arabinoksülaan

Arabinoksülaani tarbimine söögikorra osana aitab vähendada glükoositaseme tõusu veres pärast sööki.

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 8 g nisu endospermist toodetud arabinoksülaani (AX) rikkaid kiudaineid (vähemalt 60 % AX kogukaalus) 100 g omastatavate süsivesikute kohta määratletud portsjonis söögikorra osana. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime saavutatakse nisu endospermist toodetud arabiinoksülaani (AX) rikaste kiudainete tarbimisel söögikorra osana.

2011;9(6):2205

830

Nisuklii kiudained

Nisuklii kiudained aitavad kiirendada soolestiku tööd

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on selle kiudaine kõrge sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et väidetav mõju avaldub siis, kui päevas tarbitakse vähemalt 10 g nisukliisid.

2010;8(10):1817

828, 839, 3067, 4699

Nisuklii kiudained

Nisuklii kiudained aitavad suurendada väljaheite hulka

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on selle kiudaine kõrge sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA.

2010;8(10):1817

3066

Odratera kiudained

Odratera kiudained aitavad suurendada väljaheite hulka.

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on selle kiudaine kõrge sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA.

2011;9(6):2249

819

Oleiinhape

Küllastunud rasvhapetega toidu asendamine küllastumata rasvhapetega toiduga aitab hoida normaalset vere kolesterooli taset. Oleiinhape on küllastumata rasvhape.

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on suure küllastumata rasvhapete sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele SUURE KÜLLASTUMATA RASVHAPETE SISALDUSEGA.

2011;9(4):2043

673, 728, 729, 1302, 4334

Oliiviõli polüfenoolid

Oliiviõli polüfenoolid aitavad kaitsta vere lipiide oksüdatiivse stressi eest

Väidet võib kasutada üksnes oliiviõli kohta, mis sisaldab vähemalt 5 mg hüdroksütürosooli ja selle derivaate (nt oleuropeiini kompleks ja türosool) 20 g oliiviõli kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 20 g oliiviõli.

2011;9(4):2033

1333, 1638, 1639, 1696, 2865

Pantoteenhape

Pantoteenhape aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt pantoteenhappe allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1218

56, 59, 60, 64, 171, 172, 208

Pantoteenhape

Pantoteenhape aitab kaasa steroidhormoonide, vitamiin D ja teatavate neurotransmitterite normaalsele sünteesile ja ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt pantoteenhappe allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1218

181

Pantoteenhape

Pantoteenhape aitab vähendada väsimust ja kurnatust

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt pantoteenhappe allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):1758

63

Pantoteenhape

Pantoteenhape aitab kaasa normaalsele vaimsele jõudlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt pantoteenhappe allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1218

2010;8(10):1758

57, 58

Pektiinid

Pektiinid aitavad hoida normaalset vere kolesterooli taset

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 6 g pektiine. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 6 g pektiine.

Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku.

2010;8(10):1747

818, 4236

Pektiinid

Pektiinide tarbimine söögikorra osana aitab vähendada glükoositaseme tõusu veres pärast sööki.

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab 10 g pektiine määratletud portsjoni kohta. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui söögikorra osana tarbitakse 10 g pektiine.

Lämbumisohu hoiatus antakse neelamisraskustega isikutele või ebapiisava vedelikukogusega allaneelamisel, st soovitatakse seda manustada küllaldase hulga veega, et tagada aine jõudmine makku.

2010;8(10):1747

786

Raud

Raud aitab kaasa normaalsele kognitiivsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1215

253

Raud

Raud aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1215

2010;8(10):1740

251, 1589, 255

Raud

Raud aitab kaasa vere punaliblede ja hemoglobiini normaalsele moodustumisele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1215

2010;8(10):1740

249, 1589, 374, 2889

Raud

Raud aitab kaasa hapniku normaalsele transpordile kehas

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1215

2010;8(10):1740

250, 254, 256, 255

Raud

Raud aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1215

252, 259

Raud

Raud aitab vähendada väsimust ja kurnatust

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1740

255, 374, 2889

Raud

Raud osaleb rakujagunemise protsessis

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt raua allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1215

368

Riboflaviin

(vitamiin B2)

Riboflaviin aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1814

29, 35, 36, 42

Riboflaviin

(vitamiin B2)

Riboflaviin aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1814

213

Riboflaviin

(vitamiin B2)

Riboflaviin aitab hoida limaskesti normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1814

31

Riboflaviin

(vitamiin B2)

Riboflaviin aitab hoida punaseid vereliblesid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1814

40

Riboflaviin

(vitamiin B2)

Riboflaviin aitab hoida nahka normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1814

31, 33

Riboflaviin

(vitamiin B2)

Riboflaviin aitab hoida normaalset nägemist

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1814

39

Riboflaviin

(vitamiin B2)

Riboflaviin aitab hoida rauaainevahetust normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1814

30, 37

Riboflaviin

(vitamiin B2)

Riboflaviin aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1814

207

Riboflaviin

(vitamiin B2)

Riboflaviin aitab vähendada väsimust ja kurnatust

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt riboflaviini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1814

41

Rukkikiudained

Rukkikiudained aitavad kaasa normaalsele sooletalitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on selle kiudaine kõrge sisaldusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA.

2011;9(6):2258

825

Seleen

Seleen aitab kaasa normaalsele spermatogeneesile

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1220

396

Seleen

Seleen aitab hoida juukseid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1727

281

Seleen

Seleen aitab hoida küüsi normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1727

281

Seleen

Seleen aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1220

2010;8(10):1727

278, 1750

Seleen

Seleen aitab kaasa kilpnäärme normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1727

2009; 7(9):1220

279, 282, 286, 410, 1289, 1290, 1291, 1292, 1293

Seleen

Seleen aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt seleeni allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1220

2010;8(10):1727

277, 283, 286, 1289, 1290, 1291, 1293, 1751, 410, 1292

Suhkruasendajad, st magusained;

ksülitool, sorbitool, mannitool, maltitool, laktitool, isomalt, erütritool, sukraloos ja polüdekstroos; D-tagatoos ja isomaltuloos

Suhkru (1) asemel <suhkruasendaja nimetus> sisaldavate toitude/jookide tarbimine aitab säilitada hammaste mineralisatsiooni

Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb toitudes või jookides (mis alandavad hambakatu pH taset alla 5,7) suhkrud asendada suhkruasendajatega, st tehismagusainetega, ksülitooli sorbitooli, mannitooli, maltitooli, laktitooli, isomaldi, erütritooli, D-tagatoosi ja isomaltuloosi, sukraloosi või polüdekstroosiga või nende kombinatsiooniga nii, et need toidud või joogid ei alandaks tarbimise ajal ega kuni 30 minuti jooksul pärast tarbimist hambakatu pH taset allapoole 5,7.

2011;9(4):2076

2011;9(6):2229

463, 464, 563, 618, 647, 1182, 1591, 2907, 2921, 4300

1134, 1167, 1283

Suhkruasendajad, st tehismagusained; ksülitool, sorbitool, mannitool, maltitool, laktitool, isomalt, erütritool, sukraloos ja polüdekstroos; D-tagatoos ja isomaltuloos

Suhkru (2) asemel <suhkruasendaja nimetus> sisaldavate toitude/jookide tarbimine kutsub pärast nende tarbimist esile glükoositaseme madalama tõusu veres võrreldes suhkrut sisaldavate toitudega/jookidega

Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb toitudes või jookides asendada suhkrud suhkruasendajatega, st tehismagusainetega, ksülitooli, sorbitooli, mannitooli, maltitooli, laktitooli, isomaldi, erütritooli, sukraloosi või polüdekstroosiga, või nende kombinatsiooniga nii, et toidud või joogid sisaldaksid suhkruid vähendatud koguses vähemalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud väites VÄHENDATUD [TOITAINE NIMETUS] SISALDUSEGA tingimustele vastavalt.

D-tagatoosi ja isomaltuloos peaksid asendama muid suhkruid samas proportsioonis, nagu osutatud määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud väites VÄHENDATUD [TOITAINE NIMETUS] SISALDUSEGA

2011;9(4):2076

2011;9(6):2229

617, 619, 669, 1590, 1762, 2903, 2908, 2920

4298

Suhkruvaba närimiskumm

Suhkruvaba närimiskumm aitab säilitada hammaste mineralisatsiooni

Väidet võib kasutada üksnes närimiskummi kohta, mis vastab määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud toitumisalase väite [SUHKRUVABA] kasutamise tingimustele.

Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub närimiskummi närimisel vähemalt 20 minuti vältel pärast söömist või joomist.

2009; 7(9):1271

2011;9(4):2072

2011;9(6):2266

1151, 1154

486, 562, 1181

Suhkruvaba närimiskumm

Suhkruvaba närimiskumm aitab neutraliseerida happerünnakut

Väidet võib kasutada üksnes närimiskummi kohta, mis vastab määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud toitumisalase väite [SUHKRUVABA] kasutamise tingimustele.

Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub närimiskummi närimisel vähemalt 20 minuti vältel pärast söömist või joomist.

2009; 7(9):1271

2011;6(6):2266

1150

485

Suhkruvaba närimiskumm

Suhkruvaba närimiskumm aitab vähendada suu kuivust

Väidet võib kasutada üksnes närimiskummi kohta, mis vastab määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud toitumisalase väite [SUHKRUVABA] kasutamise tingimustele.

Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub, kui närimiskummi tarbitakse alati, kui suu tundub kuivana.

2009; 7(9):1271

1240

Suhkruvaba närimiskumm karbamiidiga

Karbamiidiga suhkruvaba närimiskumm neutraliseerib happerünnakuid tõhusamalt kui karbamiidita suhkruvaba närimiskumm.

Väidet võib kasutada üksnes närimiskummi kohta, mis vastab määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud toitumisalase väite [SUHKRUVABA] kasutamise tingimustele.

Et toode oleks väitega kooskõlas, peab iga tükk suhkruvaba närimiskummi sisaldama vähemalt 20 g karbamiidi. Tarbijat tuleb teavitada, et närimiskummi tuleks närida vähemalt 20 minuti vältel pärast söömist või joomist.

2011;9(4):2071

1153

Süsivesik-elektrolüütlahused

Süsivesik-elektrolüütlahused aitavad kaasa vastupidavussuutlikkusele pikema vastupidavustreeningu vältel

Et toode oleks väitega kooskõlas, peaksid süsivesik-elektrolüütlahused sisaldama 80–350 kcal/l süsivesikutest ja vähemalt 75 % energiast peaks tulema kõrge glükeemilise vastusega süsivesikutest, nagu glükoos, glükoosi polümeerid ja sahharoos. Lisaks peaksid need joogid sisaldama 20 mmol/l (460 mg/l) kuni 50 mmol/l (1,150 mg/l) naatriumi ja olema osmolaalsusega vahemikus 200–330 mOsm ühe kg vee kohta.

2011;9(6):2211

466, 469

Süsivesik-elektrolüütlahused

Süsivesik-elektrolüütlahused aitavad kaasa vee imendumisele füüsilise treeningu vältel

Et toode oleks väitega kooskõlas, peaksid süsivesik-elektrolüütlahused sisaldama 80–350 kcal/l süsivesikutest ja vähemalt 75 % energiast peaks tulema kõrge glükeemilise vastusega süsivesikutest, nagu glükoos, glükoosi polümeerid ja sahharoos. Lisaks peaksid need joogid sisaldama 20 mmol/l (460 mg/l) kuni 50 mmol/l (1,150 mg/l) naatriumi ja olema osmolaalsusega vahemikus 200–330 mOsm ühe kg vee kohta.

2011;9(6):2211

314, 315, 316, 317, 319, 322, 325, 332, 408, 465, 473, 1168, 1574, 1593, 1618, 4302, 4309

Taimsed steroolid ja taimseid stanoolid

Taimsed steroolid ja taimseid stanoolid aitavad hoida normaalset vere kolesterooli taset

Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse vähemalt 0,8 g taimseid steroole/stanoole.

2010;8(10):1813

2011;9(6):2203

549, 550, 567, 713, 1234, 1235, 1466, 1634, 1984, 2909, 3140

568

Tiamiin

Tiamiin aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tiamiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1222

21, 24, 28

Tiamiin

Tiamiin aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tiamiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1222

22, 27

Tiamiin

Tiamiin aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tiamiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1755

205

Tiamiin

Tiamiin aitab kaasa normaalsele südametalitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tiamiini allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1222

20

Toidukorra toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil

Vähendatud kalorsusega dieedi raames päevas ühe toidukorra asendamine toidukorra toidu asendajaga aitab kaasa kehakaalu hoidmisele pärast kaalukaotust.

Et toode oleks väitega kooskõlas, peab see vastama direktiivis 96/8/EÜ sätestatud spetsifikatsioonidele toitude kohta selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt. Väidetava mõju saavutamiseks tuleks päevas üks söögikord asendada toidukorra toidu asendajaga.

2010; 8(2):1466

1418

Toidukorra toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil

Vähendatud kalorsusega dieedi raames päevas kahe toidukorra asendamine toidukorra toidu asendajaga aitab kaasa kaalu kaotamisele

Et toode oleks väitega kooskõlas, peab see vastama direktiivis 96/8/EÜ sätestatud spetsifikatsioonidele toitude kohta selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt. Väidetava mõju saavutamiseks tuleks päevas kaks söögikorda asendada toidukorra toidu asendajaga.

2010; 8(2):1466

1417

Tsink

Tsink aitab kaasa normaalsele happe-alustasakaalule

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1229

360

Tsink

Tsink aitab kaasa normaalsele süsivesikute ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1819

382

Tsink

Tsink aitab kaasa normaalsele kognitiivsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1229

296

Tsink

Tsink aitab kaasa normaalsele DNA-sünteesile

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1819

292, 293, 1759

Tsink

Tsink aitab kaasa normaalsele viljakusele ja reproduktsioonile

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1229

297, 300

Tsink

Tsink aitab kaasa normaalsele makrotoitainete ainevahetustele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1819

2890

Tsink

Tsink aitab kaasa normaalsele rasvhapete ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1229

302

Tsink

Tsink aitab kaasa vitamiin A normaalsele ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1229

361

Tsink

Tsink aitab kaasa normaalsele valgusünteesile

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1819

293, 4293

Tsink

Tsink aitab hoida luid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1229

295, 1756

Tsink

Tsink aitab hoida juukseid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1819

412

Tsink

Tsink aitab hoida küüsi normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1819

412

Tsink

Tsink aitab hoida nahka normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1819

293

Tsink

Tsink aitab hoida vere testosterooni taset normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2010;8(10):1819

301

Tsink

Tsink aitab hoida normaalset nägemist

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1229

361

Tsink

Tsink aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1229

291, 1757

Tsink

Tsink aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1229

294, 1758

Tsink

Tsink osaleb rakujagunemise protsessis

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt tsingi allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1229

292, 293, 1759

Valgud

Valgud aitavad kaasa lihasmassi kasvule

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt valgu allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele VALGUALLIKAS.

2010;8(10):1811

2011;9(6):2203

415, 417, 593, 594, 595, 715

1398

Valgud

Valgud aitavad kaasa lihasmassi säilimisele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt valgu allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele VALGUALLIKAS.

2010;8(10):1811

2011;9(6):2203

415, 417, 593, 594, 595, 715

1398

Valgud

Valgud aitavad hoida luid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt valgu allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele VALGUALLIKAS.

2010;8(10):1811

2011;9(6):2203

416

4704

Vask

Vask aitab kaasa sidekoe püsimisele normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1211

265, 271, 1722

Vask

Vask aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1211

2011;9(4):2079

266, 1729

Vask

Vask aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1211

2011;9(4):2079

267, 1723

Vask

Vask aitab kaasa juuste normaalsele pigmentatsioonile

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1211

268, 1724

Vask

Vask aitab kaasa raua normaalsele transpordile kehas

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1211

269, 270, 1727

Vask

Vask aitab kaasa naha normaalsele pigmentatsioonile

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1211

268, 1724

Vask

Vask aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1211

2011;9(4):2079

264, 1725

Vask

Vask aitab rakke kaitsta oksüdatiivse stressi eest

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vase allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS.

2009; 7(9):1211

263, 1726

Vesi

Vesi aitab hoida füüsilise ja kognitiivse talitluse normaalsena

Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et väidetud mõju saavutamiseks tuleb päevas tarbida vähemalt 2 liitrit vett koos toidust ja joogist saadava veega

Väidet tohib kasutada üksnes vee kohta, mis vastab direktiividele 2009/54/EÜ ja/või 98/83/EÜ

2011;9(4):2075

1102, 1209, 1294, 1331

Vesi

Vesi aitab hoida kehatemperatuuri regulatsiooni normaalsena

Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et väidetud mõju saavutamiseks tuleb päevas tarbida vähemalt 2 liitrit vett koos toidust ja joogist saadava veega

Väidet tohib kasutada üksnes vee kohta, mis vastab direktiividele 2009/54/EÜ ja/või 98/83/EÜ

2011;9(4):2075

1208

Vitamiin A

Vitamiin A aitab kaasa normaalsele rauaainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1221

206

Vitamiin A

Vitamiin A aitab hoida limaskesti normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1221

2010;8(10):1754

15, 4702

Vitamiin A

Vitamiin A aitab hoida nahka normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1221

2010;8(10):1754

15, 17, 4660, 4702

Vitamiin A

Vitamiin A aitab hoida normaalset nägemist

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1221

2010;8(10):1754

16, 4239, 4701

Vitamiin A

Vitamiin A aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1222

2011;9(4):2021

14, 200, 1462

Vitamiin A

Vitamiin A osaleb rakkude spetsialiseerumise protsessis

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin A allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1221

14

Vitamiin B12

Vitamiin B12 aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1223

99, 190

Vitamiin B12

Vitamiin B12 aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):4114

95, 97, 98, 100, 102, 109

Vitamiin B12

Vitamiin B12 aitab kaasa homotsüsteiini normaalsele ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):4114

96, 103, 106

Vitamiin B12

Vitamiin B12 aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):4114

95, 97, 98, 100, 102, 109

Vitamiin B12

Vitamiin B12 aitab kaasa vere punaliblede normaalsele moodustumisele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1223

92, 101

Vitamiin B12

Vitamiin B12 aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1223

107

Vitamiin B12

Vitamiin B12 aitab vähendada väsimust ja kurnatust

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):4114

108

Vitamiin B12

Vitamiin B12 osaleb rakujagunemise protsessis

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B12 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1223

2010;8(10):1756

93, 212

Vitamiin B6

Vitamiin B6 aitab kaasa normaalsele tsüsteiini sünteesile

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):1759

4283

Vitamiin B6

Vitamiin B6 aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):1759

75, 214

Vitamiin B6

Vitamiin B6 aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1225

66

Vitamiin B6

Vitamiin B6 aitab kaasa homotsüsteiini normaalsele ainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):1759

73, 76, 199

Vitamiin B6

Vitamiin B6 aitab kaasa normaalsele valgu- ja glükogeeniainevahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiini B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1225

65, 70, 71

Vitamiin B6

Vitamiin B6 aitab kaasa normaalsetele psühholoogilistele funktsioonidele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):1759

77

Vitamiin B6

Vitamiin B6 aitab kaasa vere punaliblede normaalsele moodustumisele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1225

67, 72, 186

Vitamiin B6

Vitamiin B6 aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1225

68

Vitamiin B6

Vitamiin B6 aitab vähendada väsimust ja kurnatust

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):1759

78

Vitamiin B6

Vitamiin B6 aitab kaasa hormonaalse aktiivsuse regulatsioonile

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin B6 allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1225

69

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa immuunsüsteemi normaalse talitluse säilimisele intensiivse kehalise koormuse ajal ja pärast seda

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis sisaldab päevase kogusena 200 mg C-vitamiini. Et toode oleks väitega kooskõlas, tuleb tarbijat teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui päevas tarbitakse 200 mg lisaks soovitatavale päevasele C-vitamiini kogusele.

2009; 7(9):1226

144

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele veresoonte normaalseks talitluseks

Väidet võib kasutada üksnes toidu, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1226

130, 131, 149

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele luude normaalseks talitluseks

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1226

131, 149

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele kõhrkoe normaalseks talitluseks

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1226

131, 149

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele igemete normaalseks talitluseks

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1226

131, 136, 149

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele naha normaalseks talitluseks

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1226

131, 137, 149

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa kollageeni normaalsele moodustumisele hammaste normaalseks talitluseks

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1226

131, 149

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa normaalsele energiavahetusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1226

2010;8(10):1815

135, 2334, 3196

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1226

133

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa normaalsetele psühholoogistele funktsioonidele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):1815

140

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1226

2010;8(10):1815

134, 4321

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1226

2010;8(10):1815

129, 138, 143, 148, 3331

Vitamiin C

Vitamiin C aitab vähendada väsimust ja kurnatust

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):1815

139, 2622

Vitamiin C

Vitamiin C aitab kaasa E-vitamiini algvormi taastekkimisele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):1815

202

Vitamiin C

Vitamiin C suurendab raua imendumist

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin C allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1226

132, 147

Vitamiin D

Vitamiin D aitab kaasa kaltsiumi ja fosfori normaalsele imendumisele/ärakasutamisele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1227

152, 157, 215

Vitamiin D

Vitamiin D aitab kaasa normaalsele vere kaltsiumisisaldusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1227

2011;9(6):2203

152, 157

215

Vitamiin D

Vitamiin D aitab hoida luid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1227

150, 151, 158, 350

Vitamiin D

Vitamiin D aitab hoida lihaste talitlust normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010; 8(2):1468

155

Vitamiin D

Vitamiin D aitab hoida hambaid normaalsetena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1227

151, 158

Vitamiin D

Vitamiin D aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010; 8(2):1468

154, 159

Vitamiin D

Vitamiin D osaleb rakujagunemise protsessis

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin D allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7(9):1227

153

Vitamiin E

Vitamiin E aitab kaitsta rakke oksüdatiivse stressi eest

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin E allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2010;8(10):1816

160, 162, 1947

Vitamiin K

Vitamiin K aitab kaasa vere normaalsele hüübimisele

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin K allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7 (9):1228

124, 126

Vitamiin K

Vitamiin K aitab hoida luid normaalsena

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, mis on vähemalt vitamiin K allikas vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas osutatud väitele [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

2009; 7 (9):1228

123, 127, 128, 2879

Vähelõhustuv tärklis

Seeduva tärklise asendamine söögikorra raames vähelõhustuva tärklisega aitab vähendada glükoositaseme tõusu veres pärast sööki

Väidet võib kasutada üksnes toidu kohta, milles seeduv tärklis on asendatud vähelõhustuva tärklisega nii, et vähelõhustuva tärklise lõppsisaldus moodustab vähemalt 14 % tärklise kogusisaldusest.

