# Euroopan unionin L 139/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.139.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 139 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta26. toukokuu 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.139.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 139

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta26. toukokuu 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2012/268/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2011, valtiontuesta SA.14554 (C 7/04), jonka Saksa on myöntänyt Gesellschaft für Weinabsatz -viininmarkkinointiyhtiölle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4426) | 1 |
| | | 2012/269/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2011, valtiontuista SA.32504 (2011/N) ja C 11/10 (ex N 667/09), jotka Irlanti on myöntänyt Anglo Irish Bankille ja Irish Nationwide Building Societylle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4432)

   (
  1
  ) | 18 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2012/268/EU

*

Komission päätös, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2011, valtiontuesta SA.14554 (C 7/04), jonka Saksa on myöntänyt Gesellschaft für Weinabsatz -viininmarkkinointiyhtiölle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4426)

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4426)

1

2012/269/EU

*

Komission päätös, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2011, valtiontuista SA.32504 (2011/N) ja C 11/10 (ex N 667/09), jotka Irlanti on myöntänyt Anglo Irish Bankille ja Irish Nationwide Building Societylle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4432)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4432)

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 26.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2011,

valtiontuesta SA.14554 (C 7/04), jonka Saksa on myöntänyt Gesellschaft für Weinabsatz -viininmarkkinointiyhtiölle

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4426)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2012/268/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (2),

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Komissio lähetti 10 päivänä toukokuuta 2001 vastaanottamansa kantelun perusteella Saksan liittotasavallalle kirjallisen tiedustelun 9 päivänä marraskuuta 2001. Toimenpiteestä ilmoitettiin 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä ja 8 päivänä maaliskuuta 2002 vastaanotetulla kirjeellä vastauksena kyseiseen komission kirjalliseen tiedusteluun. Koska toimenpide oli tuolloin jo pantu täytäntöön, se kirjattiin ilmoittamatta jätettyjen tukijärjestelmien luetteloon (tuki nro NN 159/02). |
| --- | --- |

(1)

Komissio lähetti 10 päivänä toukokuuta 2001 vastaanottamansa kantelun perusteella Saksan liittotasavallalle kirjallisen tiedustelun 9 päivänä marraskuuta 2001. Toimenpiteestä ilmoitettiin 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä ja 8 päivänä maaliskuuta 2002 vastaanotetulla kirjeellä vastauksena kyseiseen komission kirjalliseen tiedusteluun. Koska toimenpide oli tuolloin jo pantu täytäntöön, se kirjattiin ilmoittamatta jätettyjen tukijärjestelmien luetteloon (tuki nro NN 159/02).

| (2) | Saksa lähetti lisätietoja 20 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä ja 25 päivänä marraskuuta 2002 vastaanotetulla kirjeellä, 28 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyllä ja 2 päivänä toukokuuta 2003 vastaanotetulla kirjeellä, 27 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä ja 28 päivänä toukokuuta 2003 vastaanotetulla kirjeellä sekä 2 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä faksilla. |
| --- | --- |

(2)

Saksa lähetti lisätietoja 20 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä ja 25 päivänä marraskuuta 2002 vastaanotetulla kirjeellä, 28 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyllä ja 2 päivänä toukokuuta 2003 vastaanotetulla kirjeellä, 27 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä ja 28 päivänä toukokuuta 2003 vastaanotetulla kirjeellä sekä 2 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä faksilla.

| (3) | Komissio ilmoitti Saksalle 19 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä SG-Greffe (2004) D/200645 päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Saksalle 19 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä SG-Greffe (2004) D/200645 päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta.

| (5) | Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta (4). |
| --- | --- |

(5)

Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta (4).

| (6) | Saksa esitti 18 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyssä ja 23 päivänä maaliskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä komissiolle huomautuksia. Lisähuomautuksia esitettiin 10 päivänä tammikuuta 2006 päivätyssä ja 10 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä sekä 13 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä ja 16 päivänä heinäkuuta 2007 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. |
| --- | --- |

(6)

Saksa esitti 18 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyssä ja 23 päivänä maaliskuuta 2004 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä komissiolle huomautuksia. Lisähuomautuksia esitettiin 10 päivänä tammikuuta 2006 päivätyssä ja 10 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä sekä 13 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä ja 16 päivänä heinäkuuta 2007 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä.

| (7) | Komissio ilmoitti Saksalle 21 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä kirjeessä SG-Greffe (2008) D/206430 päätöksestään laajentaa menettelyä, joka oli aloitettu SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen tuen osalta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti Saksalle 21 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä kirjeessä SG-Greffe (2008) D/206430 päätöksestään laajentaa menettelyä, joka oli aloitettu SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen tuen osalta.

| (8) | Komission päätös menettelyn laajentamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(8)

Komission päätös menettelyn laajentamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

| (9) | Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta.

| (10) | Saksa esitti (toimitettuaan 17 päivänä marraskuuta 2008 määräajan jatkamista koskevan pyynnön, jonka komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2008) komissiolle huomautuksia 23 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä ja 5 päivänä tammikuuta 2009 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. |
| --- | --- |

(10)

Saksa esitti (toimitettuaan 17 päivänä marraskuuta 2008 määräajan jatkamista koskevan pyynnön, jonka komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2008) komissiolle huomautuksia 23 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä ja 5 päivänä tammikuuta 2009 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä.

II.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

II.1   Toimenpiteen nimi

| (11) | Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht (laina Gesellschaft für Weinabsatz -viininmarkkinointiyhtiölle (eli GfW:lle) ja myöhempi saatavista luopuminen). |
| --- | --- |

(11)

Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht (laina Gesellschaft für Weinabsatz -viininmarkkinointiyhtiölle (eli GfW:lle) ja myöhempi saatavista luopuminen).

II.2   Oikeusperusta

| (12) | Toimenpide pantiin täytäntöön Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete -rahaston (Rheinland-Pfalzin viinialueen jälleenrakennusrahasto, WAK) ja GfW:n välisellä sopimuksella. |
| --- | --- |

(12)

Toimenpide pantiin täytäntöön Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete -rahaston (Rheinland-Pfalzin viinialueen jälleenrakennusrahasto, WAK) ja GfW:n välisellä sopimuksella.

II.3   Tarkoitus

| (13) | Tarkoituksena oli myöntää GfW:lle laina rypäleen puristemehun hankkimiseen viinitiloilta ja kauppiailta. Vakuudeksi sovittiin kiinnitetty omaisuus. Viinitilat ja kauppiaat (Weinbaugetriebe und Kommissionäre) sovelsivat tähän omaisuuteen myös eriasteisia omistuksenpidätyksiä (Eigentumsvorbehalt) yksinkertaisen, laajennetun tai jatketun omistuksenpidätyksen muodossa. Saatavista luovuttiin, kun GfW joutui taloudelliseen ahdinkoon markkinahintojen romahtamisen vuoksi. |
| --- | --- |

(13)

Tarkoituksena oli myöntää GfW:lle laina rypäleen puristemehun hankkimiseen viinitiloilta ja kauppiailta. Vakuudeksi sovittiin kiinnitetty omaisuus. Viinitilat ja kauppiaat (Weinbaugetriebe und Kommissionäre) sovelsivat tähän omaisuuteen myös eriasteisia omistuksenpidätyksiä (Eigentumsvorbehalt) yksinkertaisen, laajennetun tai jatketun omistuksenpidätyksen muodossa. Saatavista luovuttiin, kun GfW joutui taloudelliseen ahdinkoon markkinahintojen romahtamisen vuoksi.

II.4   Julkisyhteisö

| (14) | WAK on Mainzissa rekisteröity Rheinland-Pfalzin osavaltion julkisoikeudellinen yhteisö. Se toimii viininviljelyalalla samaan tapaan kuin pankki. WAK:n tavanomaista toimintaa on lainojen myöntäminen maan uudelleen jakamiseen (Flurbereinigung). WAK:ta rahoitetaan maksuosuuksilla, korvauksilla, lainoilla ja avustuksilla (viinitilojen kehittämisestä annetun Weinbergsaufbaugesetz-säädöksen 8 §:n 1 momentti). |
| --- | --- |

(14)

WAK on Mainzissa rekisteröity Rheinland-Pfalzin osavaltion julkisoikeudellinen yhteisö. Se toimii viininviljelyalalla samaan tapaan kuin pankki. WAK:n tavanomaista toimintaa on lainojen myöntäminen maan uudelleen jakamiseen (Flurbereinigung). WAK:ta rahoitetaan maksuosuuksilla, korvauksilla, lainoilla ja avustuksilla (viinitilojen kehittämisestä annetun Weinbergsaufbaugesetz-säädöksen 8 §:n 1 momentti).

II.5   Edunsaajat

| (15) | Toimenpiteen edunsaaja oli GfW, jolle WAK myönsi lainan markkinaehdoista poikkeavilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(15)

Toimenpiteen edunsaaja oli GfW, jolle WAK myönsi lainan markkinaehdoista poikkeavilla ehdoilla.

| (16) | GfW oli Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd -yhdistyksen (Rhineland-Pfalzin eteläosien viljelijöiden ja viinitilojen yhdistys) kokonaan omistama tytäryhtiö. Se perustettiin vuonna 1984 viinin markkinointitarkoituksiin, ja se tuotti ja markkinoi kuohuviiniä, rypälemehua, rypälehyytelöä, rypäleviinaa ja brandya. Lisäksi GfW tarjosi viinitiloille tislaustoimenpiteisiin (Destillationsmaßnahmen) liittyviä palveluja. Kyseiset tislaustoimenpiteet pitivät sisällään yhteisen markkinajärjestelyn kattamat toimenpiteet (6) ja valtion rahoittaman tislauksen, joka tavallisesti toteutetaan neuvoston päätösten perusteella (7). Tähän liittyen GfW neuvoi pieniä viinintuottajia ja organisoi viinin kuljetuksen tislaamoihin. |
| --- | --- |

(16)

GfW oli Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd -yhdistyksen (Rhineland-Pfalzin eteläosien viljelijöiden ja viinitilojen yhdistys) kokonaan omistama tytäryhtiö. Se perustettiin vuonna 1984 viinin markkinointitarkoituksiin, ja se tuotti ja markkinoi kuohuviiniä, rypälemehua, rypälehyytelöä, rypäleviinaa ja brandya. Lisäksi GfW tarjosi viinitiloille tislaustoimenpiteisiin (Destillationsmaßnahmen) liittyviä palveluja. Kyseiset tislaustoimenpiteet pitivät sisällään yhteisen markkinajärjestelyn kattamat toimenpiteet (6) ja valtion rahoittaman tislauksen, joka tavallisesti toteutetaan neuvoston päätösten perusteella (7). Tähän liittyen GfW neuvoi pieniä viinintuottajia ja organisoi viinin kuljetuksen tislaamoihin.

| (17) | Muita mahdollisia edunsaajia ovat viinitilat ja kauppiaat, joilta GfW pystyi lainan seurauksena ostamaan rypäleen puristemehua ja jotka eivät luopuneet mistään GfW:tä koskevista saatavistaan silloin, kun WAK päätti luopua niistä GfW:n jouduttua taloudelliseen ahdinkoon. |
| --- | --- |

(17)

Muita mahdollisia edunsaajia ovat viinitilat ja kauppiaat, joilta GfW pystyi lainan seurauksena ostamaan rypäleen puristemehua ja jotka eivät luopuneet mistään GfW:tä koskevista saatavistaan silloin, kun WAK päätti luopua niistä GfW:n jouduttua taloudelliseen ahdinkoon.

II.6   Tuen tausta

| (18) | Vuonna 1999 GfW osti 44 miljoonaa litraa rypäleen puristemehua käyttäen WAK:n myöntämää 15 302 696,25 euron lainaa ja omia varojaan. Tästä puristemehusta 60 prosenttia oli Öchsle-asteiltaan vähintään 60 ja keskimäärin 81. Puristemehusta 40 prosenttia oli vähintään 44 Öchsle-asteista tavallisen pöytäviinin valmistukseen tarkoitettua puristemehua, joka ostettiin esitislaukseen liittyvien kannattavien ehtojen hyödyntämiseksi. Kaikesta ostetusta puristemehusta maksettu keskihinta oli 0,38 euroa litralta. Valmista viiniä ei ostettu lainkaan. Hankinta suoritettiin viinitilojen ja kauppiaiden soveltaman yksinkertaisen, laajennetun tai jatketun omistuksenpidätyksen perusteella (einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte). Samalla tämä kiinnitetty omaisuus sovittiin vakuudeksi WAK:lle. |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 1999 GfW osti 44 miljoonaa litraa rypäleen puristemehua käyttäen WAK:n myöntämää 15 302 696,25 euron lainaa ja omia varojaan. Tästä puristemehusta 60 prosenttia oli Öchsle-asteiltaan vähintään 60 ja keskimäärin 81. Puristemehusta 40 prosenttia oli vähintään 44 Öchsle-asteista tavallisen pöytäviinin valmistukseen tarkoitettua puristemehua, joka ostettiin esitislaukseen liittyvien kannattavien ehtojen hyödyntämiseksi. Kaikesta ostetusta puristemehusta maksettu keskihinta oli 0,38 euroa litralta. Valmista viiniä ei ostettu lainkaan. Hankinta suoritettiin viinitilojen ja kauppiaiden soveltaman yksinkertaisen, laajennetun tai jatketun omistuksenpidätyksen perusteella (einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte). Samalla tämä kiinnitetty omaisuus sovittiin vakuudeksi WAK:lle.

| (19) | Saksan toimittamien tietojen mukaan GfW:n liiketoimintasuunnitelmana oli hyödyntää asetuksen (ETY) N:o 822/87 mukaisia tislausmahdollisuuksia 40 prosentin osalta puristemehua ja jalostaa 60 prosenttia puristemehusta kuohuviinin tuotantoon tarkoitetuksi raakaviiniksi ja myydä se kuohuviinin tuottajille. Lisäksi GfW aikoi varastoida raakaviinistä 20 prosenttia kaudeksi, jonka oli määrä kestää yhdeksästä kuukaudesta yhteen vuoteen, voidakseen hyödyntää asetuksen (ETY) N:o 822/87 mukaisia viinin varastoinnista maksettavia EU:n tukia ennen kyseisen määrän myymistä raakaviinin markkinoilla kuohuviinin tuotantoon. |
| --- | --- |

(19)

Saksan toimittamien tietojen mukaan GfW:n liiketoimintasuunnitelmana oli hyödyntää asetuksen (ETY) N:o 822/87 mukaisia tislausmahdollisuuksia 40 prosentin osalta puristemehua ja jalostaa 60 prosenttia puristemehusta kuohuviinin tuotantoon tarkoitetuksi raakaviiniksi ja myydä se kuohuviinin tuottajille. Lisäksi GfW aikoi varastoida raakaviinistä 20 prosenttia kaudeksi, jonka oli määrä kestää yhdeksästä kuukaudesta yhteen vuoteen, voidakseen hyödyntää asetuksen (ETY) N:o 822/87 mukaisia viinin varastoinnista maksettavia EU:n tukia ennen kyseisen määrän myymistä raakaviinin markkinoilla kuohuviinin tuotantoon.

| (20) | Viinitilat ja kauppiaat saivat 11 päivänä marraskuuta 1999 ostohinnasta 80 prosentin etumaksun. Etumaksu oli keskimäärin 0,31 euroa litralta. |
| --- | --- |

(20)

Viinitilat ja kauppiaat saivat 11 päivänä marraskuuta 1999 ostohinnasta 80 prosentin etumaksun. Etumaksu oli keskimäärin 0,31 euroa litralta.

| (21) | GfW toimitti 40 prosenttia varastostaan esitislaukseen vuonna 1999. Raakaviinin markkinoilla vuoden 1999 lopussa tapahtuneen hintojen laskun vuoksi GfW päätti olla myymättä yhtään raakaviiniä kyseisenä vuonna ja odottaa markkinoiden elpyvän vuonna 2000. |
| --- | --- |

(21)

GfW toimitti 40 prosenttia varastostaan esitislaukseen vuonna 1999. Raakaviinin markkinoilla vuoden 1999 lopussa tapahtuneen hintojen laskun vuoksi GfW päätti olla myymättä yhtään raakaviiniä kyseisenä vuonna ja odottaa markkinoiden elpyvän vuonna 2000.

| (22) | Valkoviinin markkinat heikkenivät vuonna 2000 entisestään verrattain suurten satojen ja kuohuviinin myynnin laskun vuoksi (keskihinnat laskivat paikoitellen jopa 0,20 euroa). Suuri osa vielä varastoissa olevasta tynnyriviinistä oli toimitettava toiselle tislauskierrokselle. |
| --- | --- |

(22)

Valkoviinin markkinat heikkenivät vuonna 2000 entisestään verrattain suurten satojen ja kuohuviinin myynnin laskun vuoksi (keskihinnat laskivat paikoitellen jopa 0,20 euroa). Suuri osa vielä varastoissa olevasta tynnyriviinistä oli toimitettava toiselle tislauskierrokselle.

| (23) | Viinin yhteiseen markkinajärjestelyyn vuonna 1999 tehdyn, 1 päivänä elokuuta 2000 voimaan tulleen muutoksen johdosta asetuksen (ETY) N:o 822/87 mukainen esitislaus korvattiin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 mukaisella tislauksella, jolla on määrä varmistaa juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinatoimitukset. Siihen liittyvät ehdot olivat merkittävästi heikommat, ja sen avulla oli mahdollista saada vain noin puolet esitislauksen yhteydessä aiemmin saadusta 0,50–0,55 euron litrahinnasta. |
| --- | --- |

(23)

Viinin yhteiseen markkinajärjestelyyn vuonna 1999 tehdyn, 1 päivänä elokuuta 2000 voimaan tulleen muutoksen johdosta asetuksen (ETY) N:o 822/87 mukainen esitislaus korvattiin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 mukaisella tislauksella, jolla on määrä varmistaa juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinatoimitukset. Siihen liittyvät ehdot olivat merkittävästi heikommat, ja sen avulla oli mahdollista saada vain noin puolet esitislauksen yhteydessä aiemmin saadusta 0,50–0,55 euron litrahinnasta.

| (24) | Vuoden 2000 hinnanlaskun seurauksena GfW:n oli mahdotonta päästä tuottoihin, joita se oli odottanut saavansa niin viinimarkkinoilta kuin juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinatoimitusten varmistamiseksi toteutettavasta tislauksesta. Tämän johdosta GfW:n varastojen kirjanpitoarvoa oli alennettava merkittävästi, minkä seurauksena GfW:n velat ylittivät sen varat. |
| --- | --- |

(24)

Vuoden 2000 hinnanlaskun seurauksena GfW:n oli mahdotonta päästä tuottoihin, joita se oli odottanut saavansa niin viinimarkkinoilta kuin juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinatoimitusten varmistamiseksi toteutettavasta tislauksesta. Tämän johdosta GfW:n varastojen kirjanpitoarvoa oli alennettava merkittävästi, minkä seurauksena GfW:n velat ylittivät sen varat.

| (25) | Edellä kuvailtujen kaupallisten ongelmien vuoksi kyseisen vuoden osalta laadittiin 31 päivään lokakuuta 2000 asti ulottuva, tilintarkastajan tutkima välitilitys. GfW:n velat (15 670 155 euroa) ylittivät 31 päivänä lokakuuta 2000 sen käyttöpääoman (9 886 856 euroa) 5 783 299 eurolla. GfW:n velat olivat jäljempänä olevassa taulukossa kuvailtujen kaltaiset. Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH:n laatimassa raportissa todettiin, että jollei mitään tehtäisi, GfW asetettaisiin hyvin pian maksukyvyttömyysmenettelyyn, koska sen velat ylittivät sen varat (Überschuldung). |
| --- | --- |

(25)

Edellä kuvailtujen kaupallisten ongelmien vuoksi kyseisen vuoden osalta laadittiin 31 päivään lokakuuta 2000 asti ulottuva, tilintarkastajan tutkima välitilitys. GfW:n velat (15 670 155 euroa) ylittivät 31 päivänä lokakuuta 2000 sen käyttöpääoman (9 886 856 euroa) 5 783 299 eurolla. GfW:n velat olivat jäljempänä olevassa taulukossa kuvailtujen kaltaiset. Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH:n laatimassa raportissa todettiin, että jollei mitään tehtäisi, GfW asetettaisiin hyvin pian maksukyvyttömyysmenettelyyn, koska sen velat ylittivät sen varat (Überschuldung).

| (26) | Taulukko 1







  (euroa) |
| --- | --- |
| Velat (velkojat) | Määrä |
| WAK | 10 150 959 |
| Finanssilaitokset | 726 892 |
| Toimittajat | 218 460 |
| Viinitilat ja kauppiaat | 4 355 581 |
| Muut | 218 263 |
| Yhteensä | 15 670 155 |

(26)

Taulukko 1

(euroa)

Velat (velkojat)

Määrä

WAK

10 150 959

Finanssilaitokset

726 892

Toimittajat

218 460

Viinitilat ja kauppiaat

4 355 581

Muut

218 263

Yhteensä

15 670 155

| (27) | Saksan maksukyvyttömyyslain (Insolvenzordnung) 19 §:n mukaisesti se, että yhtiön velat ylittävät sen varat, on peruste maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamiseen. Tämän vuoksi GfW:n johtokunnalla oli Saksan osakeyhtiölain alkuperäisen version 64 §:n ja maksukyvyttömyyslain 19 §:n mukaisesti velvollisuus kolmen viikon kuluessa siitä, kun sen velat ylittivät sen varat (Überschuldung), hakea maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista. |
| --- | --- |

(27)

Saksan maksukyvyttömyyslain (Insolvenzordnung) 19 §:n mukaisesti se, että yhtiön velat ylittävät sen varat, on peruste maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamiseen. Tämän vuoksi GfW:n johtokunnalla oli Saksan osakeyhtiölain alkuperäisen version 64 §:n ja maksukyvyttömyyslain 19 §:n mukaisesti velvollisuus kolmen viikon kuluessa siitä, kun sen velat ylittivät sen varat (Überschuldung), hakea maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista.

| (28) | Uhkaavan maksukyvyttömyyden johdosta GfW pyysi joitakin velkojiaan (WAK, viinitilat ja noin 130 kauppiasta, jotka olivat osallisina johdanto-osan 18 kappaleessa kuvailluissa hankinnoissa) luopumaan osasta perittäviä saataviaan, jotta yhtiö voisi jatkaa toimintaansa. Viinitiloja ja kauppiaita pyydettiin luopumaan 90-prosenttisesti perittävänä olevista saatavistaan, jolloin ne saisivat sovitusta ostohinnasta enää vain 2 prosenttia. Jäljellä oleva vaje oli määrä poistaa toteuttamalla saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja WAK:n saatavista luopuminen. |
| --- | --- |

(28)

Uhkaavan maksukyvyttömyyden johdosta GfW pyysi joitakin velkojiaan (WAK, viinitilat ja noin 130 kauppiasta, jotka olivat osallisina johdanto-osan 18 kappaleessa kuvailluissa hankinnoissa) luopumaan osasta perittäviä saataviaan, jotta yhtiö voisi jatkaa toimintaansa. Viinitiloja ja kauppiaita pyydettiin luopumaan 90-prosenttisesti perittävänä olevista saatavistaan, jolloin ne saisivat sovitusta ostohinnasta enää vain 2 prosenttia. Jäljellä oleva vaje oli määrä poistaa toteuttamalla saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja WAK:n saatavista luopuminen.

| (29) | Pääasiallisena velkojana WAK:lla (ks. taulukko 1), jonka vakuudet olivat heikommat, oli huomattava intressi välttää uhkaava maksukyvyttömyys. Sen vuoksi se yritti saada viinitilat ja kauppiaat luopumaan osasta saataviaan. WAK allekirjoitti GfW:n kanssa myös 4 päivänä joulukuuta 2000 päivätyn kirjallisen sopimuksen, jossa se suostui asettamaan GfW:n vajetta vastaavan osan saatavistaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan muiden velkojien hyväksi. Etuoikeudeltaan huonompien saatavien lopullinen määrä oli tarkoitus täsmentää vasta, kun viinitiloilta ja kauppiailta olisi saatu saatavista luopumista koskevat ilmoitukset, jotta etuoikeusasemaltaan huonompi määrä olisi mahdollisimman pieni. Lisäksi sovittiin, että WAK luopuisi samasta määrästä saatavia kuin ne, jotka se oli asettanut etuoikeudeltaan huonompaan asemaan, jos tämä olisi myöhemmässä vaiheessa tarpeen maksukyvyttömyysmenettelyn välttämiseksi. |
| --- | --- |