2011;9(4):2024

681

---

(1)  D-tagatoosi ja isomaltuloosi puhul on siin mõeldud „muid suhkruid”

(2)  D-tagatoosi ja isomaltuloosi puhul on siin mõeldud „muid suhkruid”

---

| 25.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 433/2012,

23. mai 2012,

milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem, üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2791/1999, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 5, artikli 5 lõiget 2, artikli 8 lõiget 4, artikli 9 lõiget 4, artikli 10 lõiget 3, artiklit 11, artikli 12 lõiget 2, artikli 16 lõiget 2, artikli 18 lõikeid 3 ja 4, artiklit 19, artikli 20 lõiget 9, artikli 24 lõiget 4, artikli 27 lõiget 1 ja artikli 45 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1236/2010 on kehtestatud teatavad konkreetsed kontrollimeetmed, et jälgida liidu püügitegevust Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) reguleeritavas piirkonnas ning täiendada kontrollimeetmeid, mis on kehtestatud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (2). Määruse (EL) nr 1236/2010 rakendamiseks on vaja sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Liidu õigusesse tuleks üle võtta mitmed NEAFCi poolt vastu võetud soovitused, millega kehtestatakse kontrolli- ja rakendussüsteem (edaspidi „süsteem”) konventsiooniosaliste kalandusjurisdiktsiooni alt välja jäävates konventsiooniala vetes tegutsevate kalalaevade suhtes, ning mille lisades on sätestatud andmete edastamise vormid ja teatavate kontrollivahendite näidised. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1236/2010 on kehtestatud teatavad konkreetsed kontrollimeetmed, et jälgida liidu püügitegevust Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) reguleeritavas piirkonnas ning täiendada kontrollimeetmeid, mis on kehtestatud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (2). Määruse (EL) nr 1236/2010 rakendamiseks on vaja sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Liidu õigusesse tuleks üle võtta mitmed NEAFCi poolt vastu võetud soovitused, millega kehtestatakse kontrolli- ja rakendussüsteem (edaspidi „süsteem”) konventsiooniosaliste kalandusjurisdiktsiooni alt välja jäävates konventsiooniala vetes tegutsevate kalalaevade suhtes, ning mille lisades on sätestatud andmete edastamise vormid ja teatavate kontrollivahendite näidised.

| (2) | Kuna määrusega (EL) nr 1236/2010 on kehtestatud uus kontrolli- ja rakendussüsteem, tuleks komisjoni 15. mai 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1085/2000 (millega sätestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavate kontrollimeetmete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(2)

Kuna määrusega (EL) nr 1236/2010 on kehtestatud uus kontrolli- ja rakendussüsteem, tuleks komisjoni 15. mai 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1085/2000 (millega sätestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavate kontrollimeetmete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „asukohasõnum”– teade laeva asukoha kohta, mille laeva satelliitseireseade edastab automaatselt lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele;

b)   „asukohateade”– teade, mille laeva kapten esitab vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 404/2011 (4) artiklile 25;

c)   „CFR-number”– komisjoni määruse (EÜ) nr 26/2004 (5) artikli 10 kohane ühenduse laevastikuregistri (CFR) tunnusnumber.

Artikkel 2

Kontaktasutused

1.   Liikmesriigid saadavad kontaktasutustega seotud teabe määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 4 lõigete 3 ja 4 kohaselt NEAFC sekretärile ja Euroopa Kalanduskontrolli Ametile (edaspidi „kalanduskontrolli amet”) elektroonilisel kujul.

2.   Liikmesriigid avaldavad lõikes 1 osutatud teabe määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 114 ja 116 kohaselt loodud veebisaidi turvalises osas.

II   PEATÜKK

JÄRELEVALVEMEETMED

Artikkel 3

Liidu osalus

1.   Määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 lõike 1 kohane loetelu hõlmab laevu, millel on luba püüda üht või mitut reguleeritavat kalavaru, mis on esitatud liikide kaupa.

Vajaduse korral märgitakse kõnealuses loetelus CFR-number, mis on antud igale laevale.

2.   Liikmesriigid teatavad viivitamata komisjonile arvutivõrgu kaudu nendest laevadest, mille luba reguleeritavas piirkonnas kala püüda on ära võetud või peatatud.

Artikkel 4

Saagi registreerimine

1.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 sätestatud teabele sisaldab määruse (EL) nr 1236/2010 artiklis 8 osutatud püügipäevik käesoleva määruse I lisa A osas sätestatud teavet.

2.   Määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 8 lõigetes 2 ja 3 osutatud toodangupäevik on esitatud I lisa B osas.

3.   Kõnealuse määruse artikli 8 lõigetes 2 ja 3 osutatud lastiplaan on esitatud I lisa C osas.

4.   Liikide puhul tuleb kasutada ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) poolt kehtestatud koode, mis on sätestatud II lisas.

Artikkel 5

Reguleeritavate kalavarude saagist ja asukohast teatamine

Liikmesriigid kasutavad määruse (EL) nr 1236/2010 artiklite 9 ja 11 kohase teabe edastamiseks NEAFC sekretärile III lisas sätestatud vormi ja spetsifikaate.

Artikkel 6

Üldine saagiaruandlus

Liikmesriigid edastavad määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 10 lõigete 1 ja 2 kohase teabe XML-vormingus.

III   PEATÜKK

KONTROLLIMINE

Artikkel 7

Määratud asutus

Kalanduskontrolli ameti kohus on:

| a) | koordineerida määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 17 lõikes 1 osutatud järelevalve- ja kontrollitegevust; |
| --- | --- |

a)

koordineerida määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 17 lõikes 1 osutatud järelevalve- ja kontrollitegevust;

| b) | vastu võtta, saata ja edastada määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 18 lõikes 2, artikli 19 lõikes 1 ja artikli 20 lõikes 9 osutatud teavet; |
| --- | --- |

b)

vastu võtta, saata ja edastada määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 18 lõikes 2, artikli 19 lõikes 1 ja artikli 20 lõikes 9 osutatud teavet;

| c) | pidada määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 18 lõikes 4 osutatud arvestust. |
| --- | --- |

c)

pidada määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 18 lõikes 4 osutatud arvestust.

Artikkel 8

Inspektorite ja kontrollivahendite identifitseerimine

1.   Määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 16 lõikes 2 osutatud isikut tõendav eridokument vastab IV lisa A osas esitatud näidisele.

2.   Määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 18 lõikes 3 osutatud spetsiaalne kontrollisignaal vastab IV lisa B osas esitatud näidisele.

Artikkel 9

Kontrollitoimingud

Liikmesriigid saadavad kalanduskontrolli ametile määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrollilaevade ja -õhusõidukite tegevuse alguse ja lõpu kuupäeva ja kellaaja V lisas sätestatud vormi kohaselt.

Artikkel 10

Järelevalvemenetlus

1.   Määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 19 lõikes 1 osutatud täheldamisaruanded edastatakse VI lisa A osas sätestatud vormis.

2.   Määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 19 lõikes 2 osutatud järelevalvearuanded koostatakse VI lisa B osas sätestatud vormis.

Artikkel 11

Kontrolliaruanded

Määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 20 lõikes 9 osutatud kontrolliaruanded koostatakse vastavalt VII lisas esitatud näidisele.

IV   PEATÜKK

SADAMARIIGI KONTROLL

Artikkel 12

Eelteade sadamasse saabumise kohta

Määruse (EL) nr 1236/2010 artiklis 24 osutatud eelteade koostatakse VIII lisas esitatud sadamariigi kontrolli (PSC) vormis, mille A-osa on nõuetekohaselt täidetud järgmiselt:

| a) | vormi PSC 1 kasutatakse juhul, kui laev lossib oma püütud saaki; |
| --- | --- |

a)

vormi PSC 1 kasutatakse juhul, kui laev lossib oma püütud saaki;

| b) | vormi PSC 2 kasutatakse, kui laev tegeleb ümberlaadimisega. Sellisel juhul täidetakse eraldi vorm iga kalalaeva kohta, millelt saak ümber laaditakse. |
| --- | --- |

b)

vormi PSC 2 kasutatakse, kui laev tegeleb ümberlaadimisega. Sellisel juhul täidetakse eraldi vorm iga kalalaeva kohta, millelt saak ümber laaditakse.

Artikkel 13

Eelteate menetlemine

Eelteate koopia tagasisaatmiseks vastavalt määruse (EL) nr 1236/2010 artiklile 25 kasutab lipuliikmesriik VIII lisas esitatud PSC-vormi, mille B osa on nõuetekohaselt täidetud.

Artikkel 14

Sadamakontrolli aruanded

Määruse (EL) nr 1236/2010 artiklis 27 osutatud kontrolliaruanded koostatakse IX lisas sätestatud vormis ja edastatakse NEAFC sekretärile, ning koopia komisjonile.

V   PEATÜKK

RIKKUMISED

Artikkel 15

Määratud asutus

Kalanduskontrolli ameti kohus on vastu võtta, saata ja edastada määruse (EL) nr 1236/2010 artiklites 29, 30, 32, 33, 34, 36 ja 43 osutatud teavet.

VI   PEATÜKK

ANDMED

1.   JAGU

Andmete edastamine

Artikkel 16

Andmete edastamine NEAFC sekretärile

Määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 12 lõikes 2 osutatud andmevahetusvormid ja -protokollid, mida kasutatakse NEAFC sekretärile saadetavate aruannete ja teadete edastamiseks, vastavad X lisas sätestatud eeskirjadele; NEAFC sekretäriga suhtlemiseks kasutatavad vastavad koodid on sätestatud XI lisas.

2.   JAGU

Andmeturve ja konfidentsiaalsus

Artikkel 17

Andmeturbe ja konfidentsiaalsuse üldsätted

1.   Käesolevas jaos sätestatakse üksikasjalikud konfidentsiaalsuse eeskirjad määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 45 rakendamiseks. Neid kohaldatakse kõigi käesoleva määruse kohaste elektrooniliste teadete ja sõnumite suhtes, välja arvatud käesoleva määruse artiklis 6 osutatud üldine saagiaruandlus.

2.   Iga liikmesriik parandab või kustutab NEAFC sekretäri taotluse põhjal vajaduse korral elektroonilised teated või sõnumid, mille töötlemine ei ole kooskõlas määrusega (EL) nr 1236/2010 ning käesoleva määrusega.

3.   Elektroonilisi teateid ja sõnumeid kasutatakse üksnes määrusega (EL) nr 1236/2010 kehtestatud kontrolli- ja rakendussüsteemis sätestatud eesmärkidel.

Artikkel 18

Kontrolliandmed

1.   Kontrolli teostavad liikmesriigid võivad NEAFC sekretäri saadetud elektroonilisi teateid ja sõnumeid säilitada ja alles hoida 24 tundi pärast andmetes käsitletud laevade lahkumist reguleeritavast piirkonnast, kui need ei kavatse naasta. Lahkumine loetakse toimunuks kuus tundi pärast seda, kui on edastatud kavatsus lahkuda reguleeritavast piirkonnast.

2.   Kontrolli teostavad liikmesriigid tagavad elektrooniliste teadete ja sõnumite turvalise töötlemise oma elektroonilise andmetöötluse süsteemides, eriti juhul, kui töötlus hõlmab andmete edastamist võrgu kaudu.

3.   Liikmesriigid võtavad asjakohased tehnilised ja organisatsioonilised meetmed, et kaitsta elektroonilisi teateid ja sõnumeid juhusliku või ebaseadusliku hävimise või juhusliku kadumise, muutmise, lubamatu avalikustamise või ligipääsu ja kõigi sobimatute töötlemise vormide eest.

4.   Kontrolli teostavad liikmesriigid teevad elektroonilised teated ja sõnumid kättesaadavaks kontrolli eesmärgil ning üksnes määrusega (EL) nr 1236/2010 kehtestatud süsteemi raames määratud inspektoritele.

Artikkel 19

Andmetöötlussüsteemid

1.   Andmetöötlussüsteemid, mida kasutavad liikmesriigid, komisjon ja kalanduskontrolli amet, peavad vastama XII lisa A osas sätestatud minimaalsetele turvanõuetele.

2.   Liikmesriikide peamised arvutisüsteemid peavad vastama XII lisa B osas sätestatud kriteeriumidele.

3.   Määruses (EL) nr 1236/2010 sätestatud süsteemiga hõlmatud andmete edastamiseks kasutatakse https-protokolli. Kui selliseid andmeid edastatakse, kohaldatakse konfidentsiaalsuse ja autentsuse tagamiseks sobivaid krüpteerimisprotokolle.

4.   Andmetele ligipääsu piiratakse kasutaja identifitseerimise ja salasõna paindliku süsteemiga. Igale kasutajale võimaldatakse ligipääs ainult tema ülesande jaoks vajalikele andmetele.

5.   Liikmesriikide, komisjoni ja kalanduskontrolli ameti vahelise elektroonilise andmevahetuse tehnilised standardid võib kindlaks määrata liikmesriikide, komisjoni ja kalanduskontrolli ametiga nõu pidades.

VII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 20

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1085/2000 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. mai 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 348, 31.12.2010, lk 17.

1

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

2

(3)  EÜT L 128, 29.5.2000, lk 1.

3

(4)  ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.

4

(5)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 25.

5

---

I LISA

SAAGI REGISTREERIMINE

A.   Püügipäeviku sissekanded

| Andmeelement | Välja kood | Kohustuslik (K)/vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Reguleeritavasse piirkonda sisenemise teade |
| Kuupäev | DA | K | tegevusandmete osa, reguleeritavasse piirkonda sisenemise kuupäev |
| Sisenemise kellaaeg | TI | K | tegevusandmete osa, reguleeritavasse piirkonda sisenemise kellaaeg |
| Asukoht | | | tegevusandmete osa, reguleeritavasse piirkonda sisenemise koht |
| laiuskraad | LA | K | asukoht sisenemise ajal |
| pikkuskraad | LO | K | asukoht sisenemise ajal |
| Kogus pardal | OB | | tegevusandmete osa, kogus pardal liikide kaupa |
| liigi nimi (1) | | K | II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood |
| kogus (1) | | K | eluskaal kilogrammides |
| Saak loomuse või püügioperatsiooni kohta |
| Püügi asukoht | | | tegevusandmete osa, asukoht |
| laiuskraad | LA | K (2) | asukoht püügioperatsiooni alguses |
| pikkuskraad | LO | K (2) | asukoht püügioperatsiooni alguses |
| Kellaaeg | TI | K (2) | tegevusandmete osa, püügioperatsiooni alguse kellaaeg |
| Saak | CA | | tegevusandmete osa, pardale jäetud saak püügioperatsiooni kohta liikide kaupa |
| liik (1) | | K (2) | II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood |
| kogus (1) | | K (2) | eluskaal kilogrammides |
| Püügisügavus | FD | K (3) | kaugus veepinnast püügivahendi kõige sügavamal asetseva osani (meetrites) |
| Iga päev edastatav teave |
| Loomuste/püügioperatsioonide koguarv päeva jooksul | FO | K (4) | tegevusandmete osa, püügioperatsioonide arv 24tunnise ajavahemiku jooksul |
| Tagasilastud saak | RJ | | tegevusandmete osa, püütud ja tagasilastud kogus liikide kaupa |
| liik | | K | FAO liigikood |
| kogus | | K | eluskaal kilogrammides |
| Saak kokku | CC | | tegevusandmete osa, hinnanguline saak kokku alates reguleeritavasse piirkonda sisenemisest, liikide kaupa |
| liik (1) | | K | II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood |
| kogus (1) | | K | eluskaal kilogrammides |
| Teave ümberlaadimise kohta |
| Kuupäev | DA | K | tegevusandmete osa, ümberlaadimise kuupäev(ad) |
| Ümberlaadimine | KG | | tegevusandmete osa, reguleeritavas piirkonnas peale- ja mahalaaditud kogused liikide kaupa |
| liik (1) | | K | II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood |
| kogus (1) | | K | eluskaal kilogrammides |
| Ümber laaditud (kuhu) | TT | K | laeva registriandmete osa; vastuvõtva laeva raadiokutsung |
| Ümber laaditud (kust) | TF | K | laeva registriandmete osa; mahalaadiva laeva raadiokutsung |
| Teave teadete edastamiste kohta |
| Kuupäev | DA | K | sõnumi osa, edastamise kuupäev |
| Kellaaeg | TI | K | sõnumi osa, teate edastamise kellaaeg (UTC) |
| Kasutatud edastus | TU | K (4) | sõnumi osa, teate edastamiseks kasutatud raadiojaama nimi |
| Teate liik | TM | K | sõnumi osa, |
| Teave reguleeritavast piirkonnast lahkumise kohta |
| Kellaaeg | TI | K | tegevusandmete osa, lahkumise kellaaeg (UTC) |
| Kuupäev | DA | K | tegevusandmete osa, lahkumise kuupäev |
| Asukoht | | | tegevusandmete osa, reguleeritavast piirkonnast lahkumise koht |
| laiuskraad | LA | K | asukoht lahkumise ajal |
| pikkuskraad | LO | K | asukoht lahkumise ajal |
| Kogusaak pardal | OB | | tegevusandmete osa, kogu pardale jäetud saak liikide kaupa |
| liik (1) | | K | II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood |
| kogus (1) | | K | eluskaal kilogrammides |
| Kapteni nimi ja allkiri | MA | K | |

Andmeelement

Välja kood

Kohustuslik (K)/vabatahtlik (V)

Märkused

Reguleeritavasse piirkonda sisenemise teade

Kuupäev

DA

K

tegevusandmete osa, reguleeritavasse piirkonda sisenemise kuupäev

Sisenemise kellaaeg

TI

K

tegevusandmete osa, reguleeritavasse piirkonda sisenemise kellaaeg

Asukoht

tegevusandmete osa, reguleeritavasse piirkonda sisenemise koht

laiuskraad

LA

K

asukoht sisenemise ajal

pikkuskraad

LO

K

asukoht sisenemise ajal

Kogus pardal

OB

tegevusandmete osa, kogus pardal liikide kaupa

liigi nimi (1)

K

II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood

kogus (1)

K

eluskaal kilogrammides

Saak loomuse või püügioperatsiooni kohta

Püügi asukoht

tegevusandmete osa, asukoht

laiuskraad

LA

K (2)

asukoht püügioperatsiooni alguses

pikkuskraad

LO

K (2)

asukoht püügioperatsiooni alguses

Kellaaeg

TI

K (2)

tegevusandmete osa, püügioperatsiooni alguse kellaaeg

Saak

CA

tegevusandmete osa, pardale jäetud saak püügioperatsiooni kohta liikide kaupa

liik (1)

K (2)

II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood

kogus (1)

K (2)

eluskaal kilogrammides

Püügisügavus

FD

K (3)

kaugus veepinnast püügivahendi kõige sügavamal asetseva osani (meetrites)

Iga päev edastatav teave

Loomuste/püügioperatsioonide koguarv päeva jooksul

FO

K (4)

tegevusandmete osa, püügioperatsioonide arv 24tunnise ajavahemiku jooksul

Tagasilastud saak

RJ

tegevusandmete osa, püütud ja tagasilastud kogus liikide kaupa

liik

K

FAO liigikood

kogus

K

eluskaal kilogrammides

Saak kokku

CC

tegevusandmete osa, hinnanguline saak kokku alates reguleeritavasse piirkonda sisenemisest, liikide kaupa

liik (1)

K

II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood

kogus (1)

K

eluskaal kilogrammides

Teave ümberlaadimise kohta

Kuupäev

DA

K

tegevusandmete osa, ümberlaadimise kuupäev(ad)

Ümberlaadimine

KG

tegevusandmete osa, reguleeritavas piirkonnas peale- ja mahalaaditud kogused liikide kaupa

liik (1)

K

II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood

kogus (1)

K

eluskaal kilogrammides

Ümber laaditud (kuhu)

TT

K

laeva registriandmete osa; vastuvõtva laeva raadiokutsung

Ümber laaditud (kust)

TF

K

laeva registriandmete osa; mahalaadiva laeva raadiokutsung

Teave teadete edastamiste kohta

Kuupäev

DA

K

sõnumi osa, edastamise kuupäev

Kellaaeg

TI

K

sõnumi osa, teate edastamise kellaaeg (UTC)

Kasutatud edastus

TU

K (4)

sõnumi osa, teate edastamiseks kasutatud raadiojaama nimi

Teate liik

TM

K

sõnumi osa,

Teave reguleeritavast piirkonnast lahkumise kohta

Kellaaeg

TI

K

tegevusandmete osa, lahkumise kellaaeg (UTC)

Kuupäev

DA

K

tegevusandmete osa, lahkumise kuupäev

Asukoht

tegevusandmete osa, reguleeritavast piirkonnast lahkumise koht

laiuskraad

LA

K

asukoht lahkumise ajal

pikkuskraad

LO

K

asukoht lahkumise ajal

Kogusaak pardal

OB

tegevusandmete osa, kogu pardale jäetud saak liikide kaupa

liik (1)