(29)

Pääasiallisena velkojana WAK:lla (ks. taulukko 1), jonka vakuudet olivat heikommat, oli huomattava intressi välttää uhkaava maksukyvyttömyys. Sen vuoksi se yritti saada viinitilat ja kauppiaat luopumaan osasta saataviaan. WAK allekirjoitti GfW:n kanssa myös 4 päivänä joulukuuta 2000 päivätyn kirjallisen sopimuksen, jossa se suostui asettamaan GfW:n vajetta vastaavan osan saatavistaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan muiden velkojien hyväksi. Etuoikeudeltaan huonompien saatavien lopullinen määrä oli tarkoitus täsmentää vasta, kun viinitiloilta ja kauppiailta olisi saatu saatavista luopumista koskevat ilmoitukset, jotta etuoikeusasemaltaan huonompi määrä olisi mahdollisimman pieni. Lisäksi sovittiin, että WAK luopuisi samasta määrästä saatavia kuin ne, jotka se oli asettanut etuoikeudeltaan huonompaan asemaan, jos tämä olisi myöhemmässä vaiheessa tarpeen maksukyvyttömyysmenettelyn välttämiseksi.

| (30) | Kaikkiaan 2 700 viinitilasta ja kauppiaasta 1 700 ilmoitti olevansa halukkaita luopumaan jäljellä olevista saatavistaan 90-prosenttisesti. Tämä prosenttiosuus vastasi noin 60:tä prosenttia koko ryhmän jäljellä olevista saatavista. Loput viinitilat ja kauppiaat kuitenkin joko nimenomaisesti kieltäytyivät tästä tarjouksesta tai eivät vastanneet pyyntöön. Oli selvää, että jotkut niistä päättivät olla luopumatta saatavistaan vahvempien vakuuksiensa vuoksi – jotkut olivat jatkaneet omistuksenpidätystä ja saaneet jo 80 prosentin etumaksun sovitusta hinnasta. Tämä tarkoitti, että niiden saama tuotto olisi maksukyvyttömyysmenettelyn tapauksessa suurempi kuin tarjottu 2 prosenttia sovitusta ostohinnasta. |
| --- | --- |

(30)

Kaikkiaan 2 700 viinitilasta ja kauppiaasta 1 700 ilmoitti olevansa halukkaita luopumaan jäljellä olevista saatavistaan 90-prosenttisesti. Tämä prosenttiosuus vastasi noin 60:tä prosenttia koko ryhmän jäljellä olevista saatavista. Loput viinitilat ja kauppiaat kuitenkin joko nimenomaisesti kieltäytyivät tästä tarjouksesta tai eivät vastanneet pyyntöön. Oli selvää, että jotkut niistä päättivät olla luopumatta saatavistaan vahvempien vakuuksiensa vuoksi – jotkut olivat jatkaneet omistuksenpidätystä ja saaneet jo 80 prosentin etumaksun sovitusta hinnasta. Tämä tarkoitti, että niiden saama tuotto olisi maksukyvyttömyysmenettelyn tapauksessa suurempi kuin tarjottu 2 prosenttia sovitusta ostohinnasta.

| (31) | Lisäksi joukko viinitiloja ja kauppiaita oli tehnyt kanteluja GfW:tä vastaan, ja näitä kanteluja oli käsitelty tuomioistuimessa, joka ehdotti sovintosopimuksia. Sovintosopimusten mukaan GfW:n olisi maksettava 70 prosenttia jäljellä olevista saatavista, ja 30 prosentin osalta niistä olisi luovuttava. Tuomioistuin päätti myös, että GfW:n olisi maksettava tuomioistuinkäsittelystä johtuvat maksut 80-prosenttisesti. Muut tuomioistuimet ehdottivat vastaavia sovintosopimuksia, minkä vuoksi GfW ei voinut enää olettaa, että muut viinitilat ja kauppiaat suostuisivat luopumaan jäljellä olevista saatavistaan 90-prosenttisesti. Monet viinitilat ja kauppiaat ilmoittivat lisäksi nyt, että ne vaatisivat jäljellä olevan 20 prosentin maksuosuuden 100-prosenttista takaisinmaksua. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi joukko viinitiloja ja kauppiaita oli tehnyt kanteluja GfW:tä vastaan, ja näitä kanteluja oli käsitelty tuomioistuimessa, joka ehdotti sovintosopimuksia. Sovintosopimusten mukaan GfW:n olisi maksettava 70 prosenttia jäljellä olevista saatavista, ja 30 prosentin osalta niistä olisi luovuttava. Tuomioistuin päätti myös, että GfW:n olisi maksettava tuomioistuinkäsittelystä johtuvat maksut 80-prosenttisesti. Muut tuomioistuimet ehdottivat vastaavia sovintosopimuksia, minkä vuoksi GfW ei voinut enää olettaa, että muut viinitilat ja kauppiaat suostuisivat luopumaan jäljellä olevista saatavistaan 90-prosenttisesti. Monet viinitilat ja kauppiaat ilmoittivat lisäksi nyt, että ne vaatisivat jäljellä olevan 20 prosentin maksuosuuden 100-prosenttista takaisinmaksua.

| (32) | Saksan maksukyvyttömyyslain 305a §:ssä säädetään, että tuomioistuimen ulkopuolinen sovintoratkaisu (außergerichtliche Einigung) velkojen perimisen välttämiseksi epäonnistuu, jos yksikin velkoja päättää hakea täytäntöönpanoa sen jälkeen, kun tuomioistuimen ulkopuolista sovintoratkaisua koskevat neuvottelut on aloitettu. |
| --- | --- |

(32)

Saksan maksukyvyttömyyslain 305a §:ssä säädetään, että tuomioistuimen ulkopuolinen sovintoratkaisu (außergerichtliche Einigung) velkojen perimisen välttämiseksi epäonnistuu, jos yksikin velkoja päättää hakea täytäntöönpanoa sen jälkeen, kun tuomioistuimen ulkopuolista sovintoratkaisua koskevat neuvottelut on aloitettu.

| (33) | Sen vuoksi GfW ei vastoin alkuperäistä aikomustaan voinut enää pyytää viinitiloja ja kauppiaita luopumaan saatavistaan. Sen sijaan GfW allekirjoitti WAK:n kanssa 21 päivänä helmikuuta 2001 päivätyn sopimuksen, jonka mukaan WAK suostuu kattamaan vuotta 2000 koskevan GfW:n vajeen kokonaisuudessaan luopumalla 5 005 441,60 euron osuudesta saatavistaan. Velan loppusummasta ei perittäisi lainkaan korkoa ajalta 1 päivästä tammikuuta 200131 päivään joulukuuta 2001. Sopimuksessa sovittiin myös, että loput viinitilojen ja kauppiaiden saatavat maksettaisiin takaisin kokonaisuudessaan. Tällä tavoin paremmassa etuoikeusasemassa olevien WAK:n saatavien vakuus oli taattu, vaje saatiin korjattua, maksukyvyttömyysmenettelyt vältettiin toistaiseksi ja GfW pystyi jatkamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

(33)

Sen vuoksi GfW ei vastoin alkuperäistä aikomustaan voinut enää pyytää viinitiloja ja kauppiaita luopumaan saatavistaan. Sen sijaan GfW allekirjoitti WAK:n kanssa 21 päivänä helmikuuta 2001 päivätyn sopimuksen, jonka mukaan WAK suostuu kattamaan vuotta 2000 koskevan GfW:n vajeen kokonaisuudessaan luopumalla 5 005 441,60 euron osuudesta saatavistaan. Velan loppusummasta ei perittäisi lainkaan korkoa ajalta 1 päivästä tammikuuta 200131 päivään joulukuuta 2001. Sopimuksessa sovittiin myös, että loput viinitilojen ja kauppiaiden saatavat maksettaisiin takaisin kokonaisuudessaan. Tällä tavoin paremmassa etuoikeusasemassa olevien WAK:n saatavien vakuus oli taattu, vaje saatiin korjattua, maksukyvyttömyysmenettelyt vältettiin toistaiseksi ja GfW pystyi jatkamaan toimintaansa.

| (34) | GfW suoritti 1 päivästä marraskuuta 200031 päivään joulukuuta 2000 WAK:lle lainalyhennyksiä 1 440 446,92 euron edestä. Vuosina 2001–2005 GfW jatkoi toimintaansa ja suoritti WAK:lle säännöllisiä lainalyhennyksiä yhteensä 3 728 969,40 euron edestä. Vuonna 2001 GfW maksoi WAK:lle myös korkoja yhteensä 149 757,16 euroa. |
| --- | --- |

(34)

GfW suoritti 1 päivästä marraskuuta 200031 päivään joulukuuta 2000 WAK:lle lainalyhennyksiä 1 440 446,92 euron edestä. Vuosina 2001–2005 GfW jatkoi toimintaansa ja suoritti WAK:lle säännöllisiä lainalyhennyksiä yhteensä 3 728 969,40 euron edestä. Vuonna 2001 GfW maksoi WAK:lle myös korkoja yhteensä 149 757,16 euroa.

| (35) | GfW:n tavanomaisilla liiketoiminta-aloilla tapahtuneen liikevaihdon vähenemisen sekä heikon pääomapohjan vuoksi GfW oli 31 päivään joulukuuta 2004 mennessä päättänyt lopettaa kaiken toiminnan ja asettaa GfW:n selvitystilaan. Jäljellä olevilta liiketoiminta-aloilta jääneet varastot myytiin kokonaisuudessaan. Koko tuotto käytettiin lainalyhennyksiin WAK:lle. Ostajan (yksityishenkilö) kanssa sovittiin, että 31 päivänä joulukuuta 2004 laaditun omaisuusluettelon mukainen jäljellä olevan varaston arvo siirrettäisiin WAK:lle vuoden 2005 lopussa. Kyseinen arvo olisi 79 579,79 euron suuruinen alkuperäinen hankinta-arvo. |
| --- | --- |

(35)

GfW:n tavanomaisilla liiketoiminta-aloilla tapahtuneen liikevaihdon vähenemisen sekä heikon pääomapohjan vuoksi GfW oli 31 päivään joulukuuta 2004 mennessä päättänyt lopettaa kaiken toiminnan ja asettaa GfW:n selvitystilaan. Jäljellä olevilta liiketoiminta-aloilta jääneet varastot myytiin kokonaisuudessaan. Koko tuotto käytettiin lainalyhennyksiin WAK:lle. Ostajan (yksityishenkilö) kanssa sovittiin, että 31 päivänä joulukuuta 2004 laaditun omaisuusluettelon mukainen jäljellä olevan varaston arvo siirrettäisiin WAK:lle vuoden 2005 lopussa. Kyseinen arvo olisi 79 579,79 euron suuruinen alkuperäinen hankinta-arvo.

| (36) | GfW lakkautettiin lopulta 1 päivästä kesäkuuta 2005 ja poistettiin kaupparekisteristä vuoden 2006 aikana. Sillä ei ole oikeudellista seuraajaa, eikä olemassa ole mitään oikeushenkilöä, jolta tuki voitaisiin periä takaisin. |
| --- | --- |

(36)

GfW lakkautettiin lopulta 1 päivästä kesäkuuta 2005 ja poistettiin kaupparekisteristä vuoden 2006 aikana. Sillä ei ole oikeudellista seuraajaa, eikä olemassa ole mitään oikeushenkilöä, jolta tuki voitaisiin periä takaisin.

| (37) | Lainasta oli 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä maksettu takaisin 9 897 154,65 euroa, ja korkomaksuina oli suoritettu 793 994,99 euroa. Sen jälkeen, kun GfW:n jäljellä oleva omaisuus oli muutettu rahaksi (87 079,79 euroa), WAK:n loput jäljellä olevat saatavat, joiden määrä oli noin 313 000 euroa, todettiin mahdottomiksi perittäviksi ja mitätöitiin. Se osuus lainasta, jota ei koskaan maksettu takaisin, oli näin ollen yhteensä 5 318 441,60 euroa (alkuperäinen 5 005 441,60 euron suuruinen saatavista luopuminen plus 313 000 euron suuruiset jäljellä olevat saatavat selvitysmenettelyjen jälkeen). |
| --- | --- |

(37)

Lainasta oli 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä maksettu takaisin 9 897 154,65 euroa, ja korkomaksuina oli suoritettu 793 994,99 euroa. Sen jälkeen, kun GfW:n jäljellä oleva omaisuus oli muutettu rahaksi (87 079,79 euroa), WAK:n loput jäljellä olevat saatavat, joiden määrä oli noin 313 000 euroa, todettiin mahdottomiksi perittäviksi ja mitätöitiin. Se osuus lainasta, jota ei koskaan maksettu takaisin, oli näin ollen yhteensä 5 318 441,60 euroa (alkuperäinen 5 005 441,60 euron suuruinen saatavista luopuminen plus 313 000 euron suuruiset jäljellä olevat saatavat selvitysmenettelyjen jälkeen).