K

II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood

kogus (1)

K

eluskaal kilogrammides

Kapteni nimi ja allkiri

MA

K

B.   Toodangupäeviku sissekanded

| Andmeelement | Välja kood | Kohustuslik (K)/vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Laeva identifitseerimine
   (5) |
| Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; rahvusvaheline raadiokutsung |
| Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |
| Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | laeva registriandmete osa; konventsiooniosalise kordumatu laevanumber: 3-täheline lipuriigi kood, millele järgneb number |
| Laeva pardatähis | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number |
| 2.   Teave toodangu kohta |
| Kuupäev | DA | K | tegevusandmete osa, tootmise kuupäev |
| Toodetud kogus | QP | | tegevusandmete osa, päevas toodetud kogus liikide kaupa |
| Liigi nimi | | K | FAO liigikood |
| Kogus | | K | kogutoodangu kaal kilogrammides |
| Toote liik | | K | toote liigikood (XI lisa E osa) |
| Kogus | | K | toote kaal (kg)
  toote liigikood ja toote kaal: märkida nii palju paare, kui on vaja kogu toodangu hõlmamiseks |
| Kogutoodang ajavahemikus | AP | | tegevusandmete osa, kogutoodang alates reguleeritavasse piirkonda sisenemisest, liikide kaupa |
| Liigi nimi | | K | FAO liigikood |
| Kogus | | K | kogutoodangu kaal kilogrammides |
| Toote liik | | K | toote liigikood (XI lisa E osa) |
| Kogus | | K | toote kaal (kg)
  toote liigikood ja toote kaal: märkida nii palju paare, kui on vaja kogu toodangu hõlmamiseks |
| 3.   Teave pakendamise kohta |
| Liigi nimi | SN | V | tegevusandmete osa, FAO liigikood |
| Tootekood | PR | V | tegevusandmete osa, toote liigikood (XI lisa E osa) |
| Pakendi liik | TY | V | tegevusandmete osa, pakendi liik (XI lisa E osa) |
| Ühiku mass | NE | V | tegevusandmete osa, toote netokaal (kg) |
| Ühikute arv | NU | V | tegevusandmete osa, pakendatud ühikute arv |
| 4. | Kapteni nimi ja aadress |

Andmeelement

Välja kood

Kohustuslik (K)/vabatahtlik (V)

Märkused

1.   Laeva identifitseerimine
   (5)

Raadiokutsung

RC

K

laeva registriandmete osa; rahvusvaheline raadiokutsung

Laeva nimi

NA

V

laeva registriandmete osa; laeva nimi

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

IR

V

laeva registriandmete osa; konventsiooniosalise kordumatu laevanumber: 3-täheline lipuriigi kood, millele järgneb number

Laeva pardatähis

XR

V

laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number

2.   Teave toodangu kohta

Kuupäev

DA

K

tegevusandmete osa, tootmise kuupäev

Toodetud kogus

QP

tegevusandmete osa, päevas toodetud kogus liikide kaupa

Liigi nimi

K

FAO liigikood

Kogus

K

kogutoodangu kaal kilogrammides

Toote liik

K

toote liigikood (XI lisa E osa)

Kogus

K

toote kaal (kg)

toote liigikood ja toote kaal: märkida nii palju paare, kui on vaja kogu toodangu hõlmamiseks

Kogutoodang ajavahemikus

AP

tegevusandmete osa, kogutoodang alates reguleeritavasse piirkonda sisenemisest, liikide kaupa

Liigi nimi

K

FAO liigikood

Kogus

K

kogutoodangu kaal kilogrammides

Toote liik

K

toote liigikood (XI lisa E osa)

Kogus

K

toote kaal (kg)

toote liigikood ja toote kaal: märkida nii palju paare, kui on vaja kogu toodangu hõlmamiseks

3.   Teave pakendamise kohta

Liigi nimi

SN

V

tegevusandmete osa, FAO liigikood

Tootekood

PR

V

tegevusandmete osa, toote liigikood (XI lisa E osa)

Pakendi liik

TY

V

tegevusandmete osa, pakendi liik (XI lisa E osa)

Ühiku mass

NE

V

tegevusandmete osa, toote netokaal (kg)

Ühikute arv

NU

V

tegevusandmete osa, pakendatud ühikute arv

4.

MA

K

C.   Lastiplaan

| 1. | Töödeldud saak tuleb ladustada ja märgistada nii, et samu liike, tootekategooriaid ja koguseid oleks võimalik kindlaks teha ka siis, kui need on paigutatud trümmi eri osadesse. |
| --- | --- |

1.

Töödeldud saak tuleb ladustada ja märgistada nii, et samu liike, tootekategooriaid ja koguseid oleks võimalik kindlaks teha ka siis, kui need on paigutatud trümmi eri osadesse.

| 2. | Lastiplaanil peab olema märgitud nii toodete asukoht trümmis kui ka pardal olevate toodete väidetav kaal kilogrammides. |
| --- | --- |

2.

Lastiplaanil peab olema märgitud nii toodete asukoht trümmis kui ka pardal olevate toodete väidetav kaal kilogrammides.

| 3. | Lastiplaani ajakohastatakse iga päev eelmise päeva kohta, mis algas kell 00.00 (UTC) ja lõppes kell 24.00 (UTC). |
| --- | --- |

3.

Lastiplaani ajakohastatakse iga päev eelmise päeva kohta, mis algas kell 00.00 (UTC) ja lõppes kell 24.00 (UTC).

---

(1)  Registreeritakse iga liik, mille saak ületab 50 kg.

(2)  Iga liikmesriik tagab, et tema kalalaevad registreerivad kõnealuse teabe iga päev või iga loomuse või püügioperatsiooni kohta või mõlemal viisil.

(3)  Kohustuslik, kui see on ette nähtud konkreetsete majandamismeetmetega.

(4)  Kohustuslik ainult juhul, kui kasutatakse raadiojaama.

(5)  Lisaks raadiokutsungile on kohustuslik veel üks laeva registriandmete osa.

---

II LISA

LIIKIDE LOETELU

| FAO
  3-täheline kood | Tavanimetus | Teaduslik nimetus |
| --- | --- | --- |
| ALF | Limapead | Beryx spp. |
| ALC | Silepea | Alepocephalus bairdii |
| ANT | Antimora | Antimora rostrata |
| API | Islandi koerhailane | Apristuris spp. |
| ARG | Hõbekalad | Argentina spp. |
| BLI | Sinine molva | Molva dypterygia |
| BRF | Sinisuu-liftahven | Helicolenus dactylopterus |
| BSF | Süsisaba | Aphanopus carbo |
| BSH | Sinihai | Prionace glauca |
| BSK | Hiidhai | Cetorhinus maximus |
| BSS | Huntahven | Dicentrarchus labrax |
| CAP | Moiva | Mallotus villosus |
| CAS | Tähniline merihunt | Anarhichas minor |
| CAT | Merihundid | Anarhichas spp. |
| CFB | Must koletishai | Centroscyllium fabricii |
| CMO | Euroopa meritont | Chimaera monstrosa |
| COD | Tursk | Gadus morhua |
| COE | Harilik meriangerjas | Conger conger |
| CYO | Portugali süvahai | Centroscymnus coelolepis |
| CYH | Suursilm-merijänes | Hydrolagus mirabilis |
| CYP | Pikk-koon-süvahai | Centroscymnus crepidater |
| DCA | Pikk-koon hai | Deania calceus |
| ELP | Vöödiline lükood | Lycods esmarkii |
| EPI | Must kardinal | Epigonus telescopus |
| FOR | Niituimluts | Phycis phycis |
| GAM | Hiir-saagrai | Galeus murinus |
| GHL | Süvalest | Reinhardtius hippoglossoides |
| GFB | Niituimluts | Phycis blennoides |
| GSK | Atlandi polaarhai | Somniosus microcephalus |
| GUP | Kare ogahai | Centrophorus granulosus |
| GUQ | Hall lühiogahai | Centrophorus squamosus |
| HAD | Kilttursk | Melanogrammus aeglefinus |
| HAL | Harilik hiidlest | Hippoglossus hippoglossus |
| HER | Atlandi heeringas | Clupea harengus |
| HOM | Harilik stauriid | Trachurus trachurus |
| HPR | Vahemere saagkõht | Hoplostethus mediterraneus |
| HXC | Mantelhai | Chlamydoselachus anguineus |
| JAD | Norra rai | Raja nidarosiensus |
| KCD | Kivikuningkrabi | Paralithodes camtschaticus |
| KEF | Süvamere punakrabi | Chacon (Geyron) affinis |
| LIN | Harilik molva | Molva molva |
| LUM | Merivarblane | Cyclopterus lumpus |
| MAC | Harilik makrell | Scomber scombrus |
| MOR | Morilased | Moridae |
| ORY | Atlandi karekala | Hoplosthethus atlanticus |
| OXN | Puriuim-sigahai | Oxynotus paradoxus |
| PHO | Risso silepea | Alepocephalus rostratus |
| PLA | Harilik karelest | Hippoglossoides platessoides |
| PLE | Atlandi merilest | Pleuronectes platessa |
| POC | Polaartursk | Boreogadus saida |
| POK | Põhjaatlandi süsikas (saida) | Pollachius virens |
| PRA | Harilik süvameregarneel | Pandalus borealis |
| REB | Nokk-meriahven | Sebastes mentella |
| RED | Meriahvenad (täpsustamata) | Sebastes spp. |
| REG | Kuldne meriahven | Sebastes marinus |
| RHG | Põhja-pikksaba | Macrourus berglax |
| RIB | Mora | Mora moro |
| RNG | Kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris |
| SBL | Kammhai | Hexanchus griseus |
| SBR | Besuugo | Pagellus bogaraveo |
| SCK | Šokolaad-ogahai | Dalatias licha |
| SFS | Lintuim | Lepidopus caudatus |
| SHL | Suur tumehai | Etmopterus princeps |
| SHL | Harilik tumehai | Etmopterus spinax |
| SHO | Mustsuu-koerhai | Galeus melastomus |
| RCT | Atlandi nokistont | Rhinochimaera atlantica |
| RJG | Arktika rai | Raja hyperborea |
| RJY | Ümarrai | Raja fyllae |
| SFV | Väike meriahven (Norra mereahven) | Sebastes viviparus |
| SKA | Railased | Raja spp. |
| SKH | Haid | Selachimorpha |
| SYR | Lühikoon-hammashai | Scymnodon ringens |
| TJX | Atlandi astelpea | Trachyscorpia cristulata |
| USK | Meriluts | Brosme brosme |
| WHB | Põhjaputassuu | Micromesistius poutassou |
| WRF | Ameerika vrakkahven | Polyprion americanus |

FAO

3-täheline kood

Tavanimetus

Teaduslik nimetus

ALF

Limapead

Beryx spp.

ALC

Silepea

Alepocephalus bairdii

ANT

Antimora

Antimora rostrata

API

Islandi koerhailane

Apristuris spp.

ARG

Hõbekalad

Argentina spp.

BLI

Sinine molva

Molva dypterygia

BRF

Sinisuu-liftahven

Helicolenus dactylopterus

BSF

Süsisaba

Aphanopus carbo

BSH

Sinihai

Prionace glauca

BSK

Hiidhai

Cetorhinus maximus

BSS

Huntahven

Dicentrarchus labrax

CAP

Moiva

Mallotus villosus

CAS

Tähniline merihunt

Anarhichas minor

CAT

Merihundid

Anarhichas spp.

CFB

Must koletishai

Centroscyllium fabricii

CMO

Euroopa meritont

Chimaera monstrosa

COD

Tursk

Gadus morhua

COE

Harilik meriangerjas

Conger conger

CYO

Portugali süvahai

Centroscymnus coelolepis

CYH

Suursilm-merijänes

Hydrolagus mirabilis

CYP

Pikk-koon-süvahai

Centroscymnus crepidater

DCA

Pikk-koon hai

Deania calceus

ELP

Vöödiline lükood

Lycods esmarkii

EPI

Must kardinal

Epigonus telescopus

FOR

Niituimluts

Phycis phycis

GAM

Hiir-saagrai

Galeus murinus

GHL

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

GFB

Niituimluts

Phycis blennoides

GSK

Atlandi polaarhai

Somniosus microcephalus

GUP

Kare ogahai

Centrophorus granulosus

GUQ

Hall lühiogahai

Centrophorus squamosus

HAD

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

HAL

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

HER

Atlandi heeringas

Clupea harengus

HOM

Harilik stauriid

Trachurus trachurus

HPR

Vahemere saagkõht

Hoplostethus mediterraneus

HXC

Mantelhai

Chlamydoselachus anguineus

JAD

Norra rai

Raja nidarosiensus

KCD

Kivikuningkrabi

Paralithodes camtschaticus

KEF

Süvamere punakrabi

Chacon (Geyron) affinis

LIN

Harilik molva

Molva molva

LUM

Merivarblane

Cyclopterus lumpus

MAC

Harilik makrell

Scomber scombrus

MOR

Morilased

Moridae

ORY

Atlandi karekala

Hoplosthethus atlanticus

OXN

Puriuim-sigahai

Oxynotus paradoxus

PHO

Risso silepea

Alepocephalus rostratus

PLA

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

PLE

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

POC

Polaartursk

Boreogadus saida

POK

Põhjaatlandi süsikas (saida)

Pollachius virens

PRA

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

REB

Nokk-meriahven

Sebastes mentella

RED

Meriahvenad (täpsustamata)

Sebastes spp.

REG

Kuldne meriahven

Sebastes marinus

RHG

Põhja-pikksaba

Macrourus berglax

RIB

Mora

Mora moro

RNG

Kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

SBL

Kammhai

Hexanchus griseus

SBR

Besuugo

Pagellus bogaraveo

SCK

Šokolaad-ogahai

Dalatias licha

SFS

Lintuim

Lepidopus caudatus

SHL

Suur tumehai

Etmopterus princeps

SHL

Harilik tumehai

Etmopterus spinax

SHO

Mustsuu-koerhai

Galeus melastomus

RCT

Atlandi nokistont

Rhinochimaera atlantica

RJG

Arktika rai

Raja hyperborea

RJY

Ümarrai

Raja fyllae

SFV

Väike meriahven (Norra mereahven)

Sebastes viviparus

SKA

Railased

Raja spp.

SKH

Haid

Selachimorpha

SYR

Lühikoon-hammashai

Scymnodon ringens

TJX

Atlandi astelpea

Trachyscorpia cristulata

USK

Meriluts

Brosme brosme

WHB

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

WRF

Ameerika vrakkahven

Polyprion americanus

---

III LISA

SAAGIST, ÜMBERLAADIMISEST JA ASUKOHAST TEATAMINE

1)   teade „SAAK SISENEMISEL”

| Andmeelement | Välja kood | Kohustuslik (K) /vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | süsteemne osa, märgib teate algust |
| Aadress | AD | K | sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE” |
| Järjekorranumber | SQ | K | sõnumi osa, järjekorranumber jooksval aastal |
| Teate liik | TM | K | sõnumi osa, teate liik, „saak sisenemisel” teate puhul „COE” |
| Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Reisi number | TN | V | tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal |
| Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |
| Ühenduse laevastikuregistri number (CFR) | IR | V | laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki) |
| Pardatähis | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number |
| Laiuskraad | LA | K | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Pikkuskraad | LO | K | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Kogus pardal | OB | | tegevusandmete osa, pardal olev kogus liigiti, vastavalt vajadusele paaridena |
| liik | | K | FAO liigikood |
| eluskaal | | K | eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini |
| Kuupäev | DA | K | sõnumi osa, edastamise kuupäev |
| Kellaaeg | TI | K | sõnumi osa, edastamise kellaaeg |
| Teate lõpp | ER | K | süsteemne osa, tähistab teate lõppu |

Andmeelement

Välja kood

Kohustuslik (K) /vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

süsteemne osa, märgib teate algust

Aadress

AD

K

sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE”

Järjekorranumber

SQ

K

sõnumi osa, järjekorranumber jooksval aastal

Teate liik

TM

K

sõnumi osa, teate liik, „saak sisenemisel” teate puhul „COE”

Raadiokutsung

RC

K

laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Reisi number

TN

V

tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal

Laeva nimi

NA

V

laeva registriandmete osa; laeva nimi

Ühenduse laevastikuregistri number (CFR)

IR

V

laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki)

Pardatähis

XR

V

laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number

Laiuskraad

LA

K

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Pikkuskraad

LO

K

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Kogus pardal

OB

tegevusandmete osa, pardal olev kogus liigiti, vastavalt vajadusele paaridena

liik

K

FAO liigikood

eluskaal

K

eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini

Kuupäev

DA

K

sõnumi osa, edastamise kuupäev

Kellaaeg

TI

K

sõnumi osa, edastamise kellaaeg

Teate lõpp

ER

K

süsteemne osa, tähistab teate lõppu

2)   Teade „SAAK”

| Andmeelement | Välja kood | Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | süsteemne osa, märgib teate algust |
| Aadress | AD | K | sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE” |
| Järjekorranumber | SQ | K | sõnumi osa, sõnumi järjekorranumber jooksval aastal |
| Teate liik | TM | K | sõnumi osa, teate liik, saagiteate puhul „CAT” |
| Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Reisi number | TN | V | tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal |
| Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |
| Ühenduse laevastikuregistri number (CFR) | IR | V | laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki) |
| Pardatähis | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number |
| Laiuskraad | LA | K (1) | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Pikkuskraad | LO | K (1) | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Nädala saak | CA | | tegevusandmete osa, pardale jäetud kogusaak liikide kaupa, kas alates reguleeritavas piirkonnas kalastama asumisest (2) või alates viimasest saagiteatest, vastavalt vajadusele paaridena. |
| liik | | K | FAO liigikood |
| eluskaal | | K | eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini |
| Püügipäevade arv | DF | K | tegevusandmete osa, püügipäevade arv reguleeritavas piirkonnas, alates kalastama asumisest või alates viimasest saagiteatest |
| Kuupäev | DA | K | sõnumi osa, edastamise kuupäev |
| Kellaaeg | TI | K | sõnumi osa, edastamise kellaaeg |
| Teate lõpp | ER | K | süsteemne osa, tähistab teate lõppu |

Andmeelement

Välja kood

Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

süsteemne osa, märgib teate algust

Aadress

AD

K

sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE”

Järjekorranumber

SQ

K

sõnumi osa, sõnumi järjekorranumber jooksval aastal

Teate liik

TM

K

sõnumi osa, teate liik, saagiteate puhul „CAT”

Raadiokutsung

RC

K

laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Reisi number

TN

V

tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal

Laeva nimi

NA

V

laeva registriandmete osa; laeva nimi

Ühenduse laevastikuregistri number (CFR)

IR

V

laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki)

Pardatähis

XR

V

laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number

Laiuskraad

LA

K (1)

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Pikkuskraad

LO

K (1)

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Nädala saak

CA

tegevusandmete osa, pardale jäetud kogusaak liikide kaupa, kas alates reguleeritavas piirkonnas kalastama asumisest (2) või alates viimasest saagiteatest, vastavalt vajadusele paaridena.

liik

K

FAO liigikood

eluskaal

K

eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini

Püügipäevade arv

DF

K

tegevusandmete osa, püügipäevade arv reguleeritavas piirkonnas, alates kalastama asumisest või alates viimasest saagiteatest

Kuupäev

DA

K

sõnumi osa, edastamise kuupäev

Kellaaeg

TI

K

sõnumi osa, edastamise kellaaeg

Teate lõpp

ER

K

süsteemne osa, tähistab teate lõppu

3)   teade „SAAK VÄLJUMISEL”

| Andmeelement | Välja kood | Kohustuslik (K) /vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | süsteemne osa, märgib teate algust |
| Aadress | AD | K | sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE” |
| Järjekorranumber | SQ | K | sõnumi osa, sõnumi järjekorranumber jooksval aastal |
| Teate liik | TM | K | sõnumi osa, „Saak väljumisel” puhul „COX” |
| Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Reisi number | TN | V | tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal |
| Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |
| Ühenduse laevastikuregistri number (CFR) | IR | V | laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki) |
| Pardatähis | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number |
| Laiuskraad | LA | K (3) | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Pikkuskraad | LO | K (3) | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Nädala saak | CA | | tegevusandmete osa, pardale jäetud kogusaak liikide kaupa, kas alates reguleeritavas piirkonnas kalastama asumisest (4) või alates viimasest saagiteatest, vastavalt vajadusele paaridena |
| liik | | K | FAO liigikood |
| eluskaal | | K | eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini |
| Püügipäevade arv | DF | K | tegevusandmete osa, reguleeritavas piirkonnas veedetud püügipäevade arv kas alates kalastama asumisest või alates viimasest saagiteatest |
| Kuupäev | DA | K | sõnumi osa, edastamise kuupäev |
| Kellaaeg | TI | K | sõnumi osa, edastamise kellaaeg |
| Teate lõpp | ER | K | süsteemne osa, tähistab teate lõppu |

Andmeelement

Välja kood

Kohustuslik (K) /vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

süsteemne osa, märgib teate algust

Aadress

AD

K

sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE”

Järjekorranumber

SQ

K

sõnumi osa, sõnumi järjekorranumber jooksval aastal

Teate liik

TM

K

sõnumi osa, „Saak väljumisel” puhul „COX”

Raadiokutsung

RC

K

laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Reisi number

TN

V

tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal

Laeva nimi

NA

V

laeva registriandmete osa; laeva nimi

Ühenduse laevastikuregistri number (CFR)

IR

V

laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki)

Pardatähis

XR

V

laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number

Laiuskraad

LA

K (3)

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Pikkuskraad

LO

K (3)

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Nädala saak

CA

tegevusandmete osa, pardale jäetud kogusaak liikide kaupa, kas alates reguleeritavas piirkonnas kalastama asumisest (4) või alates viimasest saagiteatest, vastavalt vajadusele paaridena

liik

K

FAO liigikood

eluskaal

K

eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini

Püügipäevade arv

DF

K

tegevusandmete osa, reguleeritavas piirkonnas veedetud püügipäevade arv kas alates kalastama asumisest või alates viimasest saagiteatest

Kuupäev

DA

K

sõnumi osa, edastamise kuupäev

Kellaaeg

TI

K

sõnumi osa, edastamise kellaaeg

Teate lõpp

ER

K

süsteemne osa, tähistab teate lõppu

4)   teade „ÜMBERLAADIMINE”

| Andmeelement | Välja kood | Kohustuslik (K) /vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | süsteemne osa, märgib teate algust |
| Aadress | AD | K | sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE” |
| Järjekorranumber | SQ | K | sõnumi osa, sõnumi järjekorranumber jooksval aastal |
| Sõnumi liik | TM | K | sõnumi osa, sõnumi liik, ümberlaadimise puhul „TRA” |
| Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Reisi number | TN | V | tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal |
| Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |
| Ühenduse laevastikuregistri number (CFR) | IR | V | laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki) |
| Pardatähis | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number |
| Peale- või mahalaaditud kogus | KG | | Reguleeritavas piirkonnas peale- või mahalaaditud kogus liigiti, vajaduse korral paarikaupa |
| liik | | K | FAO liigikood |
| eluskaal | | K | eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini |
| Pealelaadiv laev | TT | K (5) | laeva registriandmete osa; vastuvõtva laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Mahalaadiv laev | TF | K (5) | laeva registriandmete osa; mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Laiuskraad | LA | K (6) | tegevusandmete osa, eeldatav laiuskraad, asukoht, kus kapten kavatseb ümberlaadimise teha |
| Pikkuskraad | LO | K (6) | tegevusandmete osa, eeldatav pikkuskraad, asukoht, kus kapten kavatseb ümberlaadimise teha |
| Eeldatav kuupäev | PD | K (6) | tegevusandmete osa, eeldatav kuupäev (UTC), mil kapten kavatseb ümberlaadimise teha (AAAAKKPP) |
| Eeldatav kellaaeg | PT | K (6) | tegevusandmete osa, eeldatav kellaaeg (UTC), mil kapten kavatseb ümberlaadimise teha (TTMM) |
| Kuupäev | DA | K | sõnumi osa, edastamise kuupäev |
| Kellaaeg | TI | K | sõnumi osa, edastamise kellaaeg |
| Teate lõpp | ER | K | süsteemne osa, tähistab teate lõppu |

Andmeelement

Välja kood

Kohustuslik (K) /vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

süsteemne osa, märgib teate algust

Aadress

AD

K

sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE”

Järjekorranumber

SQ

K

sõnumi osa, sõnumi järjekorranumber jooksval aastal

Sõnumi liik

TM

K

sõnumi osa, sõnumi liik, ümberlaadimise puhul „TRA”

Raadiokutsung

RC

K

laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Reisi number

TN

V

tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal

Laeva nimi

NA

V

laeva registriandmete osa; laeva nimi

Ühenduse laevastikuregistri number (CFR)

IR

V

laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki)

Pardatähis

XR

V

laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number

Peale- või mahalaaditud kogus

KG

Reguleeritavas piirkonnas peale- või mahalaaditud kogus liigiti, vajaduse korral paarikaupa

liik

K

FAO liigikood

eluskaal

K

eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini

Pealelaadiv laev

TT

K (5)

laeva registriandmete osa; vastuvõtva laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Mahalaadiv laev

TF

K (5)

laeva registriandmete osa; mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Laiuskraad

LA

K (6)

tegevusandmete osa, eeldatav laiuskraad, asukoht, kus kapten kavatseb ümberlaadimise teha

Pikkuskraad

LO

K (6)

tegevusandmete osa, eeldatav pikkuskraad, asukoht, kus kapten kavatseb ümberlaadimise teha

Eeldatav kuupäev

PD

K (6)

tegevusandmete osa, eeldatav kuupäev (UTC), mil kapten kavatseb ümberlaadimise teha (AAAAKKPP)

Eeldatav kellaaeg

PT

K (6)

tegevusandmete osa, eeldatav kellaaeg (UTC), mil kapten kavatseb ümberlaadimise teha (TTMM)

Kuupäev

DA

K

sõnumi osa, edastamise kuupäev

Kellaaeg

TI

K

sõnumi osa, edastamise kellaaeg

Teate lõpp

ER

K

süsteemne osa, tähistab teate lõppu

5)   teade/sõnum „ASUKOHT”

| Andmeelement | Välja kood | Kohustuslik (K) /vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | süsteemne osa, märgib teate algust |
| Aadress | AD | K | sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE” |
| Järjekorranumber | SQ | K (7) | sõnumi osa, sõnumi järjekorranumber jooksval aastal |
| Sõnumi liik | TM (8) | K | sõnumi osa, sõnumi liik, „POS” – asukohateade/sõnum, mida edastatakse laevaseiresüsteemi kaudu või rikkis satelliitseireseadmega laevade puhul muude vahenditega |
| Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Reisi number | TN | V | tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal |
| Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |
| Ühenduse laevastikuregistri number (CFR) | IR | V | laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki) |
| Pardatähis | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number |
| Laiuskraad | LA | K (9) | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Pikkuskraad | LO | K (9) | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Laiuskraad (detsimaal) | LT | K (10) | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Pikkuskraad (detsimaal) | LG | K (10) | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Kiirus | SP | K | tegevusandmete osa, laeva kiirus |
| Kurss | CO | K | tegevusandmete osa, laeva kurss |
| Lipuriik | FS | K (11) | tegevusandmete osa, laeva lipuriik |
| Kuupäev | DA | K | sõnumi osa, edastamise kuupäev |
| Kellaaeg | TI | K | sõnumi osa, edastamise kellaaeg |
| Teate lõpp | ER | K | süsteemne osa, tähistab teate lõppu |

Andmeelement

Välja kood

Kohustuslik (K) /vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

süsteemne osa, märgib teate algust

Aadress

AD

K

sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE”

Järjekorranumber

SQ

K (7)

sõnumi osa, sõnumi järjekorranumber jooksval aastal

Sõnumi liik

TM (8)

K

sõnumi osa, sõnumi liik, „POS” – asukohateade/sõnum, mida edastatakse laevaseiresüsteemi kaudu või rikkis satelliitseireseadmega laevade puhul muude vahenditega

Raadiokutsung

RC

K

laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Reisi number

TN

V

tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal

Laeva nimi

NA

V

laeva registriandmete osa; laeva nimi

Ühenduse laevastikuregistri number (CFR)

IR

V

laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki)

Pardatähis

XR

V

laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number

Laiuskraad

LA

K (9)

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Pikkuskraad

LO

K (9)

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Laiuskraad (detsimaal)

LT

K (10)

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Pikkuskraad (detsimaal)

LG

K (10)

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Kiirus

SP

K

tegevusandmete osa, laeva kiirus

Kurss

CO

K

tegevusandmete osa, laeva kurss

Lipuriik

FS

K (11)

tegevusandmete osa, laeva lipuriik

Kuupäev

DA

K

sõnumi osa, edastamise kuupäev

Kellaaeg

TI

K

sõnumi osa, edastamise kellaaeg

Teate lõpp

ER

K

süsteemne osa, tähistab teate lõppu

6)   teade „LOSSIMISSADAM”

| Andmeelement | Välja kood | Kohustuslik (K) /vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | süsteemne osa, märgib teate algust |
| Aadress | AD | K | sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE” |
| Toimingute järjekorranumbrid | SQ | K | sõnumi osa, laeva teate järjekorranumber jooksval aastal |
| Sõnumi liik | TM | K | sõnumi osa, sõnumi liik „POR” |
| Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Reisi number | TN | V | tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal |
| Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |
| Ühenduse laevastikuregistri number (CFR) | IR | V | laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki) |
| Pardatähis | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number |
| Laiuskraad | LA | K (12) | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Pikkuskraad | LO | K (12) | tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal |
| Rannikuäärne riik | CS | K | tegevusandmete osa, rannikuäärne riik, kus asub lossimissadam |
| Sadama nimi | PO | K | tegevusandmete osa, lossimissadama nimi |
| Eeldatav kuupäev | PD | K | tegevusandmete osa, eeldatav kuupäev (UTC), mil kapten kavatseb sadamas olla (AAAAKKPP) |
| Eeldatav kellaaeg | PT | K | tegevusandmete osa, eeldatav kellaaeg (UTC), mil kapten kavatseb sadamas olla (TTMM) |
| Lossitav kogus | KG | K | tegevusandmete osa, sadamas lossida kavatsetav kogus liigiti, vastavalt vajadusele paaridena |
| liik | | | FAO liigikood |
| eluskaal | | | eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini |
| Kogus pardal | OB | K | tegevusandmete osa, kogus pardal liikide kaupa, vastavalt vajadusele paaridena |
| liik | | | FAO liigikood |
| eluskaal | | | eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini |
| Kuupäev | DA | K | sõnumi osa, teate edastamise kuupäev (UTC) |
| Kellaaeg | TI | K | sõnumi osa, edastamise kellaaeg (UTC) |
| Teate lõpp | ER | K | süsteemne osa, tähistab teate lõppu |

Andmeelement

Välja kood

Kohustuslik (K) /vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

süsteemne osa, märgib teate algust

Aadress

AD

K

sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE”

Toimingute järjekorranumbrid

SQ

K

sõnumi osa, laeva teate järjekorranumber jooksval aastal

Sõnumi liik

TM

K

sõnumi osa, sõnumi liik „POR”

Raadiokutsung

RC

K

laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Reisi number

TN

V

tegevusandmete osa, püügireisi järjekorranumber jooksval aastal

Laeva nimi

NA

V

laeva registriandmete osa; laeva nimi

Ühenduse laevastikuregistri number (CFR)

IR

V

laeva registriandmete osa, lepinguosalise kordumatu laevanumber, koosneb liikmesriigi koodist (3-täheline ISO kood), millele järgnevad muud identifitseerivad seerianumbrid (üheksa tähemärki)

Pardatähis

XR

V

laeva registriandmete osa; laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number

Laiuskraad

LA

K (12)

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Pikkuskraad

LO

K (12)

tegevusandmete osa, asukoht edastamise ajal

Rannikuäärne riik

CS

K

tegevusandmete osa, rannikuäärne riik, kus asub lossimissadam

Sadama nimi

PO

K

tegevusandmete osa, lossimissadama nimi

Eeldatav kuupäev

PD

K

tegevusandmete osa, eeldatav kuupäev (UTC), mil kapten kavatseb sadamas olla (AAAAKKPP)

Eeldatav kellaaeg

PT

K

tegevusandmete osa, eeldatav kellaaeg (UTC), mil kapten kavatseb sadamas olla (TTMM)

Lossitav kogus

KG

K

tegevusandmete osa, sadamas lossida kavatsetav kogus liigiti, vastavalt vajadusele paaridena

liik

FAO liigikood

eluskaal

eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini

Kogus pardal

OB

K

tegevusandmete osa, kogus pardal liikide kaupa, vastavalt vajadusele paaridena

liik

FAO liigikood

eluskaal

eluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini

Kuupäev

DA

K

sõnumi osa, teate edastamise kuupäev (UTC)

Kellaaeg

TI

K

sõnumi osa, edastamise kellaaeg (UTC)

Teate lõpp

ER

K

süsteemne osa, tähistab teate lõppu

7)   Teade „TÜHISTAMINE”

| Andmeelement | Välja kood | Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | süsteemne osa, märgib teate algust |
| Kellelt | FR | K | teate saatja nimi |
| Aadress | AD | K | sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE” |
| Sõnumi liik | TM | K | sõnumi osa, sõnumi liik, tühistamisteade „CAN” (13) |
| Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Tühistatud teade | CR | K | sõnumi osa, tühistatava teate number |
| Teate tühistamise aasta | YR | K | sõnumi osa, teate tühistamise aasta |
| Kuupäev | DA | K | sõnumi osa, edastamise kuupäev |
| Kellaaeg | TI | K | sõnumi osa, edastamise kellaaeg |
| Teate lõpp | ER | K | süsteemne osa, tähistab teate lõppu |

Andmeelement

Välja kood

Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

süsteemne osa, märgib teate algust

Kellelt

FR

K

teate saatja nimi

Aadress

AD

K

sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE”

Sõnumi liik

TM

K

sõnumi osa, sõnumi liik, tühistamisteade „CAN” (13)

Raadiokutsung

RC

K

laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Tühistatud teade

CR

K

sõnumi osa, tühistatava teate number

Teate tühistamise aasta

YR

K

sõnumi osa, teate tühistamise aasta

Kuupäev

DA

K

sõnumi osa, edastamise kuupäev

Kellaaeg

TI

K

sõnumi osa, edastamise kellaaeg

Teate lõpp

ER

K

süsteemne osa, tähistab teate lõppu

---

(1)  Vabatahtlik, kui laeva jälgitakse satelliitsüsteemi abil vastavalt määruse (EL) nr 1236/2010 artiklile 11.

(2)  Tähendab esimest „Saagiteadet” jooksva püügireisi ajal reguleeritavas piirkonnas.

(3)  Vabatahtlik, kui laeva jälgitakse satelliitsüsteemi abil vastavalt määruse (EL) nr 1236/2010 artiklile 11.

(4)  Tähendab esimest „Saagiteadet” jooksva püügireisi ajal reguleeritavas piirkonnas.

(5)  Vastavalt sellele, kumb on asjakohane.

(6)  Vabatahtlik teadetes, mida pealelaadinud laev saadab pärast ümberlaadimist.

(7)  Laevaseiresüsteemi (VMS) sõnumi korral vabatahtlik.

(8)

| | Sõnumi liik on „ENT” asjaomase lepinguosalise kalapüügi seirekeskuselt saadud esimese VMS sõnumi korral, mis on saadetud reguleeritavast piirkonnast. |
| --- | --- |

Sõnumi liik on „ENT” asjaomase lepinguosalise kalapüügi seirekeskuselt saadud esimese VMS sõnumi korral, mis on saadetud reguleeritavast piirkonnast.

| | Sõnumi liik on „EXT” asjaomase lepinguosalise kalapüügi seirekeskuselt saadud esimese VMS sõnumi korral, mis on saadetud väljastpoolt reguleeritavat piirkonda; laius- ja pikkuskraadid on sellist liiki teate korral vabatahtlikud. |
| --- | --- |

Sõnumi liik on „EXT” asjaomase lepinguosalise kalapüügi seirekeskuselt saadud esimese VMS sõnumi korral, mis on saadetud väljastpoolt reguleeritavat piirkonda; laius- ja pikkuskraadid on sellist liiki teate korral vabatahtlikud.

| | Lisaks määruse (EL) nr 404/2011 artikli 25 kohastele sõnumitele on ka rikkis satelliitseireseadmega laevade edastatud sõnumi liik „MAN”. |
| --- | --- |

Lisaks määruse (EL) nr 404/2011 artikli 25 kohastele sõnumitele on ka rikkis satelliitseireseadmega laevade edastatud sõnumi liik „MAN”.

(9)  Kohustuslik käsitsi edastatavate sõnumite puhul.

(10)  Kohustuslik VMS sõnumite puhul.

(11)  Kohustuslik, kasutatakse ainult NEAFC sekretäri ja kalapüügi seirekeskuse (FMC) vahel teabe edastamiseks.

(12)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(13)  Tühistamisteadet ei kasutata teise tühistamisteate tühistamiseks.

---

IV LISA

KONTROLLIVA ISIKU TUVASTAMINE

A.   Inspektoritunnistus

Image

Image

Inspektoritunnistuse mõõdud on 10 × 7 cm ja see võib olla plastikuga kaetud.

NEAFC kontrollivimpli värvid on esitatud IV lisa B osas.

Tunnistuse number koosneb kolmetähelisest riigi koodist, millele järgneb konventsiooniosalise neljakohaline järjekorranumber.

B.   NEAFC kontrollisignaal

| 1. | Päevavalguse ajal ja tavalise nähtavuse korral heisatakse kaks teineteise kohal paiknevat vimplit.



  Vimplite vahemaa ei või olla üle ühe meetri. |
| --- | --- |

1.

Päevavalguse ajal ja tavalise nähtavuse korral heisatakse kaks teineteise kohal paiknevat vimplit.

Image

Vimplite vahemaa ei või olla üle ühe meetri.

Image

| 2. | Pardaleminekuks kasutataval laeval heisatakse üks kontrollivimpel. See vimpel võib olla poole väiksemate mõõtmetega. Vimpel võib olla värvitud laevakerele või laeva mis tahes vertikaalsele osale. Värviga peale maalitud vimplilt võib mustad tähed „NE” ära jätta. |
| --- | --- |

2.

Pardaleminekuks kasutataval laeval heisatakse üks kontrollivimpel. See vimpel võib olla poole väiksemate mõõtmetega. Vimpel võib olla värvitud laevakerele või laeva mis tahes vertikaalsele osale. Värviga peale maalitud vimplilt võib mustad tähed „NE” ära jätta.

---

V LISA

INSPEKTEERIMIS- JA JÄRELEVALVETEGEVUSEST TEATAMINE

A.   Teade inspekteerimis- või järelevalvesõiduki sisenemisest reguleeritavasse piirkonda

| Andmeelement | Kood | Kohustuslik (K)/ vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | süsteemne osa, märgib teate algust |
| Aadress | AD | K | sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE” |
| Kellelt | FR | K | sõnumi osa, teadet edastava lepinguosalise aadress |
| Teate number | RN | K | sõnumi osa, teate järjekorranumber jooksval aastal |
| Teate liik | TM | K | sõnumi osa, teate liik, „SEN” järelevalvesõiduki sisenemise kohta reguleeritavale alale |
| Teate kuupäev | RD | K | sõnumi osa, edastamise kuupäev |
| Teate kellaaeg | RT | K | sõnumi osa, edastamise kellaaeg |
| Järelevalve vahend | MI | K | seireandmete osa, „VES” veesõiduki, „AIR” lennuki, „HEL” helikopteri tähistamiseks |
| Raadiokutsung | RC | K | seireandmete osa, järelevalvesõiduki rahvusvaheline raadiokutsung |
| Määratud inspektori isikutunnistus | AI | K | seireandmete osa, tunnistuse number, vajaduse korral korduvalt |
| Kuupäev | DA | K | seireandmete osa, sisenemise kuupäev (1) |
| Kellaaeg | TI | K | seireandmete osa, sisenemise kellaaeg (1) |
| Laiuskraad | LA | K | seireandmete osa, asukoht sisenemise ajal (1) |
| Pikkuskraad | LO | K | seireandmete osa, asukoht sisenemise ajal (1) |
| Teate lõpp | ER | K | süsteemne osa, märgib teate lõppu |

Andmeelement

Kood

Kohustuslik (K)/ vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

süsteemne osa, märgib teate algust

Aadress

AD

K

sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE”

Kellelt

FR

K

sõnumi osa, teadet edastava lepinguosalise aadress

Teate number

RN

K

sõnumi osa, teate järjekorranumber jooksval aastal

Teate liik

TM

K

sõnumi osa, teate liik, „SEN” järelevalvesõiduki sisenemise kohta reguleeritavale alale

Teate kuupäev

RD

K

sõnumi osa, edastamise kuupäev

Teate kellaaeg

RT

K

sõnumi osa, edastamise kellaaeg

Järelevalve vahend

MI

K

seireandmete osa, „VES” veesõiduki, „AIR” lennuki, „HEL” helikopteri tähistamiseks

Raadiokutsung

RC

K

seireandmete osa, järelevalvesõiduki rahvusvaheline raadiokutsung

Määratud inspektori isikutunnistus

AI

K

seireandmete osa, tunnistuse number, vajaduse korral korduvalt

Kuupäev

DA

K

seireandmete osa, sisenemise kuupäev (1)

Kellaaeg

TI

K

seireandmete osa, sisenemise kellaaeg (1)

Laiuskraad

LA

K

seireandmete osa, asukoht sisenemise ajal (1)

Pikkuskraad

LO

K

seireandmete osa, asukoht sisenemise ajal (1)

Teate lõpp

ER

K

süsteemne osa, märgib teate lõppu

B.   Teade inspekteerimis- ja järelevalvesõiduki lahkumisest reguleeritavast piirkonnast

| Andmeelement | Kood | Kohustuslik (K)/ vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | süsteemne osa, märgib teate algust |
| Aadress | AD | K | sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE” |
| Kellelt | FR | K | sõnumi osa, edastava lepinguosalise aadress |
| Teate number | RN | K | sõnumi osa, sõnumi järjekorranumber jooksval aastal |
| Teate liik | TM | K | sõnumi osa, sõnumi liik, „SEX” järelevalvesõiduki lahkumise kohta reguleeritavalt alalt |
| Teate kuupäev | RD | K | sõnumi osa, edastamise kuupäev |
| Teate kellaaeg | RT | K | sõnumi osa, edastamise kellaaeg |
| Järelevalvevahend | MI | K | seireandmete osa, „VES” veesõiduki, „AIR” lennuki, „HEL” helikopteri tähistamiseks |
| Raadiokutsung | RC | K | seireandmete osa, järelevalvesõiduki rahvusvaheline raadiokutsung |
| Kuupäev | DA | K | seireandmete osa, väljumise kuupäev (2) |
| Kellaaeg | TI | K | seireandmete osa, lahkumise kellaaeg (2) |
| Laiuskraad | LA | K | seireandmete osa, asukoht lahkumise ajal (2) |
| Pikkuskraad | LO | K | seireandmete osa, asukoht lahkumise ajal (2) |
| Teate lõpp | ER | K | süsteemiandmete osa, märgib teate lõppu |

Andmeelement

Kood

Kohustuslik (K)/ vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

süsteemne osa, märgib teate algust

Aadress

AD

K

sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE”

Kellelt

FR

K

sõnumi osa, edastava lepinguosalise aadress

Teate number

RN

K

sõnumi osa, sõnumi järjekorranumber jooksval aastal

Teate liik

TM

K

sõnumi osa, sõnumi liik, „SEX” järelevalvesõiduki lahkumise kohta reguleeritavalt alalt

Teate kuupäev

RD

K

sõnumi osa, edastamise kuupäev

Teate kellaaeg

RT

K

sõnumi osa, edastamise kellaaeg

Järelevalvevahend

MI

K

seireandmete osa, „VES” veesõiduki, „AIR” lennuki, „HEL” helikopteri tähistamiseks

Raadiokutsung

RC

K

seireandmete osa, järelevalvesõiduki rahvusvaheline raadiokutsung

Kuupäev

DA

K

seireandmete osa, väljumise kuupäev (2)

Kellaaeg

TI

K

seireandmete osa, lahkumise kellaaeg (2)

Laiuskraad

LA

K

seireandmete osa, asukoht lahkumise ajal (2)

Pikkuskraad

LO

K

seireandmete osa, asukoht lahkumise ajal (2)

Teate lõpp

ER

K

süsteemiandmete osa, märgib teate lõppu

---

(1)  Hinnanguline, kui sõnum saadetakse enne järelevalvesõiduki sisenemist.