II.7   Tuen luonne ja intensiteetti

| (38) | WAK:n 15 302 696,25 euron laina GfW:lle myönnettiin vuonna 1999 useassa erässä 12–18 kuukauden ajaksi:






  (euroa) |
| --- | --- |
| 11.11.1999 | 5 936 061,62 |
| 25.11.1999 | 6 868 777,04 |
| 1.12.1999 | 585 429,72 |
| 13.12.1999 | 112 110,66 |
| 17.12.1999 | 1 800 317,21 |
| Yhteensä | 15 302 696,25 |

(38)

WAK:n 15 302 696,25 euron laina GfW:lle myönnettiin vuonna 1999 useassa erässä 12–18 kuukauden ajaksi:

(euroa)

11.11.1999

5 936 061,62

25.11.1999

6 868 777,04

1.12.1999

585 429,72

13.12.1999

112 110,66

17.12.1999

1 800 317,21

Yhteensä

15 302 696,25

| (39) | Lainasta perittiin korkoa seuraavasti:






  Vuoden 19994. neljännes | 3,28 % |
| --- | --- | --- |
| Vuoden 20001. neljännes | 3,51 % |
| Vuoden 20002. neljännes | 4,15 % |
| Vuoden 20003. neljännes | 4,80 % |
| Vuoden 20004. neljännes | 5,15 % |
| 2001 | 4,55 %–5,25 % |

(39)

Lainasta perittiin korkoa seuraavasti:

Vuoden 19994. neljännes

3,28 %

Vuoden 20001. neljännes

3,51 %

Vuoden 20002. neljännes

4,15 %

Vuoden 20003. neljännes

4,80 %

Vuoden 20004. neljännes

5,15 %

2001

4,55 %–5,25 %

| (40) | Toimittajat saivat 11 päivänä marraskuuta 1999 etumaksun, joka oli 80 prosenttia sovitusta hinnasta. Koska joillekin toimittajille oli lisäksi myönnetty jatkettu omistuksenpidätys, joka ei päättyisi jalostamiseen, yhdistämiseen tai sekoittamiseen, osa varastosta käytettiin näiden toimittajien jäljellä olevan 20 prosentin suuruisten saatavien vakuudeksi. Varastot sovittiin myös vakuudeksi WAK:lle. Omistuksenpidätyksen johdosta WAK:lla oli kuitenkin vain toissijainen oikeus osaan varastoa, niin kauan kuin jatketun omistuksenpidätyksen kohteena olleita saatavia ei ollut maksettu. Hinnanvaihteluihin liittyvä riski koski näin ollen suuremmassa määrin GfW:tä ja sen velkojia, joista tärkein oli WAK. |
| --- | --- |

(40)

Toimittajat saivat 11 päivänä marraskuuta 1999 etumaksun, joka oli 80 prosenttia sovitusta hinnasta. Koska joillekin toimittajille oli lisäksi myönnetty jatkettu omistuksenpidätys, joka ei päättyisi jalostamiseen, yhdistämiseen tai sekoittamiseen, osa varastosta käytettiin näiden toimittajien jäljellä olevan 20 prosentin suuruisten saatavien vakuudeksi. Varastot sovittiin myös vakuudeksi WAK:lle. Omistuksenpidätyksen johdosta WAK:lla oli kuitenkin vain toissijainen oikeus osaan varastoa, niin kauan kuin jatketun omistuksenpidätyksen kohteena olleita saatavia ei ollut maksettu. Hinnanvaihteluihin liittyvä riski koski näin ollen suuremmassa määrin GfW:tä ja sen velkojia, joista tärkein oli WAK.

| (41) | WAK:n GfW:lle myöntämästä lainasta maksettiin korkoa vain vähän: 11 päivästä marraskuuta 199931 päivään joulukuuta 1999 (3,28 %), 1 päivästä tammikuuta 200031 päivään joulukuuta 2000 (3,51–5,15 %) ja 1 päivästä tammikuuta 200131 päivään joulukuuta 2001 (4,55–5,25 %). Korkoa ei vaadittu enää maksettavaksi 31 päivän joulukuuta 2001 jälkeen. |
| --- | --- |

(41)

WAK:n GfW:lle myöntämästä lainasta maksettiin korkoa vain vähän: 11 päivästä marraskuuta 199931 päivään joulukuuta 1999 (3,28 %), 1 päivästä tammikuuta 200031 päivään joulukuuta 2000 (3,51–5,15 %) ja 1 päivästä tammikuuta 200131 päivään joulukuuta 2001 (4,55–5,25 %). Korkoa ei vaadittu enää maksettavaksi 31 päivän joulukuuta 2001 jälkeen.

| (42) | Kun otetaan huomioon riski, jonka WAK otti lainatessaan rahat GfW:lle, tavanomaisen korkoprosentin lisäksi olisi pitänyt veloittaa huomattava riskipreemio. Koska korkoprosenttiin ei lisätty tällaista riskipreemiota, lainan myöntämiseen liittyi tukiosuus. Tukiosuudeksi voidaan laskea perityn koron ja sellaisen markkinakoron välinen erotus, johon on lisätty riskipreemio, joka olisi pitänyt veloittaa. |
| --- | --- |

(42)

Kun otetaan huomioon riski, jonka WAK otti lainatessaan rahat GfW:lle, tavanomaisen korkoprosentin lisäksi olisi pitänyt veloittaa huomattava riskipreemio. Koska korkoprosenttiin ei lisätty tällaista riskipreemiota, lainan myöntämiseen liittyi tukiosuus. Tukiosuudeksi voidaan laskea perityn koron ja sellaisen markkinakoron välinen erotus, johon on lisätty riskipreemio, joka olisi pitänyt veloittaa.

| (43) | Viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon (8) mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmiin tehtävistä teknisistä mukautuksista annetulla komission tiedonannolla (9), jota kyseisenä aikana sovellettiin, Saksassa viitekorkona käytettävä peruskorko on 5,23–6,33 prosenttia. Tiedonannossa todetaan, että viitekorko, joka on tällä tavoin määritelty, on alin käytetty korko ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski (esimerkiksi vaikeuksissa oleva yritys tai jos pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat). Tällaisissa tapauksissa preemio voi olla 400 pistettä tai enemmän, jos mikään yksityinen pankki ei myöntäisi kyseessä olevaa lainaa. |
| --- | --- |

(43)

Viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon (8) mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmiin tehtävistä teknisistä mukautuksista annetulla komission tiedonannolla (9), jota kyseisenä aikana sovellettiin, Saksassa viitekorkona käytettävä peruskorko on 5,23–6,33 prosenttia. Tiedonannossa todetaan, että viitekorko, joka on tällä tavoin määritelty, on alin käytetty korko ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski (esimerkiksi vaikeuksissa oleva yritys tai jos pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat). Tällaisissa tapauksissa preemio voi olla 400 pistettä tai enemmän, jos mikään yksityinen pankki ei myöntäisi kyseessä olevaa lainaa.

| (44) | Saksan mukaan Saksan pankkien samalla kaudella vastaavanlaisista luotoista perimät korot ovat 5,25–6,50 prosenttia (VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.) ja 5,40–6 prosenttia (Die Kreissparkasse Bad Dürkheim). |
| --- | --- |

(44)

Saksan mukaan Saksan pankkien samalla kaudella vastaavanlaisista luotoista perimät korot ovat 5,25–6,50 prosenttia (VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.) ja 5,40–6 prosenttia (Die Kreissparkasse Bad Dürkheim).

II.8   Toimenpiteen voimassaoloaika

| (45) | Kertaluonteinen toimenpide. |
| --- | --- |

(45)

Kertaluonteinen toimenpide.

II.9   Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen perusteet

| (46) | Komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn muodollisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, että saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen saattoi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(46)

Komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn muodollisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, että saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen saattoi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

| (47) | Komissio oli niiden tietojen pohjalta, jotka olivat käytettävissä muodollista tutkintamenettelyä ensi kertaa aloitettaessa, tutkinut erityisesti, oliko saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja saatavista luopuminen toteutettu yksityisen velkojan testin mukaisesti. |
| --- | --- |

(47)

Komissio oli niiden tietojen pohjalta, jotka olivat käytettävissä muodollista tutkintamenettelyä ensi kertaa aloitettaessa, tutkinut erityisesti, oliko saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja saatavista luopuminen toteutettu yksityisen velkojan testin mukaisesti.

| (48) | Yksityisen velkojan testillä arvioidaan, olisiko tai onko yksityinen velkoja toiminut vastaavissa markkinaolosuhteissa samalla tavoin kuin julkinen velkoja. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa yksityisillä velkojilla oli GfW:ltä saatavia 31 päivänä lokakuuta 2000 yhteensä 5,5 miljoonaa euroa, mutta yksikään niistä ei luopunut saatavistaan. Riippumattoman tilintarkastajan laatiman raportin mukaan vaikutti siltä, että WAK:n oli taloudelliselta kannalta järkevää asettaa saatavansa etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja luopua osasta niitä, mutta raportissa ei selitetty, miksei yksikään muista velkojista ollut valmis luopumaan omista saatavistaan. |
| --- | --- |

(48)

Yksityisen velkojan testillä arvioidaan, olisiko tai onko yksityinen velkoja toiminut vastaavissa markkinaolosuhteissa samalla tavoin kuin julkinen velkoja. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa yksityisillä velkojilla oli GfW:ltä saatavia 31 päivänä lokakuuta 2000 yhteensä 5,5 miljoonaa euroa, mutta yksikään niistä ei luopunut saatavistaan. Riippumattoman tilintarkastajan laatiman raportin mukaan vaikutti siltä, että WAK:n oli taloudelliselta kannalta järkevää asettaa saatavansa etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja luopua osasta niitä, mutta raportissa ei selitetty, miksei yksikään muista velkojista ollut valmis luopumaan omista saatavistaan.

| (49) | Muodollista tutkintamenettelyä aloittaessaan komissio totesi, että menettelyn aloittamishetkellä ei voitu sulkea pois sitä mahdollisuutta, että WAK:n toteuttama saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen (GfW:lle myönnetty laina ja tulevat korkomaksut tästä lainasta) ei ollut yksityisen velkojan testin mukaista, sillä kyseiset toimet vaikuttivat suuremmilta, kuin oli välttämättä tarpeen, ja suosivat kohtuuttomasti paitsi GfW:tä myös muita velkojia (lähinnä viinitiloja ja kauppiaita), joiden saatavat oli maksettu takaisin kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(49)

Muodollista tutkintamenettelyä aloittaessaan komissio totesi, että menettelyn aloittamishetkellä ei voitu sulkea pois sitä mahdollisuutta, että WAK:n toteuttama saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen (GfW:lle myönnetty laina ja tulevat korkomaksut tästä lainasta) ei ollut yksityisen velkojan testin mukaista, sillä kyseiset toimet vaikuttivat suuremmilta, kuin oli välttämättä tarpeen, ja suosivat kohtuuttomasti paitsi GfW:tä myös muita velkojia (lähinnä viinitiloja ja kauppiaita), joiden saatavat oli maksettu takaisin kokonaisuudessaan.