(2)  Sama, mis hinnanguline seireandmete osa SEN sõnumi puhul, kui see sõnum tühistatakse.

---

VI LISA

JÄRELEVALVE- JA TÄHELDAMISARUANDED

A.   NEAFC täheldamisaruanne

| Andmeelement | Kood | Kohustuslik (K)/ vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | süsteemne osa, märgib teate algust |
| Aadress | AD | K | sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE” |
| Kellelt | FR | K | sõnumi osa, teadet edastava lepinguosalise aadress |
| Teate number | RN | K | sõnumi osa, järjekorranumber jooksval aastal |
| Teate liik | TM | K | sõnumi osa, vaatlusteate puhul teate liik „OBS” |
| Raadiokutsung | RC | K | seireandmete osa, seirelaeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Teate kuupäev | RD | K | sõnumi osa, edastamise kuupäev |
| Teate kellaaeg | RT | K | sõnumi osa, edastamise kellaaeg |
| Vaatluse järjekorranumber | OS | K | seireandmete osa, vaatluse järjekorranumber |
| Kuupäev | DA | K | seireandmete osa, laeva täheldamise kuupäev |
| Kellaaeg | TI | K | seireandmete osa, laeva täheldamise kellaaeg |
| Laiuskraad | LA | K | seireandmete osa, laiuskraad laeva täheldamise ajal |
| Pikkuskraad | LO | K | seireandmete osa, pikkuskraad laeva täheldamise ajal |
| Objekti identifitseerimine | OI | K | laeva registriandmete osa, täheldatud laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Pardatähis | XR | K | laeva registriandmete osa, täheldatud laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number |
| Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa, täheldatud laeva nimi |
| Lipuriik | FS | K | laeva registriandmete osa, täheldatud laeva lipuriik |
| Laeva tüüp | TP | V | laeva iseloomustavad tunnused, täheldatud laeva tüüp |
| Kiirus | SP | V | seireandmete osa, täheldatud laeva kiirus |
| Kurss | CO | V | seireandmete osa, täheldatud laeva kurss |
| Tegevus | AC | K | seireandmete osa, täheldatud laeva tegevus (XI lisa B osa) |
| Foto | PH | K | seireandmete osa, kas täheldatud laevast tehti foto, „Jah” või „Ei” |
| Märkused | MS | V | seireandmete osa, vaba tekst aruande täiendamiseks |
| Teate lõpp | ER | K | süsteemne osa, märgib konkreetse teate lõppu |
| Laeva saab identifitseerida ainult raadiokutsungi või laeva pardanumbri visuaalse kontrollimisega.
  Kui identifitseerimine ei ole võimalik, tuleb põhjus täpsustada märkuste lahtris. |

Andmeelement

Kood

Kohustuslik (K)/ vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

süsteemne osa, märgib teate algust

Aadress

AD

K

sõnumi osa, sihtkoht, NEAFC puhul „XNE”

Kellelt

FR

K

sõnumi osa, teadet edastava lepinguosalise aadress

Teate number

RN

K

sõnumi osa, järjekorranumber jooksval aastal

Teate liik

TM

K

sõnumi osa, vaatlusteate puhul teate liik „OBS”

Raadiokutsung

RC

K

seireandmete osa, seirelaeva rahvusvaheline raadiokutsung

Teate kuupäev

RD

K

sõnumi osa, edastamise kuupäev

Teate kellaaeg

RT

K

sõnumi osa, edastamise kellaaeg

Vaatluse järjekorranumber

OS

K

seireandmete osa, vaatluse järjekorranumber

Kuupäev

DA

K

seireandmete osa, laeva täheldamise kuupäev

Kellaaeg

TI

K

seireandmete osa, laeva täheldamise kellaaeg

Laiuskraad

LA

K

seireandmete osa, laiuskraad laeva täheldamise ajal

Pikkuskraad

LO

K

seireandmete osa, pikkuskraad laeva täheldamise ajal

Objekti identifitseerimine

OI

K

laeva registriandmete osa, täheldatud laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Pardatähis

XR

K

laeva registriandmete osa, täheldatud laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number

Laeva nimi

NA

V

laeva registriandmete osa, täheldatud laeva nimi

Lipuriik

FS

K

laeva registriandmete osa, täheldatud laeva lipuriik

Laeva tüüp

TP

V

laeva iseloomustavad tunnused, täheldatud laeva tüüp

Kiirus

SP

V

seireandmete osa, täheldatud laeva kiirus

Kurss

CO

V

seireandmete osa, täheldatud laeva kurss

Tegevus

AC

K

seireandmete osa, täheldatud laeva tegevus (XI lisa B osa)

Foto

PH

K

seireandmete osa, kas täheldatud laevast tehti foto, „Jah” või „Ei”

Märkused

MS

V

seireandmete osa, vaba tekst aruande täiendamiseks

Teate lõpp

ER

K

süsteemne osa, märgib konkreetse teate lõppu

Laeva saab identifitseerida ainult raadiokutsungi või laeva pardanumbri visuaalse kontrollimisega.

Kui identifitseerimine ei ole võimalik, tuleb põhjus täpsustada märkuste lahtris.

B.   NEAFC järelevalvearuanne

| KONVENTSIOONIOSALINE ... | MÄÄRATUD KONTROLLILAEV: | TÜÜP ... |
| --- | --- | --- |
| KUTSUNG... |
| NEAFC VIIDE ... |
| MÄÄRATUD INSPEKTORID: | NIMI ... | NEAFC VIIDE ... |
| NIMI ... | NEAFC VIIDE ... |

KONVENTSIOONIOSALINE ...

MÄÄRATUD KONTROLLILAEV:

TÜÜP ...

KUTSUNG...

NEAFC VIIDE ...

MÄÄRATUD INSPEKTORID:

NIMI ...

NEAFC VIIDE ...

NIMI ...

NEAFC VIIDE ...

A.   PATRULL

| A1 | REGULEERITAVASSE PIIRKONDA SAABUV PATRULL: | KUUPÄEV ... | KELLAAEG ... | UTC | LAIUSKRAAD ... | PIKKUSKRAAD ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A2 | REGULEERITAVAST PIIRKONNAST LAHKUV PATRULL: | KUUPÄEV ... | KELLAAEG ... | UTC | LAIUSKRAAD ... | PIKKUSKRAAD ... |
| A3 | ASUKOHA KINDLAKSMÄÄRAMISEKS KASUTATUD SEADMED: ... |

A1

REGULEERITAVASSE PIIRKONDA SAABUV PATRULL:

KUUPÄEV ...

KELLAAEG ...

UTC

LAIUSKRAAD ...

PIKKUSKRAAD ...

A2

REGULEERITAVAST PIIRKONNAST LAHKUV PATRULL:

KUUPÄEV ...

KELLAAEG ...

UTC

LAIUSKRAAD ...

PIKKUSKRAAD ...

A3

ASUKOHA KINDLAKSMÄÄRAMISEKS KASUTATUD SEADMED: ...

B.   TÄHELEPANEKUD

| B1 | B2 | B3 | B4 | B5 | B6 | B7 | B8 | B9 | B10 | B11 | B12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr | Kuupäev | Kellaaeg UTC | Asukoht | Täheldatud laev (1) | IRCS/ pardatähis | Lipuriik | Kurss/kiirus | Laeva tüüp | Tegevus | Foto nr | Rikkumine või tähelepanek |
| laiuskraad | pikkuskraad |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

B1

B2

B3

B4

B5

B6

B7

B8

B9

B10

B11

B12

Nr

Kuupäev

Kellaaeg UTC

Asukoht

Täheldatud laev (1)

IRCS/ pardatähis

Lipuriik

Kurss/kiirus

Laeva tüüp

Tegevus

Foto nr

Rikkumine või tähelepanek

laiuskraad

pikkuskraad

| Volitatud inspektori(te) allkiri (allkirjad) ... | Allkiri ... |
| --- | --- |

Volitatud inspektori(te) allkiri (allkirjad) ...

Allkiri ...

---

(1)  Identifitseerimine (nimi/number)

---

VII LISA

NEAFC KONTROLLIARUANNE

| KONVENTSIOONIOSALINE: | | ... |
| --- | --- | --- |
| MÄÄRATUD KONTROLLILAEV: | NIMI | ... |
| REGISTRINUMBER | ... |
| KUTSUNG | ... |
| NEAFC VIIDE | ... |
| MÄÄRATUD INSPEKTORID: | NIMI | ... |
| NEAFC VIIDE | ... |
| NIMI | ... |
| NEAFC VIIDE | ... |

KONVENTSIOONIOSALINE:

...

MÄÄRATUD KONTROLLILAEV:

NIMI

...

REGISTRINUMBER

...

KUTSUNG

...

NEAFC VIIDE

...

MÄÄRATUD INSPEKTORID:

NIMI

...

NEAFC VIIDE

...

NIMI

...

NEAFC VIIDE

...

A OSA   KONTROLLITUD LAEVA IDENTIFITSEERIMINE

| A.1.1. | IMO number ... |
| --- | --- |

A.1.1.

IMO number ...

| A.1.2. | Rahvusvaheline raadiokutsung ... |
| --- | --- |

A.1.2.

Rahvusvaheline raadiokutsung ...

| A.1.3. | Laeva nimi ... |
| --- | --- |

A.1.3.

Laeva nimi ...

| A.2. | Pardatähis ... |
| --- | --- |

A.2.

Pardatähis ...

| A.3. | Laeva tüüp ... |
| --- | --- |

A.3.

Laeva tüüp ...

| A.4. | Kontrolliva laeva määratud kontrollimiskoht
  KUUPÄEV ...
  KELLAAEG ... UTC
  laiuskraad ... pikkuskraad ... |
| --- | --- |

A.4.

Kontrolliva laeva määratud kontrollimiskoht

KUUPÄEV ...

KELLAAEG ... UTC

laiuskraad ... pikkuskraad ...

| A.5. | Asukoha määramiseks kasutatud seadmed
  ... |
| --- | --- |

A.5.

Asukoha määramiseks kasutatud seadmed

...

| A.6. | Lipuriik ... |
| --- | --- |

A.6.

Lipuriik ...

| A.7. | Kapteni nimi ja aadress ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

A.7.

Kapteni nimi ja aadress ...

...

...

| A.8. | Laeva tegevus ... |
| --- | --- |

A.8.

Laeva tegevus ...

| A.9. | Kontrollitud laeva määratud kontrollimiskoht
  KUUPÄEV ...
  KELLAAEG ... UTC
  laiuskraad ... pikkuskraad ... |
| --- | --- |

A.9.

Kontrollitud laeva määratud kontrollimiskoht

KUUPÄEV ...

KELLAAEG ... UTC

laiuskraad ... pikkuskraad ...

| A.10. | Asukoha määramiseks kasutatud seadmed
  ... |
| --- | --- |

A.10.

Asukoha määramiseks kasutatud seadmed

...

Inspektori tähelepanekud, kui neid on: ...

...

...

...

...

...initsiaalid: ...

B OSA   VASTAVUSE KONTROLL
   (1)

| B.1. | Laevadokumendid |
| --- | --- |

B.1.

Kontrollitud: JAH/EI

| B.1.1. | NEAFC reguleeritavas piirkonnas kalapüügi luba: |
| --- | --- |

B.1.1.

NEAFC reguleeritavas piirkonnas kalapüügi luba:

Jah/ei

| B.1.2. | Järgmiste reguleeritavate liikide püügi luba: ... |
| --- | --- |

B.1.2.

Järgmiste reguleeritavate liikide püügi luba: ...

| B.1.3. | Vajaduse korral |
| --- | --- |

B.1.3.

Vajaduse korral

Jah/ei

Pardal hoitav tõendatud joonis või kirjeldus kala hoiuruumist:

Jah/ei

| B.1.4. | Vajaduse korral |
| --- | --- |

B.1.4.

Vajaduse korral

Jah/ei

Pardal hoitavate jahutatavate mereveemahutite tõendatud joonis või kirjeldus:

Jah/ei

| B.1.5. | Vajaduse korral |
| --- | --- |

B.1.5.

Vajaduse korral

Jah/ei

Pardal hoitavate jahutatavate mereveemahutite tõendatud kalibreerimistabelid:

Jah/ei

Inspektori tähelepanekud, kui neid on:

...

...

...

...

... initsiaalid ...

| B.2. | Aruanne laeva liikumistest / laevaseiresüsteem (VMS) |
| --- | --- |

B.2.

Kontrollitud: JAH/EI

| B.2.1. | Püügireis |
| --- | --- |

B.2.1.

| B.2.2. | Teated/VMS |
| --- | --- |

B.2.2.

Saabumine (kuhu) NEAFC-reguleeritav piirkond

Viimane asukoht edastatud

VMS transponder paigaldatud

Jah/ei

VMS süsteem töötab

Jah/ei

Kuupäev

Kas teateid edastatakse

Jah/ei – kui jah, märkige:

kellaaeg

|  | a) | teade „Saak sisenemisel” |
| --- | --- | --- |



a)

teade „Saak sisenemisel”

kuupäev: ...

pikkuskraad

|  | b) | teade „Nädala saak” |
| --- | --- | --- |



b)

teade „Nädala saak”

kuupäev: ...

laiuskraad

|  | c) | ümberlaadimine |
| --- | --- | --- |



c)

ümberlaadimine

kuupäev: ...

Päevi NEAFC reguleeritavas piirkonnas

|  | d) | „Asukohateade”, käsitsi edastatud teade viimase asukoha kohta |
| --- | --- | --- |



d)

„Asukohateade”, käsitsi edastatud teade viimase asukoha kohta

kuupäev: ...

|  | e) | teade lahkumisel pardal oleva saagi kohta |
| --- | --- | --- |



e)

teade lahkumisel pardal oleva saagi kohta

kuupäev: ...

B.3.   Püügikoormuse ja saagi registreerimine

| B.3.1. | Püügipäevik |
| --- | --- |

B.3.1.

Kontrollitud: JAH/EI

| B.3.1.1. | Kas sissekanded on kooskõlas artikliga 9 (2): |
| --- | --- |

B.3.1.1.

Kas sissekanded on kooskõlas artikliga 9 (2):

JAH/EI

| B.3.1.1.1. | Kui ei ole, märkige ebatäpne või puuduv sissekanne / ebatäpsed või puuduvad sissekanded: |
| --- | --- |

B.3.1.1.1.

Kui ei ole, märkige ebatäpne või puuduv sissekanne / ebatäpsed või puuduvad sissekanded:

|  | a) | püügipäeviku lehed ei ole nummerdatud; |
| --- | --- | --- |



a)

püügipäeviku lehed ei ole nummerdatud;

|  | b) | kasutatavad püügivahendid; |
| --- | --- | --- |



b)

kasutatavad püügivahendid;

|  | c) | saagi registreerimine liigiti ja kogusaagina; |
| --- | --- | --- |



c)

saagi registreerimine liigiti ja kogusaagina;

|  | d) | püügipiirkonnad/asukoht; |
| --- | --- | --- |



d)

püügipiirkonnad/asukoht;

|  | e) | vajaduse korral |
| --- | --- | --- |



e)

vajaduse korral

Jah/Ei

ümberlaadimised;

|  | f) | vajaduse korral |
| --- | --- | --- |



f)

vajaduse korral

Jah/Ei

püügitegevuse teadete edastamine;

|  | g) | sissekannete tõendamine kapteni poolt |
| --- | --- | --- |



g)

sissekannete tõendamine kapteni poolt

|  | h) | muu: ... |
| --- | --- | --- |



h)

muu: ...

| B.3.2 | Toodangupäevik ja lastiplaan |
| --- | --- |

B.3.2

Kontrollitud: JAH/EI

| B.3.2.1. | Kas toodangupäeviku ja lastiplaani olemasolu on nõutav? |
| --- | --- |

B.3.2.1.

Kas toodangupäeviku ja lastiplaani olemasolu on nõutav?

JAH/EI

| B.3.2.2. | Toodangupäevik kättesaadav: |
| --- | --- |

B.3.2.2.

Toodangupäevik kättesaadav:

JAH/EI

Kui ei ole, siis jätkake vastamist punktist 3.2.4

| B.3.2.3 | Kui vastasite jaatavalt, esitage järgmine teave: |
| --- | --- |

B.3.2.3

Kui vastasite jaatavalt, esitage järgmine teave:

TÄIELIK/MITTETÄIELIK

| B.3.2.3.1. | Kui ei, märkige, milline teave puudub: |
| --- | --- |

B.3.2.3.1.

Kui ei, märkige, milline teave puudub:

|  | a) | pardal oleva toodangu kogused kaubandusliku esitusviisi ja kalaliikide kaupa; |
| --- | --- | --- |



a)

pardal oleva toodangu kogused kaubandusliku esitusviisi ja kalaliikide kaupa;

|  | b) | iga esitusviisi ümberarvestustegurid; |
| --- | --- | --- |



b)

iga esitusviisi ümberarvestustegurid;

|  | c) | sissekannete tõendamine kapteni poolt; |
| --- | --- | --- |



c)

sissekannete tõendamine kapteni poolt;

|  | d) | muu: ... |
| --- | --- | --- |



d)

muu: ...

| B.3.2.4. | Lastiplaan ajakohane: |
| --- | --- |

B.3.2.4.

Lastiplaan ajakohane:

JAH/EI

| B.3.2.5. | Kui vastasite jaatavalt, esitage järgmine teave: |
| --- | --- |

B.3.2.5.

Kui vastasite jaatavalt, esitage järgmine teave:

TÄIELIK/MITTETÄIELIK

| B.3.2.5.1. | Kui ei, märkige, milline teave puudub: |
| --- | --- |

B.3.2.5.1.

Kui ei, märkige, milline teave puudub:

|  | a) | kogused ei ole paigutatud lastiplaanil esitatud kaubandusliku esitusviisi ja kalaliikide kaupa; |
| --- | --- | --- |



a)

kogused ei ole paigutatud lastiplaanil esitatud kaubandusliku esitusviisi ja kalaliikide kaupa;

|  | b) | kogused trümmis ei ole kaubandusliku esitusviisi ja kalaliikide kaupa märgistatud; |
| --- | --- | --- |



b)

kogused trümmis ei ole kaubandusliku esitusviisi ja kalaliikide kaupa märgistatud;

|  | c) | muu: ... |
| --- | --- | --- |



c)

muu: ...

| B.4. | Pardale jäetud saak |
| --- | --- |

B.4.

Kontrollitud: JAH/EI

| B.4.1. | Kapteni registreeritud kogused |
| --- | --- |

B.4.1.

Liik

Teatatud kogused pardal

(eluskaal kilogrammides)

Vajaduse korral

Töödeldud kogused

(töödeldud toote kaal kilogrammides)

Ümberarvestustegur

Pardal (3)

Püütud (4)

Ümberlaaditud (5)

Kokku pardal (6)

Kokku

| B.4.2. | Inspektorite poolt kindlaks määratud kogused pardal |
| --- | --- |

B.4.2.

Liik

Kogus

(töödeldud toote kaal kilogrammides)

Hulk/koormustegur/ ümberarvestustegur

Arvestuslik kogus

(eluskaal kilogrammides)

Lahknevus % (7)

Tähelepanekud

Kokku

| B.5. | Püügivahendid ja märgistus |
| --- | --- |

B.5.

Kontrollitud: JAH/EI

| B.5.1. | Kasutatud püügivahend (II lisa 2. liite A osa (8)): ... |
| --- | --- |

B.5.1.

Kasutatud püügivahend (II lisa 2. liite A osa (8)): ...

| B.5.2. | Kasutatud võrgutarindid (II lisa 2. liite B osa (9)): ... |
| --- | --- |

B.5.2.

Kasutatud võrgutarindid (II lisa 2. liite B osa (9)): ...

| B.5.3. | Kasutatud statsionaarne püügivahend on märgistatud: |
| --- | --- |

B.5.3.

Kasutatud statsionaarne püügivahend on märgistatud:

JAH/EI

Märkus: ...

| B.5.4. | Mittekasutatav püügivahend on kindlalt soritud ja stoovitud: |
| --- | --- |

B.5.4.

Mittekasutatav püügivahend on kindlalt soritud ja stoovitud:

JAH/EI

Märkus: ...

| B.5.5. | Kasutatud püügivahendi võrgusilma suurus |
| --- | --- |

B.5.5.

Kontrollitud: JAH/EI

| B.5.5.1. | Noodapära (sealhulgas võimalik(ud) pikendus(ed) – 20 võrgusilma valim) |
| --- | --- |

B.5.5.1.

Püügivahendi liik (10)

TINGIMUSED: MÄRG/KUIV

MATERJAL: ...

Keskmine laius

Lubatud suurus

VÕRGUSILMA SUURUS (LAIUS)

millimeetrites

(millimeetrites)

(millimeetrites)

| B.5.5.2. | Pärakaitse – ... võrgusilma valim |
| --- | --- |

B.5.5.2.

Liik (12)

TINGIMUSED: MÄRG / KUIV

MATERJAL: ...

Keskmine laius

Lubatud suurus

VÕRGUSILMA SUURUS (LAIUS)

millimeetrites

(millimeetrites)

(millimeetrites)

| B.5.5.3. | Ülejäänud võrk – 20 võrgusilma valim |
| --- | --- |

B.5.5.3.

Liik (14)

TINGIMUSED: MÄRG / KUIV

MATERJAL: ...

Keskmine laius

Lubatud suurus

VÕRGUSILMA SUURUS (LAIUS)

millimeetrites

(millimeetrites)

(millimeetrites)

C OSA   HINDAMINE

| C.1. | Viimase loomuse saagi analüüs |
| --- | --- |

C.1.

Kontrollitud: JAH/EI

PROOV VÕETUD: JAH/EI

Kaal: ... kilogrammides

VISUAALNE HINNANG JAH/EI

Liigi

FAO tähtkood

Liigi kaal

(eluskaal kilogrammides)

Alamõõdulise kala

%

Vette tagasilaskmise

%

Märkused

Kokku

D OSA   KOOSTÖÖ

| D.1. | : | Koostöö taset peetakse asjakohaseks | : | JAH/EI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

D.1.

:

Koostöö taset peetakse asjakohaseks

:

JAH/EI

| D.1.1. | : | Kui ei, märkige puudujäägid | : |  | a) | inspektorit takistati kohustuste täitmisel; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

D.1.1.

:

Kui ei, märkige puudujäägid

:



a)

inspektorit takistati kohustuste täitmisel;



| b) | kalalaeva pardatähise, nime või registreerimisandmete võltsimine või varjamine; |
| --- | --- |

b)

kalalaeva pardatähise, nime või registreerimisandmete võltsimine või varjamine;



| c) | uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või kõrvaldamine; |
| --- | --- |

c)

uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või kõrvaldamine;



| d) | ei hõlbustatud inspektorite turvalist laeva pardale tulekut ja sealt lahkumist; |
| --- | --- |

d)

ei hõlbustatud inspektorite turvalist laeva pardale tulekut ja sealt lahkumist;



| e) | ei võimaldatud inspektoritel pidada sidet konventsiooniosalise lipuriigi ja kontrolli teostava riigi ametiasutustega; |
| --- | --- |

e)

ei võimaldatud inspektoritel pidada sidet konventsiooniosalise lipuriigi ja kontrolli teostava riigi ametiasutustega;



| f) | ei võimaldatud juurdepääsu laeva asjakohastele piirkondadele, tekkidele ja ruumidele, saagile (töödeldud või töötlemata), võrkudele või muudele püügivahenditele, seadmetele ja asjaomastele dokumentidele. |
| --- | --- |

f)

ei võimaldatud juurdepääsu laeva asjakohastele piirkondadele, tekkidele ja ruumidele, saagile (töödeldud või töötlemata), võrkudele või muudele püügivahenditele, seadmetele ja asjaomastele dokumentidele.

Inspektori tähelepanekud, kui on: ...

...

...

...

...

... initsiaalid: ...

E OSA   RIKKUMISED JA TÄHELEPANEKUD

| E.1. | Märgatud rikkumised |
| --- | --- |

E.1.

Artikkel

Märkige NEAFC säte (sätted), mida on rikutud, ja tehke kokkuvõte asjaoludest

Plommi number (numbrid)

Viidake tõenditele, dokumentidele või fotodele

E.2.   Inspektorite märkused

_

_

_

_

_

_

initsiaalid: ...

Tunnistaja väide: _

_

_

kuupäev:_ allkiri: _

nimi: _ aadress:_

E.3.   Kapteni märkused

_

_

_

_

_

_

Mina, allakirjutanu, laeva ... kapten, kinnitan, et käesoleva aruande koopia ja tehtud fotode (kui on) teised eksemplarid on minule üle antud märgitud kuupäeval. Minu allkiri ei tähenda minu nõustumist käesoleva ettekande ühegi osaga peale minu oma võimalike märkuste.

Allkiri:_ Kuupäev:_

F OSA   NEAFC INSPEKTORITE DEKLARATSIOON

Pardaletuleku kuupäev ... ja kellaaeg ... UTC.

Lahkumise kuupäev ... ja kellaaeg ... UTC

Vajaduse korral kontrolli lõpetamise kuupäev ... ja kellaaeg ... UTC

Inspektori(te) allkiri (allkirjad) ...

Inspektori(te) nimi (nimed) ...

---

(1)  Juhul, kui vastavuse kontrollimise tulemus on positiivne, tõmmake ring ümber sõna „Jah”, kui tulemus on negatiivne, tõmmake ring ümber „Ei”; muul juhul märkige nõutav teave.

(2)  Süsteemi artikkel 9 vastab määruse (EL) nr 1236/2010 artiklile 8.

(3)  Kogused pardal NEAFC reguleeritavasse piirkonda sisenemisel.

(4)  NEAFC reguleeritavas piirkonnas püütud ja pardale jäetud kogused.

(5)  Kogused, mis laaditi peale (+) või laaditi maha (–) NEAFC reguleeritavas piirkonnas.

(6)  Teatatud kogused kokku kontrollimise ajal pardal.

(7)  Inspektorite poolt kindlaks määratud pardal olevate koguste lahknevus kapteni poolt teatatud üldkogustest pardal.

(8)  Süsteemi II lisa 2.liite A osa vastab käesoleva määruse XI lisa C osale.

(9)  Süsteemi II lisa 2. liite B osa vastab käesoleva määruse XI lisa D osale.

(10)  II lisa 2. liite A osa ()

(11)  Süsteemi II lisa 2.liite A osa vastab käesoleva määruse XI lisa C osale.

(12)  II lisa 2. liite B osa ().

(13)  Süsteemi II lisa 2. liite B osa vastab käesoleva määruse XI lisa D osale.

(14)  II lisa 2. liite B osa.

---

VIII LISA

SADAMARIIGI KONTROLLI VORMID

Image

Image

---

IX LISA

KONTROLLIARUANDE VORM

Image

Image

Image

---

X LISA

ANDMEVAHETUSE VORM JA PROTOKOLLID

A.   Andmeedastuse vorm

| 1. | Andmemärgid peavad vastama normile ISO 8859.1. |
| --- | --- |

1.

Andmemärgid peavad vastama normile ISO 8859.1.

| 2. | Andmeedastuse struktuur on järgmine: | topeltkaldjoon (//) ja tähed „SR” märgivad teate algust; |
| --- | --- | --- |

2.

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

topeltkaldjoon (//) ja tähed „SR” märgivad teate algust;

| | topeltkaldjoon (//) ja välja kood näitavad andmeelemendi algust; |
| --- | --- |

topeltkaldjoon (//) ja välja kood näitavad andmeelemendi algust;

| | üks kaldjoon (/) lahutab välja koodi ja andmeid; |
| --- | --- |

üks kaldjoon (/) lahutab välja koodi ja andmeid;

| | andmete paare eraldab tühik; |
| --- | --- |

andmete paare eraldab tühik;

| | tähed „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu. |
| --- | --- |

tähed „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu.

B.   Andmevahetuse protokollid

Andmevahetuse protokollid teadete ja sõnumite elektrooniliseks edastamiseks liikmesriikide ja sekretariaadi vahel on nõuetekohaselt kontrollitud.

C.1   Püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalvega seotud teabe elektroonilise edastamise vorm

| Kategooria | Andmeelement | Kood | Liik | Sisu | Mõisted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Süsteemi osad | Teate algus | SR | | | märgib teate algust |
| Teate lõpp | ER | | | märgib teate lõppu |
| Tagasiside | RS | 3 tähte | koodid | ACK / NAK = vastu võetud / vastu võtmata |
| Tagasiside vea number | RE | 3 numbrit | 001 – 999 | tegevuskeskuses vastuvõetud vigu näitavad koodid |
| Teate osad | Sihtaadress | AD | 3 tähte | ISO-3166 aadress | teate vastuvõtja aadress, NEAFC puhul „XNE” |
| Kellelt | FR | 3 tähte | ISO-3166 aadress | teate edastaja aadress (lepinguosaline) |
| Teate liik | TM | 3 tähte | kood | sõnumi liigi esimesed kolm tähte |
| Järjekorranumber | SQ | 6 numbrit | NNNNNN | sõnumi järjekorranumber |
| Teate number | RN | 6 numbrit | NNNNNN | teate järjekorranumber käesoleval aastal |
| Teate kuupäev | RD | 8 numbrit | AAAAKKPP | aasta, kuu ja kuupäev |
| Teate kellaaeg | RT | 4 numbrit | TTMM | tunnid ja minutid, UTC |
| Kuupäev | DA | 8 numbrit | AAAAKKPP | aasta, kuu ja kuupäev |
| Kellaaeg | TI | 4 numbrit | TTMM | tunnid ja minutid, UTC |
| Tühistatud teade | CR | 6 numbrit | NNNNNN | teate tühistamise aasta |
| teate tühistamise aasta | YR | 4 numbrit | NNNN | teate tühistamise aasta |
| Laeva registreerimise osad | Raadiokutsung | RC | 7 tähte | IRCS kood | laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Laeva nimi | NA | 30 tähte | | laeva nimi |
| Pardanumber | XR | 14 tähte | | laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number |
| Lipuriik | FS | 3 tähte | ISO -3166 | registreerimise riik |
| Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | 3 tähte | ISO-3166 | lipuriigi antud kordumatu laevanumber vastavalt registrile |
| 9 numbrit | + maksimaalselt 9 numbrit |
| Sadama nimi | PO | 20 tähte | | laeva registreerimissadam |
| Laeva omanik: | VO | 60 tähte | | laeva omaniku nimi ja aadress |
| Laeva prahtija | VC | 60 tähte | | laeva prahtija nimi ja aadress |
| Laeva iseloomustavad üksikasjad | Laeva mahutavus- | VT | 2 tähte | „OC”/„LC” | vastavalt: „OC” – Oslo 1947. aasta konventsioon / „LC” – Londoni konventsioon ICTM-69 |
| ühik | | 4 numbrit | Mahutavus | laeva mahutavus tonnides |
| Laeva võimsus | VP | 2 tähte | 0-99999 | osutab, millist mõõtühikut kasutatakse, „HJ” või „KW” |
| ühik | | 5 numbrit | | peamootori koguvõimsus |
| Laeva pikkus | VL | 2 tähte | OA/PP | OA – kogupikkus, PP – perpendikulaaridevaheline pikkus |
| | | 3 numbrit | pikkus meetrites | laeva kogupikkus meetrites, ümardatud lähima täismeetrini |
| Laeva liik | TP | 3 tähte | kood | vastavalt XI lisa A osa loetelule |
| Püügivahendid | GE | 3 tähte | FAO kood | püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon (XI lisa C osa) |
| Püügiloa üksikasjad | Väljaandmise kuupäev | IS | 8 numbrit | AAAAKKPP | ühe või mitme reguleeritava liigi püügiloa andmise kuupäev |
| Reguleeritavad kalavarud | RR | 3 tähte | Liik (FAO kood) | reguleeritava kalavaru FAO liigikood |
| Alguskuupäev | SD | 8 numbrit | AAAAKKPP | loa kehtivuse/peatamise alguskuupäev |
| Lõppkuupäev | ED | 8 numbrit | AAAAKKPP | reguleeritava kalavaru püügiloa kehtivuse lõppkuupäev |
| Piiratud luba | LU | 1 täht | | „Jah” või „Ei” märgib, kas piiratud luba kehtib või ei |
| Asjakohane piirkond | RA | 6 tähte | ICES kood | keelatud ala(d) |
| Liigi nimi | SN | 3 tähte | Liik (FAO kood) | keelatud liigid |
| Tegevuse üksikasjad | Laiuskraad | LA | 5 tähte | NDDMM *WGS-84) | nt //LA/N6235 = 62°35′ põhjalaiust |
| Pikkuskraad | LO | 6 tähte | E/WDDDMM (WGS-84) | nt //LO/W02134 = 21°34’ läänepikkust |
| Laiuskraad (detsimaal) | LT | 7 tähte | +/-DD.ddd1 | negatiivne väärtus, kui laiuskraad on lõunapoolkeral1 (WGS84) |
| Pikkuskraad (detsimaal) | LG | 8 tähte | +/-DD.ddd1 | negatiivne väärtus, kui pikkuskraad on läänepoolkeral1 (WGS84) |
| Reisi number | TN | 3 numbrit | 001-999 | püügireisi number jooksval aastal |
| Püügipäevade arv | DF | 3 numbrit | 1 – 365 | päevade arv, kui palju laev selle reisi jooksul viibis reguleeritaval alal |
| Eeldatav kuupäev | PD | 8 numbrit | AAAAKKPP | hinnanguline kuupäev tulevikus UTC |
| Eeldatav kellaaeg | PT | 4 numbrit | TTMM | hinnanguline kellaaeg tulevikus UTC |
| Nädala saak | CA | | | pardal hoitav kogusaak liikide kaupa eluskaalu kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni alates laeva sisenemisest reguleeritavale alale või juhul, kui sama retke jooksul on varem edastatud aruanne, alates viimasest püügiaruandest, vastavalt vajadusele paaridena |
| liik | | 3 tähte | FAO liigikood | |
| kogus | | 7 numbrit | 0-9999999 | |
| Kogus pardal | OB | | | liigi kogus pardal eluskaalu kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni, vastavalt vajadusele paaridena |
| liik | | 3 tähte | FAO koodid | |
| kogus | | 7 numbrit | 0-9999999 | |
| Ümberlaaditud liigid | KG | | | teave reguleeritaval alal tegutsemise ajal laevade vahel ümberlaaditud koguste kohta liikide kaupa eluskaalu kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kg-ni |
| liik | | 3 tähte | FAO koodid paaridena | |
| kogus | | 7 numbrit | 0-9999999 | |
| Mahalaadiv laev | TF | 7 tähte | IRCS kood | mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Pealelaadiv laev | TT | 7 tähte | IRCS kood | vastuvõtva laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Rannikuäärne riik | CS | 3 tähte | ISO-3166 | rannikuäärne riik |
| Sadama nimi | PO | 20 tähte | | asjaomase sadama nimi |
| Aruande üksikasjad | Saak | CA | | | lepinguosalise kalalaevade püütud lossitud või ümberlaaditud kogusaak liikide kaupa eluskaalu tonnides, ümardatuna tonnideni, vastavalt vajadusele paaridena |
| liik | | 3 tähte | FAO liigikood | |
| kogus | | 6 numbrit | 0-9999999 | |
| Saak kokku | CC | | | lepinguosalise kalalaevade püütud lossitud või ümberlaaditud kumulatiivne kogusaak liikide kaupa eluskaalu tonnides, ümardatuna tonnideni, vastavalt vajadusele paaridena |
| liik | | 3 tähte | FAO liigikood | |
| kogus | | 6 numbrit | 0-9999999 | |
| Asjaomane piirkond | RA | 6 tähte | ICES/NAFO koodid | asjaomase püügipiirkonna kood |
| Püügipiirkond | ZO | 3 tähte | ISO -3166 | lepinguosalise püügipiirkonna kood |
| Aasta ja kuu | YM | 6 numbrit | AAAAKK | aruande aasta ja kuu |
| Järelevalve/vaatleja saadud teave | Laiuskraad | LA | 5 tähte | NDDMM (WGS-84) | nt //LA/N6535 = 65°35′ põhjalaiust |
| Pikkuskraad | LO | 6 tähte | E/WDDDMM (WGS-84) | nt //LO/W02134 = 21°34′ läänepikkust |
| Kiirus | SP | 3 numbrit | Sõlme * 10 | nt //SP/105 = 10,5 sõlme |
| Kurss | CO | 3 numbrit | skaala 360° | nt //CO/270 = 270° |
| Tegevus | AC | 3 tähte | Tegevuse kood | tegevuse esimesed kolm tähte (vt XI lisa B osa) |
| Seirevahend | MI | 3 tähte | NEAFC kood | „VES” – laev, „AIR” – lennuk, „HEL” – helikopter |
| Määratud inspektor, konventsiooniosaline, identifikatsioon | AI | 7 tähte | NEAFC kood | lepinguosalise ISO-3166 kood, millele järgneb 4kohaline number, vajadusel korrata |
| Vaatlemise järjekorra- number | OS | 3 numbrit | 0 - 999 | vaatlemise järjekorranumber reguleeritaval alal asjaomase patrulli töö jooksul |
| Täheldamise kuupäev | DA | 8 numbrit | AAAAKKPP | laeva täheldamise kuupäev |
| Täheldamise kellaaeg | TI | 4 numbrit | TTMM | laeva täheldamise UTC kellaaeg |
| Objekti identifitseerimine | OI | 7 tähte | IRCS kood | täheldatud laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Foto | PH | 1 täht | | kas tehti foto, „Jah” või „Ei” |
| Vaba tekstirida | MS | 255 tähte | | vaba teksti koht |

Kategooria

Andmeelement

Kood

Liik

Sisu

Mõisted

Süsteemi osad

Teate algus

SR

märgib teate algust

Teate lõpp

ER

märgib teate lõppu

Tagasiside

RS

3 tähte

koodid

ACK / NAK = vastu võetud / vastu võtmata

Tagasiside vea number

RE

3 numbrit

001 – 999

tegevuskeskuses vastuvõetud vigu näitavad koodid

Teate osad

Sihtaadress

AD

3 tähte

ISO-3166 aadress

teate vastuvõtja aadress, NEAFC puhul „XNE”

Kellelt

FR

3 tähte

ISO-3166 aadress

teate edastaja aadress (lepinguosaline)

Teate liik

TM

3 tähte

kood

sõnumi liigi esimesed kolm tähte

Järjekorranumber

SQ

6 numbrit

NNNNNN

sõnumi järjekorranumber

Teate number

RN

6 numbrit

NNNNNN

teate järjekorranumber käesoleval aastal

Teate kuupäev

RD

8 numbrit

AAAAKKPP

aasta, kuu ja kuupäev

Teate kellaaeg

RT

4 numbrit

TTMM

tunnid ja minutid, UTC

Kuupäev

DA

8 numbrit

AAAAKKPP

aasta, kuu ja kuupäev

Kellaaeg

TI

4 numbrit

TTMM

tunnid ja minutid, UTC

Tühistatud teade

CR

6 numbrit

NNNNNN

teate tühistamise aasta

teate tühistamise aasta

YR

4 numbrit

NNNN

teate tühistamise aasta

Laeva registreerimise osad

Raadiokutsung

RC

7 tähte

IRCS kood

laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Laeva nimi

NA

30 tähte

laeva nimi

Pardanumber

XR

14 tähte

laeva pardanumber või pardanumbri puudumise korral IMO number

Lipuriik

FS

3 tähte

ISO -3166

registreerimise riik

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

IR

3 tähte

ISO-3166

lipuriigi antud kordumatu laevanumber vastavalt registrile

9 numbrit

- maksimaalselt 9 numbrit

Sadama nimi

PO

20 tähte

laeva registreerimissadam

Laeva omanik:

VO

60 tähte

laeva omaniku nimi ja aadress

Laeva prahtija

VC

60 tähte

laeva prahtija nimi ja aadress

Laeva iseloomustavad üksikasjad

Laeva mahutavus-

VT

2 tähte

„OC”/„LC”

vastavalt: „OC” – Oslo 1947. aasta konventsioon / „LC” – Londoni konventsioon ICTM-69

ühik

4 numbrit

Mahutavus

laeva mahutavus tonnides

Laeva võimsus

VP

2 tähte

0-99999

osutab, millist mõõtühikut kasutatakse, „HJ” või „KW”

ühik

5 numbrit

peamootori koguvõimsus

Laeva pikkus

VL

2 tähte

OA/PP

OA – kogupikkus, PP – perpendikulaaridevaheline pikkus

3 numbrit

pikkus meetrites

laeva kogupikkus meetrites, ümardatud lähima täismeetrini

Laeva liik

TP

3 tähte

kood

vastavalt XI lisa A osa loetelule

Püügivahendid

GE

3 tähte

FAO kood

püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon (XI lisa C osa)

Püügiloa üksikasjad

Väljaandmise kuupäev

IS

8 numbrit

AAAAKKPP

ühe või mitme reguleeritava liigi püügiloa andmise kuupäev

Reguleeritavad kalavarud

RR

3 tähte

Liik (FAO kood)

reguleeritava kalavaru FAO liigikood

Alguskuupäev

SD

8 numbrit

AAAAKKPP

loa kehtivuse/peatamise alguskuupäev

Lõppkuupäev

ED

8 numbrit

AAAAKKPP

reguleeritava kalavaru püügiloa kehtivuse lõppkuupäev

Piiratud luba

LU

1 täht

„Jah” või „Ei” märgib, kas piiratud luba kehtib või ei

Asjakohane piirkond

RA

6 tähte

ICES kood

keelatud ala(d)

Liigi nimi

SN

3 tähte

Liik (FAO kood)

keelatud liigid

Tegevuse üksikasjad

Laiuskraad

LA

5 tähte

NDDMM *WGS-84)

nt //LA/N6235 = 62°35′ põhjalaiust

Pikkuskraad

LO

6 tähte

E/WDDDMM (WGS-84)

nt //LO/W02134 = 21°34’ läänepikkust

Laiuskraad (detsimaal)

LT

7 tähte

+/-DD.ddd1

negatiivne väärtus, kui laiuskraad on lõunapoolkeral1 (WGS84)

Pikkuskraad (detsimaal)