| (50) | Muodollinen tutkintamenettely laajennettiin sen jälkeen koskemaan myös lainan myöntämistä. Epäilyjä esitettiin erityisesti sen suhteen, oliko laina myönnetty markkinaehdoin (riskipreemiota ei veloitettu) ja riittävin vakuuksin. |
| --- | --- |

(50)

Muodollinen tutkintamenettely laajennettiin sen jälkeen koskemaan myös lainan myöntämistä. Epäilyjä esitettiin erityisesti sen suhteen, oliko laina myönnetty markkinaehdoin (riskipreemiota ei veloitettu) ja riittävin vakuuksin.

| (51) | Muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisen yhteydessä esille tuli jälleen epäilys viinitiloille ja kauppiaille mahdollisesti myönnetystä tuesta. Tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella vaikutti siltä, että puristemehusta maksettu hinta oli markkinahintaa korkeampi, että liiketoimen tavoitteena ei ollut maksimoida voittoja vaan tukea viini- ja puristemehumarkkinoita ja että viinitiloille ja kauppiaille kauppasopimuksessa myönnetyt vakuudet olivat tavanomaista edullisemmat. |
| --- | --- |

(51)

Muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisen yhteydessä esille tuli jälleen epäilys viinitiloille ja kauppiaille mahdollisesti myönnetystä tuesta. Tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella vaikutti siltä, että puristemehusta maksettu hinta oli markkinahintaa korkeampi, että liiketoimen tavoitteena ei ollut maksimoida voittoja vaan tukea viini- ja puristemehumarkkinoita ja että viinitiloille ja kauppiaille kauppasopimuksessa myönnetyt vakuudet olivat tavanomaista edullisemmat.

| (52) | Hintaa koskevan epäilyn tueksi esitettiin asiakirjoja, jotka Saksa oli toimittanut ensimmäisen menettelyn aloittamisen jälkeen ja joista kävi ilmi, että pöytäviinien litrahinta (ilman alv:tä) oli vuonna 1999 vaihdellut Rhineland-Pfalzin alueella 0,26 euron (loka-marraskuu), 0,30 euron (kesä-syyskuu), 0,35 euron (huhtikuu) ja 1,10 euron välillä (helmi-, kesä-, marras- ja joulukuu). Alin markkinahinta, joka pöytäviinistä lainan myöntämisen aikaan saatiin, oli näin ollen 0,26 euroa litralta. |
| --- | --- |

(52)

Hintaa koskevan epäilyn tueksi esitettiin asiakirjoja, jotka Saksa oli toimittanut ensimmäisen menettelyn aloittamisen jälkeen ja joista kävi ilmi, että pöytäviinien litrahinta (ilman alv:tä) oli vuonna 1999 vaihdellut Rhineland-Pfalzin alueella 0,26 euron (loka-marraskuu), 0,30 euron (kesä-syyskuu), 0,35 euron (huhtikuu) ja 1,10 euron välillä (helmi-, kesä-, marras- ja joulukuu). Alin markkinahinta, joka pöytäviinistä lainan myöntämisen aikaan saatiin, oli näin ollen 0,26 euroa litralta.

| (53) | Keskimääräinen hankintahinta, joka oli 0,38 euroa litralta, näytti näin ollen ylittävän alhaisimman markkinahinnan, joka oli noin 0,26 euroa litralta. |
| --- | --- |

(53)

Keskimääräinen hankintahinta, joka oli 0,38 euroa litralta, näytti näin ollen ylittävän alhaisimman markkinahinnan, joka oli noin 0,26 euroa litralta.

III.   KANTELUT JA KOLMANSILTA SAADUT TIEDOT

| (54) | Komissio vastaanotti tietoja, joiden mukaan edellä mainittu saatavista luopuminen oli rahoitettu WAK:n varoista. Rheinland-Pfalzin osavaltion sanottiin WAK:ta rahoittavan viranomaisen ominaisuudessa harkinneen mahdollista pääomasiirtoa WAK:n heikentyneen pääomarakenteen vuoksi mutta luopuneen lopulta suunnitelmasta. |
| --- | --- |

(54)

Komissio vastaanotti tietoja, joiden mukaan edellä mainittu saatavista luopuminen oli rahoitettu WAK:n varoista. Rheinland-Pfalzin osavaltion sanottiin WAK:ta rahoittavan viranomaisen ominaisuudessa harkinneen mahdollista pääomasiirtoa WAK:n heikentyneen pääomarakenteen vuoksi mutta luopuneen lopulta suunnitelmasta.

| (55) | Komissio vastaanotti kantelun, joka koski WAK:n saatavista luopumiseen mahdollisesti liittyvää valtiontukea. Kantelija totesi, että GfW kilpaili viinitisleiden myynnin alalla, ja saatavista luopuminen kyseisen yhtiön hyväksi aiheuttaisi kilpailijoille huomattavia ongelmia omien tuotteidensa myynnissä. Kantelija toimitti useita lehtiartikkeleita, jotka käsittelivät WAK:n saatavista luopumista GfW:n hyväksi. |
| --- | --- |

(55)

Komissio vastaanotti kantelun, joka koski WAK:n saatavista luopumiseen mahdollisesti liittyvää valtiontukea. Kantelija totesi, että GfW kilpaili viinitisleiden myynnin alalla, ja saatavista luopuminen kyseisen yhtiön hyväksi aiheuttaisi kilpailijoille huomattavia ongelmia omien tuotteidensa myynnissä. Kantelija toimitti useita lehtiartikkeleita, jotka käsittelivät WAK:n saatavista luopumista GfW:n hyväksi.

| (56) | Sama kantelija toimitti myös kirjeen, jonka hän oli saanut Kaiserslauternin syyttäjänvirastosta (talousrikoksia käsittelevä keskusvirasto) vastauksena sinne lähettämäänsä kirjeeseen. Kaiserslauternin syyttäjänvirastosta saadussa kirjeessä tehdään yhteenveto kantelijalta lehtiartikkeleiden ja lausuntojen muodossa saaduista tiedoista. Kirjeessä ilmoitetaan kantelijalle, että syyttäjänviraston saamien tietojen perusteella ei ole syytä aloittaa rikostutkintamenettelyä (strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten). |
| --- | --- |

(56)

Sama kantelija toimitti myös kirjeen, jonka hän oli saanut Kaiserslauternin syyttäjänvirastosta (talousrikoksia käsittelevä keskusvirasto) vastauksena sinne lähettämäänsä kirjeeseen. Kaiserslauternin syyttäjänvirastosta saadussa kirjeessä tehdään yhteenveto kantelijalta lehtiartikkeleiden ja lausuntojen muodossa saaduista tiedoista. Kirjeessä ilmoitetaan kantelijalle, että syyttäjänviraston saamien tietojen perusteella ei ole syytä aloittaa rikostutkintamenettelyä (strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten).

IV.   ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (57) | Komissiolle ei esitetty muodollisten tutkintamenettelyjen yhteydessä mitään huomautuksia. |
| --- | --- |

(57)

Komissiolle ei esitetty muodollisten tutkintamenettelyjen yhteydessä mitään huomautuksia.

| (58) | Kantelijalta ensimmäisen menettelyn aloittamisen jälkeen toistuvasti saadut kirjeet eivät sisältäneet mitään uusia seikkoja tai perusteluja. |
| --- | --- |

(58)

Kantelijalta ensimmäisen menettelyn aloittamisen jälkeen toistuvasti saadut kirjeet eivät sisältäneet mitään uusia seikkoja tai perusteluja.

V.   SAKSAN HUOMAUTUKSET

V.1   Tukiosuus lainan myöntämishetkellä

| (59) | Saksa on toimittanut kattavat tiedot WAK:n GfW:lle myöntämän lainan ehdoista. Nämä tiedot on sisällytetty II jaksossa olevaan toimenpiteen kuvaukseen. |
| --- | --- |

(59)

Saksa on toimittanut kattavat tiedot WAK:n GfW:lle myöntämän lainan ehdoista. Nämä tiedot on sisällytetty II jaksossa olevaan toimenpiteen kuvaukseen.

| (60) | Saksa myöntää huomautuksissaan, että WAK:n GfW:lle myöntämästä lainasta peritty korko oli markkinakorkoa alhaisempi. Saksa myöntää, että markkinakoron ja perityn koron välinen ero on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea GfW:lle. |
| --- | --- |

(60)

Saksa myöntää huomautuksissaan, että WAK:n GfW:lle myöntämästä lainasta peritty korko oli markkinakorkoa alhaisempi. Saksa myöntää, että markkinakoron ja perityn koron välinen ero on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea GfW:lle.

| (61) | Lisäksi Saksa toimitti todisteita siitä, että GfW asetettiin selvitystilaan ja lakkautettiin 1 päivästä kesäkuuta 2005. Jäljellä olevilta liiketoiminta-aloilta jääneet varastot myytiin kokonaisuudessaan. Koko tuotto käytettiin lyhennyksiin WAK:lle. Ostajan (yksityishenkilö) kanssa sovittiin, että 31 päivänä joulukuuta 2004 laaditun omaisuusluettelon mukainen jäljellä olevan varaston arvo siirrettäisiin WAK:lle vuoden 2005 lopussa. Kyseinen arvo olisi 79 579,79 euron suuruinen alkuperäinen hankinta-arvo. GfW poistettiin kaupparekisteristä vuoden 2006 aikana. Sillä ei ole oikeudellista seuraajaa, eikä olemassa ole mitään oikeushenkilöä, jolta tuki voitaisiin periä takaisin. Saksa toteaa, että näin ollen tuen takaisinperiminen ei ole oikeuskäytännön (10) mukaan mahdollista. |
| --- | --- |

(61)

Lisäksi Saksa toimitti todisteita siitä, että GfW asetettiin selvitystilaan ja lakkautettiin 1 päivästä kesäkuuta 2005. Jäljellä olevilta liiketoiminta-aloilta jääneet varastot myytiin kokonaisuudessaan. Koko tuotto käytettiin lyhennyksiin WAK:lle. Ostajan (yksityishenkilö) kanssa sovittiin, että 31 päivänä joulukuuta 2004 laaditun omaisuusluettelon mukainen jäljellä olevan varaston arvo siirrettäisiin WAK:lle vuoden 2005 lopussa. Kyseinen arvo olisi 79 579,79 euron suuruinen alkuperäinen hankinta-arvo. GfW poistettiin kaupparekisteristä vuoden 2006 aikana. Sillä ei ole oikeudellista seuraajaa, eikä olemassa ole mitään oikeushenkilöä, jolta tuki voitaisiin periä takaisin. Saksa toteaa, että näin ollen tuen takaisinperiminen ei ole oikeuskäytännön (10) mukaan mahdollista.

| (62) | Saksa vakuuttaa että yksinkertainen, laajennettu tai jatkettu omistuksenpidätys, jonka GfW myönsi viinitiloille ja kauppiaille puristemehun myynnin yhteydessä, oli tavanomaisen liiketoimintakäytännön mukaista. Saksa vakuuttaa myös, että kiinnitetyn omaisuuden hyväksyminen vakuudeksi omistuksenpidätyksestä huolimatta, kuten WAK toimi GfW:lle myönnetyn lainan tapauksessa, on myös tavanomaisen liiketoimintakäytännön mukaista. |
| --- | --- |

(62)

Saksa vakuuttaa että yksinkertainen, laajennettu tai jatkettu omistuksenpidätys, jonka GfW myönsi viinitiloille ja kauppiaille puristemehun myynnin yhteydessä, oli tavanomaisen liiketoimintakäytännön mukaista. Saksa vakuuttaa myös, että kiinnitetyn omaisuuden hyväksyminen vakuudeksi omistuksenpidätyksestä huolimatta, kuten WAK toimi GfW:lle myönnetyn lainan tapauksessa, on myös tavanomaisen liiketoimintakäytännön mukaista.