LG

8 tähte

+/-DD.ddd1

negatiivne väärtus, kui pikkuskraad on läänepoolkeral1 (WGS84)

Reisi number

TN

3 numbrit

001-999

püügireisi number jooksval aastal

Püügipäevade arv

DF

3 numbrit

1 – 365

päevade arv, kui palju laev selle reisi jooksul viibis reguleeritaval alal

Eeldatav kuupäev

PD

8 numbrit

AAAAKKPP

hinnanguline kuupäev tulevikus UTC

Eeldatav kellaaeg

PT

4 numbrit

TTMM

hinnanguline kellaaeg tulevikus UTC

Nädala saak

CA

pardal hoitav kogusaak liikide kaupa eluskaalu kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni alates laeva sisenemisest reguleeritavale alale või juhul, kui sama retke jooksul on varem edastatud aruanne, alates viimasest püügiaruandest, vastavalt vajadusele paaridena

liik

3 tähte

FAO liigikood

kogus

7 numbrit

0-9999999

Kogus pardal

OB

liigi kogus pardal eluskaalu kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni, vastavalt vajadusele paaridena

liik

3 tähte

FAO koodid

kogus

7 numbrit

0-9999999

Ümberlaaditud liigid

KG

teave reguleeritaval alal tegutsemise ajal laevade vahel ümberlaaditud koguste kohta liikide kaupa eluskaalu kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kg-ni

liik

3 tähte

FAO koodid paaridena

kogus

7 numbrit

0-9999999

Mahalaadiv laev

TF

7 tähte

IRCS kood

mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Pealelaadiv laev

TT

7 tähte

IRCS kood

vastuvõtva laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Rannikuäärne riik

CS

3 tähte

ISO-3166

rannikuäärne riik

Sadama nimi

PO

20 tähte

asjaomase sadama nimi

Aruande üksikasjad

Saak

CA

lepinguosalise kalalaevade püütud lossitud või ümberlaaditud kogusaak liikide kaupa eluskaalu tonnides, ümardatuna tonnideni, vastavalt vajadusele paaridena

liik

3 tähte

FAO liigikood

kogus

6 numbrit

0-9999999

Saak kokku

CC

lepinguosalise kalalaevade püütud lossitud või ümberlaaditud kumulatiivne kogusaak liikide kaupa eluskaalu tonnides, ümardatuna tonnideni, vastavalt vajadusele paaridena

liik

3 tähte

FAO liigikood

kogus

6 numbrit

0-9999999

Asjaomane piirkond

RA

6 tähte

ICES/NAFO koodid

asjaomase püügipiirkonna kood

Püügipiirkond

ZO

3 tähte

ISO -3166

lepinguosalise püügipiirkonna kood

Aasta ja kuu

YM

6 numbrit

AAAAKK

aruande aasta ja kuu

Järelevalve/vaatleja saadud teave

Laiuskraad

LA

5 tähte

NDDMM (WGS-84)

nt //LA/N6535 = 65°35′ põhjalaiust

Pikkuskraad

LO

6 tähte

E/WDDDMM (WGS-84)

nt //LO/W02134 = 21°34′ läänepikkust

Kiirus

SP

3 numbrit

Sõlme * 10

nt //SP/105 = 10,5 sõlme

Kurss

CO

3 numbrit

skaala 360°

nt //CO/270 = 270°

Tegevus

AC

3 tähte

Tegevuse kood

tegevuse esimesed kolm tähte (vt XI lisa B osa)

Seirevahend

MI

3 tähte

NEAFC kood

„VES” – laev, „AIR” – lennuk, „HEL” – helikopter

Määratud inspektor, konventsiooniosaline, identifikatsioon

AI

7 tähte

NEAFC kood

lepinguosalise ISO-3166 kood, millele järgneb 4kohaline number, vajadusel korrata

Vaatlemise järjekorra- number

OS

3 numbrit

0 - 999

vaatlemise järjekorranumber reguleeritaval alal asjaomase patrulli töö jooksul

Täheldamise kuupäev

DA

8 numbrit

AAAAKKPP

laeva täheldamise kuupäev

Täheldamise kellaaeg

TI

4 numbrit

TTMM

laeva täheldamise UTC kellaaeg

Objekti identifitseerimine

OI

7 tähte

IRCS kood

täheldatud laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Foto

PH

1 täht

kas tehti foto, „Jah” või „Ei”

Vaba tekstirida

MS

255 tähte

vaba teksti koht

C.2   Välja koodid, mida kasutatakse lisades, kuid mitte elektroonilises andmevahetuses NEAFC sekretäri ja konventsiooniosaliste vahel

| Kategooria | Andmeelement | Väljakood | Tüüp | Sisu | Selgitused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Püügipäevik | Päevane saak | CD | | | 24tunnise ajavahemiku püügioperatsioonide tulemusena pardal hoitav kogusaak liikide kaupa |
| liik | | 3 tähte | FAO liigikood | II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood |
| kogus | | 7 numbrit | 0-9999999 | eluskaal kilogrammides |
| Loomuste/püügioperatsioonide koguarv päeva jooksul | FO | 6 numbrit | 0-999999 | püügioperatsioonide arv 24tunnise ajavahemiku jooksul |
| Tagasilastud saak | RJ | | | püütud ja tagasilastud kogus liikide kaupa |
| liik | | 3 tähte | FAO liigikood | FAO liigikood |
| kogus | | 7 numbrit | 0-9999999 | eluskaal kilogrammides |
| Kasutatud edastus | TU | | | aruande edastamiseks kasutatud raadiojaama nimi |
| Kapteni nimi | MA | 30 tähte | | kapteni nimi |
| Toodangupäevik | Toodetud kogus | QP | | | päevas toodetud kogus liikide kaupa |
| liigi nimi | | | | FAO liigikood |
| kogus | | | | kogutoodangu kaal kilogrammides |
| toote liik | | | | toote liigikood (XI lisa E osa) |
| kogus | | | | toote kaal (kg) |
| | | | | toote liigikood ja toote kaal: märkida nii palju paare, kui on vaja kogu toodangu hõlmamiseks |
| Kogutoodang ajavahemikus | AP | | | kogutoodang alates reguleeritavasse piirkonda sisenemisest, liikide kaupa |
| liigi nimi | | | | FAO liigikood |
| kogus | | | | kogutoodangu kaal kilogrammides |
| toote liik | | | | toote liigikood (XI lisa E osa) |
| kogus | | | | toote kaal (kg) |
| | | | | toote liigikood ja toote kaal: märkida nii palju paare, kui on vaja kogu toodangu hõlmamiseks |
| Tootekood | PR | 1 täht | | toote liigikood (XI lisa E osa) |
| Pakendi liik | TY | 3 tähte | | pakendi liik (XI lisa F osa) |
| Ühiku mass | NE | | | toote netokaal (kg) |
| Ühikute arv | NU | | | Pakendatud ühikute arv |

Kategooria

Andmeelement

Väljakood

Tüüp

Sisu

Selgitused

Püügipäevik

Päevane saak

CD

24tunnise ajavahemiku püügioperatsioonide tulemusena pardal hoitav kogusaak liikide kaupa

liik

3 tähte

FAO liigikood

II lisas loetletud liikide puhul FAO liigikood

kogus

7 numbrit

0-9999999

eluskaal kilogrammides

Loomuste/püügioperatsioonide koguarv päeva jooksul

FO

6 numbrit

0-999999

püügioperatsioonide arv 24tunnise ajavahemiku jooksul

Tagasilastud saak

RJ

püütud ja tagasilastud kogus liikide kaupa

liik

3 tähte

FAO liigikood

FAO liigikood

kogus

7 numbrit

0-9999999

eluskaal kilogrammides

Kasutatud edastus

TU

aruande edastamiseks kasutatud raadiojaama nimi

Kapteni nimi

MA

30 tähte

kapteni nimi

Toodangupäevik

Toodetud kogus

QP

päevas toodetud kogus liikide kaupa

liigi nimi

FAO liigikood

kogus

kogutoodangu kaal kilogrammides

toote liik

toote liigikood (XI lisa E osa)

kogus

toote kaal (kg)

toote liigikood ja toote kaal: märkida nii palju paare, kui on vaja kogu toodangu hõlmamiseks

Kogutoodang ajavahemikus

AP

kogutoodang alates reguleeritavasse piirkonda sisenemisest, liikide kaupa

liigi nimi

FAO liigikood

kogus

kogutoodangu kaal kilogrammides

toote liik

toote liigikood (XI lisa E osa)

kogus

toote kaal (kg)

toote liigikood ja toote kaal: märkida nii palju paare, kui on vaja kogu toodangu hõlmamiseks

Tootekood

PR

1 täht

toote liigikood (XI lisa E osa)

Pakendi liik

TY

3 tähte

pakendi liik (XI lisa F osa)

Ühiku mass

NE

toote netokaal (kg)

Ühikute arv

NU

Pakendatud ühikute arv

C.3   C.1 või C.2 osas kirjeldatud välja koodid tähestikulises järjekorras

| Kood | Andmeelement | Kasutatud aruandes või teates |
| --- | --- | --- |
| AC | Tegevus | OBS |
| AD | Sihtaadress | Kõik |
| AI | Määratud inspektor | SEN |
| AP | Kogutoodang ajavahemikus | Toodangupäevik |
| CA | Saak | REP, JUR ,CAT, COX, püügipäevik |
| CC | Saak kokku | REP, JUR, püügipäevik |
| CD | Päevane saak | Püügipäevik |
| CO | Kurss | OBS |
| CR | Tühistatud teade | CAN |
| CS | Rannikuäärne riik | POR |
| DA | Kuupäev | COE, CAT, COX, TRA, POR, POS, ENT, EXI, MAN, SEN, SEX, OBS, püügipäevik, toodangupäevik, RET |
| DF | Püügipäevade arv | CAT, COX |
| ED | Lõppkuupäev | LIM, AUT |
| ER | Teate lõpp | Kõik |
| FO | Loomuste/püügioperatsioonide koguarv päeva jooksul | Püügipäevik |
| FR | Kellelt | Kõik |
| FS | Lipuriik | NOT, OBS |
| GE | Püügivahendid | NOT, püügipäevik |
| IR | Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | NOT, WIT, LIM, AUT, SUS, COE, CAT, COX, TRA, POR, POS, ENT, EXI, MAN, püügipäevik, toodangupäevik |
| IS | Väljaandmise kuupäev | AUT |
| KG | Ümberlaaditud liigid | TRA, POR, püügipäevik |
| LA | Laiuskraad | COE, CAT, COX, TRA, POR, MAN, SEN, SEX, OBS, püügipäevik |
| LG | Pikkuskraad (detsimaal) | POS, ENT |
| LO | Pikkuskraad | COE, CAT, COX, TRA, POR, MAN, SEN, SEX, OBS, püügipäevik |
| LT | Laiuskraad (detsimaal) | POS, ENT |
| LU | Piiratud luba | NOT |
| MA | Kapteni nimi | Püügipäevik, toodangupäevik |
| MI | Seirevahend | SEN, SEX |
| MS | Vaba tekstirida | OBS |
| NA | Laeva nimi | NOT, WIT, LIM, AUT, SUS, COE, CAT, COX, TRA, POR, POS, ENT, EXI, MAN, OBS, püügipäevik, toodangupäevik |
| NE | Ühiku mass | Toodangupäevik |
| NU | Ühikute arv | Toodangupäevik |
| OB | Kogus pardal | COE, POR, püügipäevik |
| OI | Objekti identifitseerimine | OBS |
| OS | Seire seerianumber | OBS |
| PD | Eeldatav kuupäev | TRA, POR |
| PH | Foto | OBS |
| PO | Sadama nimi | NOT, POR |
| PR | Tootekood | Toodangupäevik |
| PT | Eeldatav kellaaeg | TRA, POR |
| QP | Toodetud kogus | Toodangupäevik |
| RA | Asjakohane piirkond | REP, JUR, LIM, püügipäevik |
| RC | Raadiokutsung | Kõik |
| RD | Teate kuupäev | Kõik |
| RE | Tagasiside vea number | RET |
| RJ | Tagasilastud saak | Püügipäevik |
| RN | Teate number | Kõik |
| RR | Reguleeritavad kalavarud | AUT, SUS |
| RS | Tagasiside | RET |
| RT | Teate kellaaeg | Kõik |
| SD | Alguskuupäev | WIT, LIM, AUT, SUS |
| SN | Liigi nimi | Toodangupäevik, LIM |
| SP | Kiirus | OBS |
| SQ | Järjekorranumber | COE, CAT, COX, TRA, POR, POS, ENT, EXI, MAN |
| SR | Teate algus | Kõik |
| TF | Mahalaadiv laev | TRA, püügipäevik |
| TI | Kellaaeg | Kõik |
| TM | Teate liik | Kõik, välja arvatud püügipäevik ja toodangupäevik |
| TN | Reisi number | ENT, COE, CAT, COX, EXI, POS, MAN, TRA, POR, püügipäevik |
| TP | Laeva tüüp | NOT, OBS |
| TT | Pealelaadiv laev | TRA, püügipäevik |
| TU | Kasutatud edastus | Püügipäevik |
| TY | Pakendi liik | Toodangupäevik |
| VC | Laeva prahtija | NOT |
| VL | Laeva pikkus | NOT |
| VO | Laeva omanik | NOT |
| VP | Laeva võimsus | NOT |
| VT | Laeva mahutavus | NOT |
| XR | Pardanumber | NOT, OBS, COE, CAT, COX, TRA, POS, MAN, POR, WIT, AUT, LIM, SUS |
| YM | Aasta ja kuu | REP, JUR |
| YR | Teate tühistamise aasta | CAN |
| ZO | Püügipiirkond | JUR |

Kood

Andmeelement

Kasutatud aruandes või teates

AC

Tegevus

OBS

AD

Sihtaadress

Kõik

AI

Määratud inspektor

SEN

AP

Kogutoodang ajavahemikus

Toodangupäevik

CA

Saak

REP, JUR ,CAT, COX, püügipäevik

CC

Saak kokku

REP, JUR, püügipäevik

CD

Päevane saak

Püügipäevik

CO

Kurss

OBS

CR

Tühistatud teade

CAN

CS

Rannikuäärne riik

POR

DA

Kuupäev

COE, CAT, COX, TRA, POR, POS, ENT, EXI, MAN, SEN, SEX, OBS, püügipäevik, toodangupäevik, RET

DF

Püügipäevade arv

CAT, COX

ED

Lõppkuupäev

LIM, AUT

ER

Teate lõpp

Kõik

FO

Loomuste/püügioperatsioonide koguarv päeva jooksul

Püügipäevik

FR

Kellelt

Kõik

FS

Lipuriik

NOT, OBS

GE

Püügivahendid

NOT, püügipäevik

IR

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

NOT, WIT, LIM, AUT, SUS, COE, CAT, COX, TRA, POR, POS, ENT, EXI, MAN, püügipäevik, toodangupäevik

IS

Väljaandmise kuupäev

AUT

KG

Ümberlaaditud liigid

TRA, POR, püügipäevik

LA

Laiuskraad

COE, CAT, COX, TRA, POR, MAN, SEN, SEX, OBS, püügipäevik

LG

Pikkuskraad (detsimaal)

POS, ENT

LO

Pikkuskraad

COE, CAT, COX, TRA, POR, MAN, SEN, SEX, OBS, püügipäevik

LT

Laiuskraad (detsimaal)

POS, ENT

LU

Piiratud luba

NOT

MA

Kapteni nimi

Püügipäevik, toodangupäevik

MI

Seirevahend

SEN, SEX

MS

Vaba tekstirida

OBS

NA

Laeva nimi

NOT, WIT, LIM, AUT, SUS, COE, CAT, COX, TRA, POR, POS, ENT, EXI, MAN, OBS, püügipäevik, toodangupäevik

NE

Ühiku mass

Toodangupäevik

NU

Ühikute arv

Toodangupäevik

OB

Kogus pardal

COE, POR, püügipäevik

OI

Objekti identifitseerimine

OBS

OS

Seire seerianumber

OBS

PD

Eeldatav kuupäev

TRA, POR

PH

Foto

OBS

PO

Sadama nimi

NOT, POR

PR

Tootekood

Toodangupäevik

PT

Eeldatav kellaaeg

TRA, POR

QP

Toodetud kogus

Toodangupäevik

RA

Asjakohane piirkond

REP, JUR, LIM, püügipäevik

RC

Raadiokutsung

Kõik

RD

Teate kuupäev

Kõik

RE

Tagasiside vea number

RET

RJ

Tagasilastud saak

Püügipäevik

RN

Teate number

Kõik

RR

Reguleeritavad kalavarud

AUT, SUS

RS

Tagasiside

RET

RT

Teate kellaaeg

Kõik

SD

Alguskuupäev

WIT, LIM, AUT, SUS

SN

Liigi nimi

Toodangupäevik, LIM

SP

Kiirus

OBS

SQ

Järjekorranumber

COE, CAT, COX, TRA, POR, POS, ENT, EXI, MAN

SR

Teate algus

Kõik

TF

Mahalaadiv laev

TRA, püügipäevik

TI

Kellaaeg

Kõik

TM

Teate liik

Kõik, välja arvatud püügipäevik ja toodangupäevik

TN

Reisi number

ENT, COE, CAT, COX, EXI, POS, MAN, TRA, POR, püügipäevik

TP

Laeva tüüp

NOT, OBS

TT

Pealelaadiv laev

TRA, püügipäevik

TU

Kasutatud edastus

Püügipäevik

TY

Pakendi liik

Toodangupäevik

VC

Laeva prahtija

NOT

VL

Laeva pikkus

NOT

VO

Laeva omanik

NOT

VP

Laeva võimsus

NOT

VT

Laeva mahutavus

NOT

XR

Pardanumber

NOT, OBS, COE, CAT, COX, TRA, POS, MAN, POR, WIT, AUT, LIM, SUS

YM

Aasta ja kuu

REP, JUR

YR

Teate tühistamise aasta

CAN

ZO

Püügipiirkond

JUR

D. 1   Liikmesriikidest NEAFC sekretärile saadetavate III lisas sätestatud teadete ja sõnumite ülesehitus

Vajaduse korral edastab iga liikmesriik NEAFC sekretärile oma laevadelt saadud andmed vastavalt määruse (EL) nr 1236/2010 artiklitele 9 ja 11, andmetes tehakse järgmised muudatused:

| — | aadress (AD) asendatakse NEAFC sekretäri aadressiga (XNE), |
| --- | --- |

—

aadress (AD) asendatakse NEAFC sekretäri aadressiga (XNE),

| — | lisatakse andmeelemendid „teatamise kuupäev” (RD), „teatamise aeg” (RT), „teate number” (RN) ja „saatja” (FR). |
| --- | --- |

—

lisatakse andmeelemendid „teatamise kuupäev” (RD), „teatamise aeg” (RT), „teate number” (RN) ja „saatja” (FR).

D. 2   Tagasiside sõnumid

Lepinguosalise soovi korral saadab NEAFC sekretär tagasiside sõnumi iga kord, kui on saadud elektrooniline aruanne.

| a) | Tagasiside sõnumi vorm:








  Andmeelement | Kood | Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | süsteemne osa; märgib teate algust |
| Aadress | AD | K | sõnumi osa, Sihtkoht, teadet saatev konventsiooniosaline |
| Kellelt | FR | K | sõnumi osa, XNE on NEAFC (kes saadab tagasiside sõnumi) |
| Teate liik | TM | K | sõnumi osa, tagasiside sõnumi puhul „RET” |
| Järjekorranumber | SQ | V | sõnumi osa; laeva aruande järjekorranumber jooksval aastal, koopeeritakse saadud aruandest |
| Raadiokutsung | RC | V | sõnumi osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung, koopeeritakse saadud aruandest |
| Tagasiside | RS | K | sõnumi osa; kood, mis näitab, kas aruanne/sõnum võeti vastu või mitte („ACK” või „NAK”) |
| Tagasiside vea number | RE | V | sõnumi osa; vea liiki näitav number: vt tabel b, tagasiside vea numbrid |
| Teate number | RN | K | sõnumi osa, vastuvõetud teate/sõnumi number |
| Kuupäev | DA | K | sõnumi osa, RET sõnumi edastamise kuupäev |
| Kellaaeg | TI | K | sõnumi osa, RET sõnumi edastamise kellaaeg |
| Teate lõpp | ER | K | süsteemne osa, tähistab teate lõppu |

a)

Tagasiside sõnumi vorm:

Andmeelement

Kood

Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

süsteemne osa; märgib teate algust

Aadress

AD

K

sõnumi osa, Sihtkoht, teadet saatev konventsiooniosaline

Kellelt

FR

K

sõnumi osa, XNE on NEAFC (kes saadab tagasiside sõnumi)

Teate liik

TM

K

sõnumi osa, tagasiside sõnumi puhul „RET”

Järjekorranumber

SQ

V

sõnumi osa; laeva aruande järjekorranumber jooksval aastal, koopeeritakse saadud aruandest

Raadiokutsung

RC

V

sõnumi osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung, koopeeritakse saadud aruandest

Tagasiside

RS

K

sõnumi osa; kood, mis näitab, kas aruanne/sõnum võeti vastu või mitte („ACK” või „NAK”)

Tagasiside vea number

RE

V

sõnumi osa; vea liiki näitav number: vt tabel b, tagasiside vea numbrid

Teate number

RN

K

sõnumi osa, vastuvõetud teate/sõnumi number

Kuupäev

DA

K

sõnumi osa, RET sõnumi edastamise kuupäev

Kellaaeg

TI

K

sõnumi osa, RET sõnumi edastamise kellaaeg

Teate lõpp

ER

K

süsteemne osa, tähistab teate lõppu

| b) | Tagasiside vea numbrid:








  Teema/Lisa | Eksimused | Vea põhjus |
| --- | --- | --- | --- |
| Nõutav Järelmeede | Heaks kiidetud |
| Teavitamine | 101 | | Sõnum on loetamatu |
| | 102 | | Andmete väärtus või suurus on väljaspool lubatud piire |
| | 104 | | Kohustuslikud andmed puuduvad |
| | 105 | | Käesolev teade on duplikaat ning selle staatus on „Ei kinnitata” (NAK), kuna selline oli staatus, kui see varem saadi. |
| | 106 | | Loata andmeallikas |
| | | 150 | Järjestusviga |
| | | 151 | Kuupäev/kellaaeg tulevikus |
| | | 155 | Käesolev teade on duplikaat ning selle staatus on „Ei kinnitata” (NAK), kuna selline oli staatus, kui see varem saadi. |
| I lisa | | 250 | Katse laevale teadet uuesti saata |
| | | 251 | Laevale ei ole teatatud |
| | | 252 | Liigid mitte AUT, LIM ega SUS |
| III lisa | 301 | | Sõnum „Saak” enne sõnumit „Saak sisenemisel” |
| | 302 | | „Ümberlaadimine” enne sõnumit „Saak sisenemisel” |
| | 303 | | Sõnum „Saak väljumisel” enne kui „Saak sisenemisel” |
| | 304 | | Asukohta ei ole edastatud (CAT, TRA, COX) |
| | | 350 | Asukoht ilma sõnumita „Saak sisenemisel” |
| VIII lisa | 401 | | Sõnum „Seirelaeva väljumine” enne kui „Seirelaeva sisenemine” |
| | | 450 | Vaatlemine ilma sõnumita „Seirelaeva sisenemine” |
| | | 451 | Inspektoritele või inspektorite laevale ei ole teatatud |

b)

Tagasiside vea numbrid:

Teema/Lisa

Eksimused

Vea põhjus

Nõutav Järelmeede

Heaks kiidetud

Teavitamine

101

Sõnum on loetamatu

102

Andmete väärtus või suurus on väljaspool lubatud piire

104

Kohustuslikud andmed puuduvad

105

Käesolev teade on duplikaat ning selle staatus on „Ei kinnitata” (NAK), kuna selline oli staatus, kui see varem saadi.

106

Loata andmeallikas

150

Järjestusviga

151

Kuupäev/kellaaeg tulevikus

155

Käesolev teade on duplikaat ning selle staatus on „Ei kinnitata” (NAK), kuna selline oli staatus, kui see varem saadi.

I lisa

250

Katse laevale teadet uuesti saata

251

Laevale ei ole teatatud

252

Liigid mitte AUT, LIM ega SUS

III lisa

301

Sõnum „Saak” enne sõnumit „Saak sisenemisel”

302

„Ümberlaadimine” enne sõnumit „Saak sisenemisel”

303

Sõnum „Saak väljumisel” enne kui „Saak sisenemisel”

304

Asukohta ei ole edastatud (CAT, TRA, COX)

350

Asukoht ilma sõnumita „Saak sisenemisel”

VIII lisa

401

Sõnum „Seirelaeva väljumine” enne kui „Seirelaeva sisenemine”

450

Vaatlemine ilma sõnumita „Seirelaeva sisenemine”

451

Inspektoritele või inspektorite laevale ei ole teatatud

---

XI LISA

NEAFC SEKRETÄRILE SAADETAVATES TEADETES KASUTATAVAD KOODID

A.   Põhilised laevatüübid

| FAO kood | Laeva tüüp |
| --- | --- |
| BO | Kaitselaev |
| CO | Kalapüügi õppelaev |
| DB | Põhjasüvendi, mittepidev |
| DM | Põhjasüvendi, pidev |
| DO | Piimtraaler |
| DOX | Põhjasüvendi MN |
| FO | Kalavedaja |
| FX | Kalalaev MN |
| GO | Nakkevõrguga laev |
| HOX | Baaslaev, MN |
| HSF | Kalatöötlemisbaaslaev |
| KO | Hospitaallaev |
| LH | Käsiõngepüügi laev |
| LL | Õngepüügilaev (õngejada) |
| LO | Õngepüügilaev |
| LP | Ritvõngelaev |
| LT | Landipüügilaev |
| MO | Mitme otstarbega laevad |
| MSN | Käsinoodalaev |
| MTG | Triivtraaler |
| MTS | Seinertraaler |
| NB | Sulgurnooda tender |
| NO | Sulgurnoodalaev |
| NOX | Sulgurnoodalaev, MN |
| PO | Pumpasid kasutav laev |
| SN | Noodapüügilaev |
| SO | Noodalaev |
| SOX | Noodalaev, MN |
| SP | Seiner |
| SPE | Euroopa seiner |
| SPT | Tuunipüügiseiner |
| TO | Traaler |
| TOX | Traalerid, MN |
| TS | Külgtraaler |
| TSF | Külgkülmutustraaler |
| TSW | Külgmärgtraaler |
| TT | Ahtertraaler |
| TTF | Ahterkülmutustraaler |
| TTP | Vabrik-ahtertraaler |
| TU | Katamaraantraalerid |
| WO | Mõrraseadja |
| WOP | Lõksupüügilaevad |
| WOX | Mõrraseadjad, MN |
| ZO | Kalanduse uurimislaev |
| DRN | Triivvõrgulaev |
| MN = mujal nimetamata |

FAO kood

Laeva tüüp

BO

Kaitselaev

CO

Kalapüügi õppelaev

DB

Põhjasüvendi, mittepidev

DM

Põhjasüvendi, pidev

DO

Piimtraaler

DOX

Põhjasüvendi MN

FO

Kalavedaja

FX

Kalalaev MN

GO

Nakkevõrguga laev

HOX

Baaslaev, MN

HSF

Kalatöötlemisbaaslaev

KO

Hospitaallaev

LH

Käsiõngepüügi laev

LL

Õngepüügilaev (õngejada)

LO

Õngepüügilaev

LP

Ritvõngelaev

LT

Landipüügilaev

MO

Mitme otstarbega laevad

MSN

Käsinoodalaev

MTG

Triivtraaler

MTS

Seinertraaler

NB

Sulgurnooda tender

NO

Sulgurnoodalaev

NOX

Sulgurnoodalaev, MN

PO

Pumpasid kasutav laev

SN

Noodapüügilaev

SO

Noodalaev

SOX

Noodalaev, MN

SP

Seiner

SPE

Euroopa seiner

SPT

Tuunipüügiseiner

TO

Traaler

TOX

Traalerid, MN

TS

Külgtraaler

TSF

Külgkülmutustraaler

TSW

Külgmärgtraaler

TT

Ahtertraaler

TTF

Ahterkülmutustraaler

TTP

Vabrik-ahtertraaler

TU

Katamaraantraalerid

WO

Mõrraseadja

WOP

Lõksupüügilaevad

WOX

Mõrraseadjad, MN

ZO

Kalanduse uurimislaev

DRN

Triivvõrgulaev

MN = mujal nimetamata

B.   Laevade peamine tegevus

| Tähtkood | Kategooria |
| --- | --- |
| ANC | ankurdamine |
| DRI | triivimine |
| FIS | kalapüük |
| HAU | haalamine |
| PRO | töötlemine |
| STE | sõit püügipiirkonda |
| TRX | ümber-, peale- või mahalaadimine |
| OTH | muu tegevus (täpsustada) |

Tähtkood

Kategooria

ANC

ankurdamine

DRI

triivimine

FIS

kalapüük

HAU

haalamine

PRO

töötlemine

STE

sõit püügipiirkonda

TRX

ümber-, peale- või mahalaadimine

OTH

muu tegevus (täpsustada)

C.   Peamised püügivahendite liigid

| FAO tähtkood | Püügivahendi liik |
| --- | --- |
| Haarnoodad |
| PS | Kokkuveotrossidega seinnoodad |
| PS1 | Ühe laevaga veetav seinnoot |
| PS2 | Kahe laevaga veetav seinnoot |
| Noodad |
| SSC | Ankurdamata põhjanoot e Šoti noot |
| Põhjatraalid |
| OTB | Põhjatraal |
| PTB | Paarispõhjatraalid |
| TBN | Merevähitraalnoot e põhjatraal |
| TBS | Krevetitraalnoot |
| OTT | Traallaudadega kaksiktraal |
| Pelaagilised traalid |
| OTM | Traallaudadega pelaagilised traalid |
| PTM | Pelaagilised paaristraalid |
| Nakkevõrgud ja takervõrgud |
| GNS | Ankurdatud nakkevõrk |
| GND | Triivvõrgud |
| GEN | Nakkevõrgud (täpsustamata) |
| Lõkspüünised |
| FPO | Mõrd |
| Õngekonksud ja -nöörid |
| LHP | Käsiõnged |
| LHM | Mehhaanilised käsiõnged |
| LLS | Põhjaõngejada |
| LLD | Triiviv õngejada |
| LL | Õngejada |
| LTL | Veoõngejada |
| LX | Õngekonksud ja -nöörid |
| Saagi väljapüüdmise masinad |
| HMP | Pumbad |

FAO tähtkood

Püügivahendi liik

Haarnoodad

PS

Kokkuveotrossidega seinnoodad

PS1

Ühe laevaga veetav seinnoot

PS2

Kahe laevaga veetav seinnoot

Noodad

SSC

Ankurdamata põhjanoot e Šoti noot

Põhjatraalid

OTB

Põhjatraal

PTB

Paarispõhjatraalid

TBN

Merevähitraalnoot e põhjatraal

TBS

Krevetitraalnoot

OTT

Traallaudadega kaksiktraal

Pelaagilised traalid

OTM

Traallaudadega pelaagilised traalid

PTM

Pelaagilised paaristraalid

Nakkevõrgud ja takervõrgud

GNS

Ankurdatud nakkevõrk

GND

Triivvõrgud

GEN

Nakkevõrgud (täpsustamata)

Lõkspüünised

FPO

Mõrd

Õngekonksud ja -nöörid

LHP

Käsiõnged

LHM

Mehhaanilised käsiõnged

LLS

Põhjaõngejada

LLD

Triiviv õngejada

LL

Õngejada

LTL

Veoõngejada

LX

Õngekonksud ja -nöörid

Saagi väljapüüdmise masinad

HMP

Pumbad

D.   Püügivahendite seadeldiste ja lisavarustuse põhiliigid

| FAO 3-Täheline Kood | Seadeldis või lisavarustus |
| --- | --- |
| BSC | Kaitsepõll |
| TSC | Pära ülakaitse |
| SBG | Kaitsekott |
| CPP | Kaitsevõrk |
| CDL | Gaitan |
| LST | Sulgurtropid |
| RST | Ristpined |
| FLP | Skväär |
| SNT | Hõre kaitsevõrk |
| SRP | Pined |
| TQT | Võrguriba |
| MLT | Kaksikpära vahesein |
| STL | Üleääreõmblus |
| LAR | Pikipine |
| FLT | Ujuk |
| EMD | Elektromehhaanilised seadmed |
| KTE | Tõstelaud |
| SPG | Sorteerimisvõred |
| SMP | Ruudukujuliste silmadega selektiivaken |
| CSS | Noodapära kitsamas tähenduses |
| OTH | Muud (täpsustada) |

FAO 3-Täheline Kood

Seadeldis või lisavarustus

BSC

Kaitsepõll

TSC

Pära ülakaitse

SBG

Kaitsekott

CPP

Kaitsevõrk

CDL

Gaitan

LST

Sulgurtropid

RST

Ristpined

FLP

Skväär

SNT

Hõre kaitsevõrk

SRP

Pined

TQT

Võrguriba

MLT

Kaksikpära vahesein

STL

Üleääreõmblus

LAR

Pikipine

FLT

Ujuk

EMD

Elektromehhaanilised seadmed

KTE

Tõstelaud

SPG

Sorteerimisvõred

SMP

Ruudukujuliste silmadega selektiivaken

CSS

Noodapära kitsamas tähenduses

OTH

Muud (täpsustada)

E.   Toote liigi koodid

| 3-täheline kood | Esitusviis | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| CBF | Tursa liblikfilee (escalado) | HEA, nahk, selgroog ja saba eemaldamata |
| CLA | Sõrad | Ainult sõrad |
| DWT | ICCATi kood | Lõpused eemaldatud, roogitud, osa peast eemaldatud, uimed eemaldatud |
| FIL | Fileeritud | HEA + GUT + TLD + luud eemaldatud. Igast kalast saab kaks fileed |
| FIS | Fileeritud ja nahata fileed | FIL+SKI. Igast kalast saab kaks fileed, mis ei ole omavahel ühendatud |
| FSB | Naha ja luudega fileed | Fileeritud, nahk ja luud eemaldamata |
| FSP | Nahata fileed roideluudega | Fileeritud, nahk eemaldatud, roideluud eemaldamata |
| GHT | Roogitud, peata ja sabata | GUH+TLD |
| GUG | Roogitud ja lõpusteta | Sisikond ja lõpused eemaldatud |
| GUH | Roogitud ja peata | Sisikond ja pea eemaldatud |
| GUL | Roogitud, koos maksaga | GUT maks eemaldamata |
| GUS | Roogitud, peata ja nahata | GUH+SKI |
| GUT | Roogitud | Kogu sisikond eemaldatud |
| HEA | Peata | Pead maha lõigatud |
| HET | Peata ja sabata | Pead ja sabad eemaldatud |
| JAP | Roogitud Jaapani moodi | Põikilõige, millega eemaldatakse kõik osad peast kõhuni |
| JAT | Sabata, roogitud Jaapani moodi | Roogitud Jaapani moodi, saba eemaldatud |
| LAP | Paarisfilee | Kaksikfilee, HEA, nahk + saba + uimed EEMALDAMATA |
| LVR | Maks | Ainult maks. Ühise esitusviisi* puhul kasutada koodi LVR-C. |
| OTH | Muud | Muu töötlemisviis |
| ROE | Kalamari | Ainult kalamari. Ühise esitusviisi* puhul kasutada koodi ROE-C. |
| SAD | Kuivsoola | Ilma peata, nahk, selgroog ja saba eemaldamata, kuivalt soolatud |
| SAL | Kergelt märgsoolatud | CBF + soolatud |
| SGH | Soolatud (roogitud ja ilma peata) | GUH + soolatud |
| SGT | Soolatud (roogitud) | GUT + soolatud |
| SKI | Nahata | Nahk eemaldatud |
| SUR | Surimi | Surimi |
| TAL | Saba | Ainult sabad |
| TAD | Sabata | Saba eemaldatud |
| TNG | Keel | Ainult keel. Ühise esitusviisi* puhul kasutada koodi TNG-C |
| TUB | Ainult tõri | Ainult tõri (kalmaar) |
| WHL | Terved (puhastamata) | Töötlemata |
| WNG | Uimed | Ainult uimed |

3-täheline kood

Esitusviis

Kirjeldus

CBF

Tursa liblikfilee (escalado)

HEA, nahk, selgroog ja saba eemaldamata

CLA

Sõrad

Ainult sõrad

DWT

ICCATi kood

Lõpused eemaldatud, roogitud, osa peast eemaldatud, uimed eemaldatud

FIL

Fileeritud

HEA + GUT + TLD + luud eemaldatud. Igast kalast saab kaks fileed

FIS

Fileeritud ja nahata fileed

FIL+SKI. Igast kalast saab kaks fileed, mis ei ole omavahel ühendatud

FSB

Naha ja luudega fileed

Fileeritud, nahk ja luud eemaldamata

FSP

Nahata fileed roideluudega

Fileeritud, nahk eemaldatud, roideluud eemaldamata

GHT

Roogitud, peata ja sabata

GUH+TLD

GUG

Roogitud ja lõpusteta

Sisikond ja lõpused eemaldatud

GUH

Roogitud ja peata

Sisikond ja pea eemaldatud

GUL

Roogitud, koos maksaga

GUT maks eemaldamata

GUS

Roogitud, peata ja nahata

GUH+SKI

GUT

Roogitud

Kogu sisikond eemaldatud

HEA

Peata

Pead maha lõigatud

HET

Peata ja sabata

Pead ja sabad eemaldatud

JAP

Roogitud Jaapani moodi

Põikilõige, millega eemaldatakse kõik osad peast kõhuni

JAT

Sabata, roogitud Jaapani moodi

Roogitud Jaapani moodi, saba eemaldatud

LAP

Paarisfilee

Kaksikfilee, HEA, nahk + saba + uimed EEMALDAMATA

LVR

Maks

Ainult maks. Ühise esitusviisi* puhul kasutada koodi LVR-C.

OTH

Muud

Muu töötlemisviis

ROE

Kalamari

Ainult kalamari. Ühise esitusviisi* puhul kasutada koodi ROE-C.

SAD

Kuivsoola

Ilma peata, nahk, selgroog ja saba eemaldamata, kuivalt soolatud

SAL

Kergelt märgsoolatud

CBF + soolatud

SGH

Soolatud (roogitud ja ilma peata)

GUH + soolatud

SGT

Soolatud (roogitud)

GUT + soolatud

SKI

Nahata

Nahk eemaldatud

SUR

Surimi

Surimi

TAL

Saba

Ainult sabad

TAD

Sabata

Saba eemaldatud

TNG

Keel

Ainult keel. Ühise esitusviisi* puhul kasutada koodi TNG-C

TUB

Ainult tõri

Ainult tõri (kalmaar)

WHL

Terved (puhastamata)

Töötlemata

WNG

Uimed

Ainult uimed

F.   Pakendamisviis

| Kood | Liik |
| --- | --- |
| CRT | Pappkarpides |
| BOX | Kastides |
| BGS | Kottides |
| BLC | Plokkidena |

Kood

Liik

CRT

Pappkarpides

BOX

Kastides

BGS

Kottides

BLC

Plokkidena

---

XII LISA

ELEKTROONILISTE TEADETE JA SÕNUMITE TURVALINE JA KONFIDENTSIAALNE KÄSITLEMINE

| A. | Minimaalsed turvanõuded






  (a) | süsteemile ligipääsu kontroll: süsteem peab vastu pidama volitamata isikute sissemurdmiskatsele; |
| --- | --- | --- |

A.

Minimaalsed turvanõuded

(a)

süsteemile ligipääsu kontroll: süsteem peab vastu pidama volitamata isikute sissemurdmiskatsele;

| (b) | autentsuse ja andmetele ligipääsu kontroll: süsteem peab suutma piirata volitatud isikute ligipääsu ainult eelnevalt kindlaksmääratud andmetele; |
| --- | --- |

(b)

autentsuse ja andmetele ligipääsu kontroll: süsteem peab suutma piirata volitatud isikute ligipääsu ainult eelnevalt kindlaksmääratud andmetele;

| (c) | side turvalisus: tuleb tagada teadete ja sõnumite turvaline edastamine; |
| --- | --- |

(c)

side turvalisus: tuleb tagada teadete ja sõnumite turvaline edastamine;

| (d) | andmete turvalisus: tuleb tagada, et kõik süsteemi sisestatud teated ja sõnumid säilitatakse turvaliselt nõutud aja vältel ja neid ei rikuta; |
| --- | --- |

(d)

andmete turvalisus: tuleb tagada, et kõik süsteemi sisestatud teated ja sõnumid säilitatakse turvaliselt nõutud aja vältel ja neid ei rikuta;

| (e) | turvamenetlused: töötatakse välja turvamenetlused süsteemile ligipääsu (nii riist- kui tarkvara), süsteemi halduse ja hoolduse, abiseadmete ja süsteemi üldise kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(e)

turvamenetlused: töötatakse välja turvamenetlused süsteemile ligipääsu (nii riist- kui tarkvara), süsteemi halduse ja hoolduse, abiseadmete ja süsteemi üldise kasutamise kohta.

| B. | Minimaalsed nõuded arvutisüsteemile:






  (a) | range parooli- ja autentimissüsteem. Igale süsteemi kasutajale määratakse kordumatu kasutajanimi ja sellega seotud salasõna. Iga kord, kui kasutaja süsteemi siseneb, peab ta andma õige salasõna. Isegi edukalt sisenenud kasutajal on ligipääs ainult tegevusele ja andmetele, mille jaoks talle on ette nähtud ligipääs. Ligipääs kõigile andmetele on ainult eelisõigustega süsteemiadministraatoril; |
| --- | --- | --- |

B.

Minimaalsed nõuded arvutisüsteemile:

(a)

range parooli- ja autentimissüsteem. Igale süsteemi kasutajale määratakse kordumatu kasutajanimi ja sellega seotud salasõna. Iga kord, kui kasutaja süsteemi siseneb, peab ta andma õige salasõna. Isegi edukalt sisenenud kasutajal on ligipääs ainult tegevusele ja andmetele, mille jaoks talle on ette nähtud ligipääs. Ligipääs kõigile andmetele on ainult eelisõigustega süsteemiadministraatoril;

| (b) | füüsilist ligipääsu arvutisüsteemile kontrollitakse; |
| --- | --- |

(b)

füüsilist ligipääsu arvutisüsteemile kontrollitakse;

| (c) | auditeerimine; tegevuse valikuline salvestamine analüüsiks ja turvalisuse rikkumiste avastamiseks; |
| --- | --- |

(c)

auditeerimine; tegevuse valikuline salvestamine analüüsiks ja turvalisuse rikkumiste avastamiseks;

| (d) | ajapõhine ligipääsukontroll; süsteemile ligipääsu saab täpsustada kellaaegade ja nädalapäevade kaupa, millal iga kasutaja võib süsteemi siseneda; |
| --- | --- |

(d)

ajapõhine ligipääsukontroll; süsteemile ligipääsu saab täpsustada kellaaegade ja nädalapäevade kaupa, millal iga kasutaja võib süsteemi siseneda;

| (e) | terminali ligipääsu kontroll; iga töökoha puhul täpsustatakse, millistel kasutajatel on ligipääs lubatud. |
| --- | --- |

(e)

terminali ligipääsu kontroll; iga töökoha puhul täpsustatakse, millistel kasutajatel on ligipääs lubatud.

---