| (63) | Lisäksi Saksa toteaa, että GfW:n syksyllä 1999 suorittama puristemehun osto tehtiin markkinahintaan, sillä 60 prosenttia ostetusta puristemehusta oli korkealaatuista puristemehua (vähintään 60 Öchsle-astetta) eikä tavallisen pöytäviinin valmistukseen tarkoitettua puristemehua, kuten menettelyä aloitettaessa oletettiin. Saksan mukaan kuohuviinin tuotannon edellyttämät laatuvaatimukset (vähintään 60 Öchsle-astetta) ovat korkeammat kuin pöytäviiniä koskevat vaatimukset (vähintään 44 Öchsle-astetta). Loput 40 prosenttia puristemehusta oli tavallisen pöytäviinin valmistukseen tarkoitettua puristemehua, joka ostettiin esitislaukseen liittyvien kannattavien ehtojen hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi Saksa toteaa, että GfW:n syksyllä 1999 suorittama puristemehun osto tehtiin markkinahintaan, sillä 60 prosenttia ostetusta puristemehusta oli korkealaatuista puristemehua (vähintään 60 Öchsle-astetta) eikä tavallisen pöytäviinin valmistukseen tarkoitettua puristemehua, kuten menettelyä aloitettaessa oletettiin. Saksan mukaan kuohuviinin tuotannon edellyttämät laatuvaatimukset (vähintään 60 Öchsle-astetta) ovat korkeammat kuin pöytäviiniä koskevat vaatimukset (vähintään 44 Öchsle-astetta). Loput 40 prosenttia puristemehusta oli tavallisen pöytäviinin valmistukseen tarkoitettua puristemehua, joka ostettiin esitislaukseen liittyvien kannattavien ehtojen hyödyntämiseksi.

| (64) | Saksa korostaa huomautuksissaan, että GfW:n markkinointisuunnitelma 60 prosentin osalta varastosta oli hankkia suuria määriä korkealaatuista rypäleen puristemehua, joka jalostettaisiin tasalaatuisiksi eriksi kuohuviinin tuotantoon tarkoitettua raakaviiniä (Sektgrundwein) noudattaen viininvalmistamoiden tasalaatuisuus- ja laatuvaatimuksia. Kuohuviinin tuotantoon tarkoitetun raakaviinin on sisällettävä vähän rikkidioksidia ja runsaasti hedelmähappoja. Tämä oli mahdollista ainoastaan siten, että puristemehu ostettiin syksyn myyntijaksolla ja GfW valmisti rypälemehun itse raakaviiniksi. |
| --- | --- |

(64)

Saksa korostaa huomautuksissaan, että GfW:n markkinointisuunnitelma 60 prosentin osalta varastosta oli hankkia suuria määriä korkealaatuista rypäleen puristemehua, joka jalostettaisiin tasalaatuisiksi eriksi kuohuviinin tuotantoon tarkoitettua raakaviiniä (Sektgrundwein) noudattaen viininvalmistamoiden tasalaatuisuus- ja laatuvaatimuksia. Kuohuviinin tuotantoon tarkoitetun raakaviinin on sisällettävä vähän rikkidioksidia ja runsaasti hedelmähappoja. Tämä oli mahdollista ainoastaan siten, että puristemehu ostettiin syksyn myyntijaksolla ja GfW valmisti rypälemehun itse raakaviiniksi.

| (65) | Saksan esittämien tietojen mukaan perushinta, joka kuohuviinin tuotantoon tarkoitetun raakaviinin markkinoilla maksettiin yhdestä litrasta 60 Öchsle-asteen puristemehua, oli 0,312 euroa litralta. Kutakin ylimääräistä Öchsle-astetta kohden (enintään 80 Öchsle-asteeseen saakka) maksettiin lisää 0,005 euroa litralta. Viinitiloille ja kauppiaille näiden korkealaatuisesta puristemehusta (60 % ostetusta puristemehusta) suoritettu maksu noudatti tätä periaatetta. |
| --- | --- |

(65)

Saksan esittämien tietojen mukaan perushinta, joka kuohuviinin tuotantoon tarkoitetun raakaviinin markkinoilla maksettiin yhdestä litrasta 60 Öchsle-asteen puristemehua, oli 0,312 euroa litralta. Kutakin ylimääräistä Öchsle-astetta kohden (enintään 80 Öchsle-asteeseen saakka) maksettiin lisää 0,005 euroa litralta. Viinitiloille ja kauppiaille näiden korkealaatuisesta puristemehusta (60 % ostetusta puristemehusta) suoritettu maksu noudatti tätä periaatetta.

| (66) | Tältä osin Saksa viittaa merkityksellisiin markkinoihin. Sen mielestä tavanomaisen pöytäviinin markkinahintaa ei voida ottaa vertailuarvoksi kyseiselle 60 prosentin osuudelle varastosta, koska GfW:n merkitykselliset markkinat eivät ole tavanomaisen pöytäviinin markkinat vaan kuohuviinin tuotantoon käytettävän korkealaatuisen raakaviinin markkinat. Saksa viittaa myös kysynnän korvattavuuden teoriaan, jossa korostetaan, että kahdella tuotteella ei käydä kauppaa samoilla markkinoilla, ellei yhtä tuotetta voida korvata toisella, vaikka toisen tuotteen hinta muuttuisi. Tässä tapauksessa puristemehua ja kuohuviinin tuotantoon tarkoitettua raakaviiniä koskevat erityisvaatimukset saavat aikaan sen, ettei kyseisiä tuotteita voida korvata tavanomaisen pöytäviinin valmistukseen käytettävällä puristemehulla tai pöytäviinillä, vaikka pöytäviinin hinta laskisi merkittävästi. Pöytäviinin hinnan lasku ei siis vaikuta kuohuviinin tuotantoon tarkoitetun puristemehun hintaan, koska kyseiset tuotteet eivät ole korvattavissa keskenään. |
| --- | --- |

(66)

Tältä osin Saksa viittaa merkityksellisiin markkinoihin. Sen mielestä tavanomaisen pöytäviinin markkinahintaa ei voida ottaa vertailuarvoksi kyseiselle 60 prosentin osuudelle varastosta, koska GfW:n merkitykselliset markkinat eivät ole tavanomaisen pöytäviinin markkinat vaan kuohuviinin tuotantoon käytettävän korkealaatuisen raakaviinin markkinat. Saksa viittaa myös kysynnän korvattavuuden teoriaan, jossa korostetaan, että kahdella tuotteella ei käydä kauppaa samoilla markkinoilla, ellei yhtä tuotetta voida korvata toisella, vaikka toisen tuotteen hinta muuttuisi. Tässä tapauksessa puristemehua ja kuohuviinin tuotantoon tarkoitettua raakaviiniä koskevat erityisvaatimukset saavat aikaan sen, ettei kyseisiä tuotteita voida korvata tavanomaisen pöytäviinin valmistukseen käytettävällä puristemehulla tai pöytäviinillä, vaikka pöytäviinin hinta laskisi merkittävästi. Pöytäviinin hinnan lasku ei siis vaikuta kuohuviinin tuotantoon tarkoitetun puristemehun hintaan, koska kyseiset tuotteet eivät ole korvattavissa keskenään.

| (67) | Saksan viininviljelijöiden yhdistyksen (Deutsche Weinbauverband) kaudelta 1998–2001 olevien tuontitilastojen mukaan tuontivalkoviinistä, joka soveltui korkea laatunsa ansiosta kuohuviinin tuotantoon, maksettu markkinahinta oli 0,38 euroa litraa. Tämä hinta on huomattavasti korkeampi kuin pöytäviinin osalta mainittu 0,26 euroa litralta. Saksa päätyy huomautuksissaan siihen, että maassa on kahdet erilliset markkinat, toiset tavalliselle pöytäviinille ja pöytäviinin valmistukseen tarkoitetulle puristemehulle ja toiset kuohuviinin tuotantoon käytettäville korkealaatuiselle raakaviinille ja korkealaatuiselle puristemehulle. |
| --- | --- |

(67)

Saksan viininviljelijöiden yhdistyksen (Deutsche Weinbauverband) kaudelta 1998–2001 olevien tuontitilastojen mukaan tuontivalkoviinistä, joka soveltui korkea laatunsa ansiosta kuohuviinin tuotantoon, maksettu markkinahinta oli 0,38 euroa litraa. Tämä hinta on huomattavasti korkeampi kuin pöytäviinin osalta mainittu 0,26 euroa litralta. Saksa päätyy huomautuksissaan siihen, että maassa on kahdet erilliset markkinat, toiset tavalliselle pöytäviinille ja pöytäviinin valmistukseen tarkoitetulle puristemehulle ja toiset kuohuviinin tuotantoon käytettäville korkealaatuiselle raakaviinille ja korkealaatuiselle puristemehulle.

| (68) | Saksan mukaan tästä voidaan päätellä, että sellaisen viinin merkitykselliset markkinat, jota ei toimiteta tislattavaksi, ovat kuohuviinin tuotantoon tarkoitetun korkealaatuisen raakaviinin markkinat, joilla voidaan saavuttaa paljon korkeammat hinnat (0,38 euroa litralta) kuin tavanomaisen pöytäviinin markkinoilla (0,26 euroa litralta). Tästä syystä Saksa päättelee, että GfW:n puristemehusta maksama hinta oli merkityksellisten markkinoiden markkinahinnan mukainen ja sisälsi tavanomaisen voittomarginaalin. |
| --- | --- |

(68)

Saksan mukaan tästä voidaan päätellä, että sellaisen viinin merkitykselliset markkinat, jota ei toimiteta tislattavaksi, ovat kuohuviinin tuotantoon tarkoitetun korkealaatuisen raakaviinin markkinat, joilla voidaan saavuttaa paljon korkeammat hinnat (0,38 euroa litralta) kuin tavanomaisen pöytäviinin markkinoilla (0,26 euroa litralta). Tästä syystä Saksa päättelee, että GfW:n puristemehusta maksama hinta oli merkityksellisten markkinoiden markkinahinnan mukainen ja sisälsi tavanomaisen voittomarginaalin.

| (69) | Lisäksi GfW suunnitteli osallistuvansa EU:n varastointi- ja tislausohjelmiin (GfW oli jo aiemmin tarjonnut tällaisia palveluja viininviljelijöille). Varastointiohjelmassa maksettiin 0,06 euroa litralta 20 prosentille varastoista, jotka olisi myöhemmin myytävä kuohuviinin tuotantoon tarkoitettuna raakaviininä. Tislausohjelmassa maksettiin 0,50–0,55 euroa litralta 40 prosentille tislaukseen toimitettavasta varastosta. |
| --- | --- |

(69)

Lisäksi GfW suunnitteli osallistuvansa EU:n varastointi- ja tislausohjelmiin (GfW oli jo aiemmin tarjonnut tällaisia palveluja viininviljelijöille). Varastointiohjelmassa maksettiin 0,06 euroa litralta 20 prosentille varastoista, jotka olisi myöhemmin myytävä kuohuviinin tuotantoon tarkoitettuna raakaviininä. Tislausohjelmassa maksettiin 0,50–0,55 euroa litralta 40 prosentille tislaukseen toimitettavasta varastosta.

| (70) | Saksan näkemyksen mukaan kyseisistä toimista oli mahdollista saada voittoa silloin, kun WAK myönsi lainan GfW:lle. Toisaalta GfW aikoi käyttää 40 prosenttia puristemehuhankinnoista esitislaukseen joulukuussa 1999. Tislaushinta oli huomattavasti ostohintaa korkeampi (0,50–0,55 euroa litralta). Toisaalta kuohuviinin tuottajien ennakoitiin maksavan suhteellisen hyviä hintoja (0,36–0,41 euroa litralta) suurista eristä tasa- ja takuulaatuista raakaviiniä. Saksa päättelee, että GfW olisi voinut saada myyntituottona keskimäärin 0,44–0,46 euroa litralta eli huomattavasti yli viinitiloille ja kauppiaille maksetun 0,38 euron litrahinnan. |
| --- | --- |

(70)

Saksan näkemyksen mukaan kyseisistä toimista oli mahdollista saada voittoa silloin, kun WAK myönsi lainan GfW:lle. Toisaalta GfW aikoi käyttää 40 prosenttia puristemehuhankinnoista esitislaukseen joulukuussa 1999. Tislaushinta oli huomattavasti ostohintaa korkeampi (0,50–0,55 euroa litralta). Toisaalta kuohuviinin tuottajien ennakoitiin maksavan suhteellisen hyviä hintoja (0,36–0,41 euroa litralta) suurista eristä tasa- ja takuulaatuista raakaviiniä. Saksa päättelee, että GfW olisi voinut saada myyntituottona keskimäärin 0,44–0,46 euroa litralta eli huomattavasti yli viinitiloille ja kauppiaille maksetun 0,38 euron litrahinnan.

| (71) | Suunnittelu perustui seuraaviin tavoitehintoja koskeviin oletuksiin: | Määrä | Litrahinta
  (euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tislaus | 40 % | 0,50–0,55 |
| EU:n tuki viinin/rypälemehun varastointiin (1 vuosi): 0,06 euroa/litra ja myöhempi myynti kuohuviinin tuotantoon tarkoitettuna raakaviininä | 20 % | 0,435 |
| Myynti kuohuviinin tuotantoon tarkoitettuna raakaviininä | 40 % | 0,375 |

(71)

Suunnittelu perustui seuraaviin tavoitehintoja koskeviin oletuksiin:

Määrä

Litrahinta

(euroa)

Tislaus

40 %

0,50–0,55

EU:n tuki viinin/rypälemehun varastointiin (1 vuosi): 0,06 euroa/litra ja myöhempi myynti kuohuviinin tuotantoon tarkoitettuna raakaviininä

20 %

0,435

Myynti kuohuviinin tuotantoon tarkoitettuna raakaviininä

40 %

0,375

| (72) | Näiden oletusten perusteella myyntihinnan odotettiin olevan keskimäärin 0,44–0,46 euroa litralta. |
| --- | --- |

(72)

Näiden oletusten perusteella myyntihinnan odotettiin olevan keskimäärin 0,44–0,46 euroa litralta.

| (73) | Edellä esitetyt myyntiennusteet johtivat seuraavaan tuottolaskelmaan: | Litrahinta
  (euroa) |
| --- | --- | --- |
| Ostohinta ja jalostus | 0,37–0,38 |
| Tulot kuohuviinin tuotantoon tarkoitettuna raakaviininä myynnistä, tislauksesta, varastointituista | 0,44–0,46 |
| Odotettavissa oleva voitto | 0,06–0,09 |

(73)

Edellä esitetyt myyntiennusteet johtivat seuraavaan tuottolaskelmaan:

Litrahinta

(euroa)

Ostohinta ja jalostus

0,37–0,38

Tulot kuohuviinin tuotantoon tarkoitettuna raakaviininä myynnistä, tislauksesta, varastointituista

0,44–0,46

Odotettavissa oleva voitto

0,06–0,09

| (74) | Noin 44 miljoonan litran kokonaismäärän perusteella odotettiin, että kokonaisvoitto sijoittuisi 2,64 ja 3,96 miljoonan euron välille. |
| --- | --- |

(74)

Noin 44 miljoonan litran kokonaismäärän perusteella odotettiin, että kokonaisvoitto sijoittuisi 2,64 ja 3,96 miljoonan euron välille.

| (75) | Saksa huomauttaa myös, että pöytäviinin markkinahinta, jonka Euroopan komissio mainitsi menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissään (0,26 euroa litralta), on alhaisin pöytäviinin hintanoteeraus marraskuulta 1999. Normaalihinta marraskuulta 1999 on 0,26–0,56 euroa litralta oleva pöytäviinin markkinahinta. Tämä kattoi myös koko vuoden 1999. Vuoden 2000 markkinahinta vaihteli 0,20 eurosta 0,41 euroon litralta. Lisäksi Saksa korosti, että GfW:n ostamasta puristemehusta 60 prosenttia oli keskimäärin 81 Öchsle-asteista, joka on paljon enemmän kuin pöytäviiniltä vaadittu 44 astetta, ja tämä luonnollisesti vaikutti GfW:n puristemehusta maksamaan hintaan. |
| --- | --- |

(75)

Saksa huomauttaa myös, että pöytäviinin markkinahinta, jonka Euroopan komissio mainitsi menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissään (0,26 euroa litralta), on alhaisin pöytäviinin hintanoteeraus marraskuulta 1999. Normaalihinta marraskuulta 1999 on 0,26–0,56 euroa litralta oleva pöytäviinin markkinahinta. Tämä kattoi myös koko vuoden 1999. Vuoden 2000 markkinahinta vaihteli 0,20 eurosta 0,41 euroon litralta. Lisäksi Saksa korosti, että GfW:n ostamasta puristemehusta 60 prosenttia oli keskimäärin 81 Öchsle-asteista, joka on paljon enemmän kuin pöytäviiniltä vaadittu 44 astetta, ja tämä luonnollisesti vaikutti GfW:n puristemehusta maksamaan hintaan.

V.2   Tukiosuus saatavien etuoikeudeltaan huonompaan asemaan asettamisen ja saatavista luopumisen hetkellä

| (76) | Saksan mukaan GfW:n todettiin marraskuussa 2000 laaditun välitilityksen jälkeen joutuvan maksukyvyttömyysmenettelyyn. GfW:llä oli tuolloin noin 6 miljoonan euron tilivaje, joka vahvistettiin laadittaessa vuoden 2000 tilinpäätöstä. Vaje johtui siitä, että GfW:n omistuksessa edelleen olevan varaston arvo oli laskenut markkinahintojen romahdettua, mikä tarkoitti, että GfW ei pystyisi myymään varastoaan kuin hintaan, joka on aluksi arvioitua alempi. |
| --- | --- |

(76)

Saksan mukaan GfW:n todettiin marraskuussa 2000 laaditun välitilityksen jälkeen joutuvan maksukyvyttömyysmenettelyyn. GfW:llä oli tuolloin noin 6 miljoonan euron tilivaje, joka vahvistettiin laadittaessa vuoden 2000 tilinpäätöstä. Vaje johtui siitä, että GfW:n omistuksessa edelleen olevan varaston arvo oli laskenut markkinahintojen romahdettua, mikä tarkoitti, että GfW ei pystyisi myymään varastoaan kuin hintaan, joka on aluksi arvioitua alempi.

| (77) | Saksan toimittamien tietojen mukaan WAK:lla oli 31 päivänä lokakuuta 2000 vielä noin 10 miljoonan euron saatavat GfW:ltä. Vakuutena WAK:lla oli GfW:n kiinnitettyä omaisuutta, joka oli tuolloin arvoltaan 5,7 miljoonaa euroa. Viinitilat ja kauppiaat sovelsivat siihen (yksinkertaisia, laajennettuja tai jatkettuja) omistuksenpidätyksiä, jotka Saksan lain mukaan antaisivat viinitiloille ja kauppiaille etuoikeuden maksukyvyttömyyden tapauksessa. Saksan mukaan GfW:n olisi siis maksukyvyttömyysmenettelyn tapauksessa suoritettava viinitiloille ja kauppiaille noin 3,5 miljoonan euron suuruinen maksu ennen kuin maksuja voitaisiin suorittaa muille velkojille. |
| --- | --- |

(77)

Saksan toimittamien tietojen mukaan WAK:lla oli 31 päivänä lokakuuta 2000 vielä noin 10 miljoonan euron saatavat GfW:ltä. Vakuutena WAK:lla oli GfW:n kiinnitettyä omaisuutta, joka oli tuolloin arvoltaan 5,7 miljoonaa euroa. Viinitilat ja kauppiaat sovelsivat siihen (yksinkertaisia, laajennettuja tai jatkettuja) omistuksenpidätyksiä, jotka Saksan lain mukaan antaisivat viinitiloille ja kauppiaille etuoikeuden maksukyvyttömyyden tapauksessa. Saksan mukaan GfW:n olisi siis maksukyvyttömyysmenettelyn tapauksessa suoritettava viinitiloille ja kauppiaille noin 3,5 miljoonan euron suuruinen maksu ennen kuin maksuja voitaisiin suorittaa muille velkojille.

| (78) | Välittömät toimet olivat tarpeen, jotta tilivaje saataisiin korjattua ajoissa ja voitaisiin välttää maksukyvyttömyysmenettelyjen aloittaminen Saksan osakeyhtiölain alkuperäisen version 64 §:n ja maksukyvyttömyyslain 19 §:n mukaisesti. |
| --- | --- |

(78)

Välittömät toimet olivat tarpeen, jotta tilivaje saataisiin korjattua ajoissa ja voitaisiin välttää maksukyvyttömyysmenettelyjen aloittaminen Saksan osakeyhtiölain alkuperäisen version 64 §:n ja maksukyvyttömyyslain 19 §:n mukaisesti.

| (79) | Saksa huomauttaa, että pääasiallisen velkojan ominaisuudessa WAK:lla, jonka vakuudet olivat heikommat, oli huomattava intressi välttää uhkaava maksukyvyttömyys. Sen vuoksi se yritti saada viinitilat ja kauppiaat luopumaan osasta saataviaan ja sopi GfW:n kanssa 4 päivänä joulukuuta 2000 seuraavaa:






  — | vajetta vastaava osa saatavista asetetaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan sen jälkeen, kun viinitilat ja kauppiaat ovat suostuneet luopumaan 90 prosentin osuudesta jäljellä olevia saataviaan, |
| --- | --- | --- |

(79)

Saksa huomauttaa, että pääasiallisen velkojan ominaisuudessa WAK:lla, jonka vakuudet olivat heikommat, oli huomattava intressi välttää uhkaava maksukyvyttömyys. Sen vuoksi se yritti saada viinitilat ja kauppiaat luopumaan osasta saataviaan ja sopi GfW:n kanssa 4 päivänä joulukuuta 2000 seuraavaa:

—

vajetta vastaava osa saatavista asetetaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan sen jälkeen, kun viinitilat ja kauppiaat ovat suostuneet luopumaan 90 prosentin osuudesta jäljellä olevia saataviaan,

| — | luovutaan, mutta vain tarvittaessa, siitä määrästä saatavia, joka oli sovittu asetettavan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan. |
| --- | --- |

—

luovutaan, mutta vain tarvittaessa, siitä määrästä saatavia, joka oli sovittu asetettavan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan.

| (80) | Vaikka neuvottelut alkoivat menestyksekkäästi valtaosan viinitiloista ja kauppiaista suostuttua luopumaan saatavistaan, ne eivät lopulta kuitenkaan tuoneet GfW:lle toivottua tulosta, mikä johtui eräiden viinitilojen ja kauppiaiden sekä näiden lakimiesten yhdenmukaistetusta toiminnasta. Viinitilat ja kauppiaat eivät olleet halukkaita luopumaan saatavistaan, koska ne olivat laajennetun tai jatketun omistuksenpidätyksen seurauksena saaneet vakuuksiin liittyvän etuoikeusaseman, joten ne jättivät kanteluja. Nämä kantelut käsiteltiin tuomioistuimessa, joka ehdotti sovintosopimuksia. Sovintosopimusten mukaan GfW:n olisi maksettava 70 prosenttia jäljellä olevista saatavista, ja 30 prosentin osalta niistä olisi luovuttava. Tuomioistuin päätti myös, että GfW:n olisi maksettava tuomioistuinkäsittelystä johtuvat maksut 80-prosenttisesti. Muut tuomioistuimet ehdottivat vastaavia sovintosopimuksia. Tämän vuoksi GfW ei voinut enää olettaa, että muut viinitilat ja kauppiaat suostuisivat luopumaan jäljellä olevista saatavistaan 90-prosenttisesti. Monet viinitilat ja kauppiaat ilmoittivat nyt myös, että ne vaatisivat jäljellä olevan 20 prosentin maksuosuuden 100-prosenttista takaisinmaksua. Se, että 2 700 viinitilasta ja kauppiaasta 1 700 oli jo ilmoittanut olevansa valmis luopumaan osasta saataviaan, ei ollut enää merkityksellistä, sillä Saksan maksukyvyttömyyslain 305a §:ssä säädetään, että tuomioistuimen ulkopuolinen sovintoratkaisu (außergerichtliche Einigung) maksukyvyttömyysmenettelyjen välttämiseksi epäonnistuu, jos yksikin velkoja päättää hakea täytäntöönpanoa sen jälkeen, kun tuomioistuimen ulkopuolista sovintoratkaisua koskevat neuvottelut on aloitettu. |
| --- | --- |

(80)

Vaikka neuvottelut alkoivat menestyksekkäästi valtaosan viinitiloista ja kauppiaista suostuttua luopumaan saatavistaan, ne eivät lopulta kuitenkaan tuoneet GfW:lle toivottua tulosta, mikä johtui eräiden viinitilojen ja kauppiaiden sekä näiden lakimiesten yhdenmukaistetusta toiminnasta. Viinitilat ja kauppiaat eivät olleet halukkaita luopumaan saatavistaan, koska ne olivat laajennetun tai jatketun omistuksenpidätyksen seurauksena saaneet vakuuksiin liittyvän etuoikeusaseman, joten ne jättivät kanteluja. Nämä kantelut käsiteltiin tuomioistuimessa, joka ehdotti sovintosopimuksia. Sovintosopimusten mukaan GfW:n olisi maksettava 70 prosenttia jäljellä olevista saatavista, ja 30 prosentin osalta niistä olisi luovuttava. Tuomioistuin päätti myös, että GfW:n olisi maksettava tuomioistuinkäsittelystä johtuvat maksut 80-prosenttisesti. Muut tuomioistuimet ehdottivat vastaavia sovintosopimuksia. Tämän vuoksi GfW ei voinut enää olettaa, että muut viinitilat ja kauppiaat suostuisivat luopumaan jäljellä olevista saatavistaan 90-prosenttisesti. Monet viinitilat ja kauppiaat ilmoittivat nyt myös, että ne vaatisivat jäljellä olevan 20 prosentin maksuosuuden 100-prosenttista takaisinmaksua. Se, että 2 700 viinitilasta ja kauppiaasta 1 700 oli jo ilmoittanut olevansa valmis luopumaan osasta saataviaan, ei ollut enää merkityksellistä, sillä Saksan maksukyvyttömyyslain 305a §:ssä säädetään, että tuomioistuimen ulkopuolinen sovintoratkaisu (außergerichtliche Einigung) maksukyvyttömyysmenettelyjen välttämiseksi epäonnistuu, jos yksikin velkoja päättää hakea täytäntöönpanoa sen jälkeen, kun tuomioistuimen ulkopuolista sovintoratkaisua koskevat neuvottelut on aloitettu.

| (81) | Sen vuoksi WAK sopi 21 päivänä helmikuuta 2001 GfW:n kanssa kattavansa vuotta 2000 koskevan vajeen kokonaisuudessaan luopumalla 5 005 441,60 eurosta saataviaan, ja että velan loppusummasta ei perittäisi lainkaan korkoa ajalta 1.1.2001–31.12.2001 ja että viinitilojen ja kauppiaiden saatavat maksettaisiin takaisin kokonaisuudessaan. Paremmassa etuoikeusasemassa olevien saatavien vakuus oli taattu. GfW:n vaje saatiin korjattua, maksukyvyttömyysmenettelyt vältettiin ja GfW pystyi jatkamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

(81)

Sen vuoksi WAK sopi 21 päivänä helmikuuta 2001 GfW:n kanssa kattavansa vuotta 2000 koskevan vajeen kokonaisuudessaan luopumalla 5 005 441,60 eurosta saataviaan, ja että velan loppusummasta ei perittäisi lainkaan korkoa ajalta 1.1.2001–31.12.2001 ja että viinitilojen ja kauppiaiden saatavat maksettaisiin takaisin kokonaisuudessaan. Paremmassa etuoikeusasemassa olevien saatavien vakuus oli taattu. GfW:n vaje saatiin korjattua, maksukyvyttömyysmenettelyt vältettiin ja GfW pystyi jatkamaan toimintaansa.

| (82) | Saksa väittää, että sekä saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan että niistä luopuminen noudattavat yksityisen velkojan testiä. Tämän väitteensä tueksi Saksa viittaa asian kannalta merkitykselliseen oikeuskäytäntöön. |
| --- | --- |

(82)

Saksa väittää, että sekä saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan että niistä luopuminen noudattavat yksityisen velkojan testiä. Tämän väitteensä tueksi Saksa viittaa asian kannalta merkitykselliseen oikeuskäytäntöön.

| (83) | Tosiasiallisesti takaisin perityn määrän lisäämiseksi voidaan vaatia, että osasta vaatimuksia luovutaan (11). Yksityinen velkoja toimisi tällä tavoin minimoidakseen tappionsa. Jos saatavilla ei olisi riittäviä vakuuksia, takaisinmaksun lykkäämiseen suostuminen lisäisi takaisinmaksun mahdollisuuksia tappioitta, koska velallisella olisi mahdollisuus selvitä kriisistä ja korjata tilanteensa (12). Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin torjuu HAMSA-tuomiossa komission aiemman käytännön, jonka mukaan yksityisten ja julkisten velkojien edellytetään luopuvan yhtäläisestä osuudesta saatavia suhteessa näiden velkaosuuksiin. Sen sijaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että yksityisen velkojan testiä voidaan soveltaa myös, kun niiden summien välillä, joista eri velkojat ovat luopuneet, on epäsuhta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin korostaa, että määräävänä seikkana on se, onko velkoja kiinteistöpanttivelkoja, etuoikeutettu vai tavallinen velkoja, toisin sanoen eri velkojille annettujen vakuuksien asema. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että julkinen velkoja toimii kuten yksityinen velkoja, kun tämä päättää luopua osasta saataviaan laadittuaan laajan ja kohtuullisen arvion mahdollisesti takaisin maksettavasta määrästä, selvitystilaan asettamisen riskistä ja mahdollisuudesta palauttaa yrityksen kannattavuus (13). Saksa viittaa myös komission Huta Cynku -asiassa tekemään päätökseen, jonka mukaan ei voida puhua hyödystä eikä myöskään valtiontuesta silloin, kun rakenneuudistus tuottaisi velkojille suuremman hyödyn kuin yrityksen asettaminen selvitystilaan (14). |
| --- | --- |

(83)

Tosiasiallisesti takaisin perityn määrän lisäämiseksi voidaan vaatia, että osasta vaatimuksia luovutaan (11). Yksityinen velkoja toimisi tällä tavoin minimoidakseen tappionsa. Jos saatavilla ei olisi riittäviä vakuuksia, takaisinmaksun lykkäämiseen suostuminen lisäisi takaisinmaksun mahdollisuuksia tappioitta, koska velallisella olisi mahdollisuus selvitä kriisistä ja korjata tilanteensa (12). Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin torjuu HAMSA-tuomiossa komission aiemman käytännön, jonka mukaan yksityisten ja julkisten velkojien edellytetään luopuvan yhtäläisestä osuudesta saatavia suhteessa näiden velkaosuuksiin. Sen sijaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että yksityisen velkojan testiä voidaan soveltaa myös, kun niiden summien välillä, joista eri velkojat ovat luopuneet, on epäsuhta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin korostaa, että määräävänä seikkana on se, onko velkoja kiinteistöpanttivelkoja, etuoikeutettu vai tavallinen velkoja, toisin sanoen eri velkojille annettujen vakuuksien asema. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että julkinen velkoja toimii kuten yksityinen velkoja, kun tämä päättää luopua osasta saataviaan laadittuaan laajan ja kohtuullisen arvion mahdollisesti takaisin maksettavasta määrästä, selvitystilaan asettamisen riskistä ja mahdollisuudesta palauttaa yrityksen kannattavuus (13). Saksa viittaa myös komission Huta Cynku -asiassa tekemään päätökseen, jonka mukaan ei voida puhua hyödystä eikä myöskään valtiontuesta silloin, kun rakenneuudistus tuottaisi velkojille suuremman hyödyn kuin yrityksen asettaminen selvitystilaan (14).

| (84) | Saksa väittää tämän perusteella, että kun otetaan huomioon WAK:n asema pääasiallisena velkojana, jonka vakuudet olivat heikommat kuin viinitiloilla ja kauppiailla, saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan kuin niistä luopuminen noudattivat yksityisen velkojan testiä eivätkä olleet valtiontukea. WAK olisi maksukyvyttömyysmenettelyssä menettänyt vähintään saman ja todennäköisimmin huomattavasti suuremman määrän jäljellä olevia saataviaan. |
| --- | --- |

(84)

Saksa väittää tämän perusteella, että kun otetaan huomioon WAK:n asema pääasiallisena velkojana, jonka vakuudet olivat heikommat kuin viinitiloilla ja kauppiailla, saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan kuin niistä luopuminen noudattivat yksityisen velkojan testiä eivätkä olleet valtiontukea. WAK olisi maksukyvyttömyysmenettelyssä menettänyt vähintään saman ja todennäköisimmin huomattavasti suuremman määrän jäljellä olevia saataviaan.

| (85) | Vain GfW:n maksukyvyttömyyden välttämisen sekä viinitilojen ja kauppiaiden jäljellä olevien saatavien maksamisen ansiosta WAK:lla oli täydet vakuusoikeudet jäljellä olevaan varastoon ja WAK pystyi turvaamaan jäljellä olevien saataviensa paremman takaisinmaksun kuin mikä olisi toteutunut maksukyvyttömyyden tapauksessa. |
| --- | --- |

(85)

Vain GfW:n maksukyvyttömyyden välttämisen sekä viinitilojen ja kauppiaiden jäljellä olevien saatavien maksamisen ansiosta WAK:lla oli täydet vakuusoikeudet jäljellä olevaan varastoon ja WAK pystyi turvaamaan jäljellä olevien saataviensa paremman takaisinmaksun kuin mikä olisi toteutunut maksukyvyttömyyden tapauksessa.

| (86) | Ennakkoarvioinnin näkökulmasta WAK:n toiminta oli Saksan mukaan moitteetonta, varsinkin koska se onnistui turvaamaan paremman takaisinmaksun muunnettuaan heikot vakuutensa ensisijaiseksi vakuusoikeudeksi ja vältti GfW:tä uhkaavan maksukyvyttömyyden. Saksan mukaan mikä tahansa yksityinen pankki olisi toiminut vastaavassa tilanteessa samoin. |
| --- | --- |

(86)

Ennakkoarvioinnin näkökulmasta WAK:n toiminta oli Saksan mukaan moitteetonta, varsinkin koska se onnistui turvaamaan paremman takaisinmaksun muunnettuaan heikot vakuutensa ensisijaiseksi vakuusoikeudeksi ja vältti GfW:tä uhkaavan maksukyvyttömyyden. Saksan mukaan mikä tahansa yksityinen pankki olisi toiminut vastaavassa tilanteessa samoin.

| (87) | GfW:n tilien ennakkoarvioinnissa oli Saksan viranomaisten mukaan arvioitu, että jos GfW olisi jatkanut toimintaansa, WAK:lle olisi saatettu maksaa takaisin 5 112 918,81 euroa. Toisaalta jos GfW olisi joutunut maksukyvyttömyysmenettelyyn, WAK:lle olisi voitu maksaa takaisin vain korkeintaan 2,4 miljoonaa euroa. Tämä erotus on vähintään 2,7 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(87)

GfW:n tilien ennakkoarvioinnissa oli Saksan viranomaisten mukaan arvioitu, että jos GfW olisi jatkanut toimintaansa, WAK:lle olisi saatettu maksaa takaisin 5 112 918,81 euroa. Toisaalta jos GfW olisi joutunut maksukyvyttömyysmenettelyyn, WAK:lle olisi voitu maksaa takaisin vain korkeintaan 2,4 miljoonaa euroa. Tämä erotus on vähintään 2,7 miljoonaa euroa.

| (88) | Tämä seikka vahvistetaan riippumattoman tilintarkastajan (15)3 päivänä helmikuuta 2003 laatimassa WAK:n tilaamassa raportissa, joka toimitettiin Saksan viranomaisille. Raportissa päädytään siihen, että WAK:n oli taloudelliselta kannalta järkevää asettaa saatavansa etuoikeudeltaan huonompaan asemaan, luopua osasta saataviaan edellä mainitun määrän osalta ja luopua tulevista korkomaksuista. Saksa esitti tälle johtopäätökselle perustelut, jotka ovat seuraavat:






  — | Ellei WAK olisi asettanut saataviaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja luopunut niistä sekä korkomaksuista, GfW:n olisi pitänyt hakea maksukyvyttömyystilaan asettamista, jolloin GfW:n toiminta olisi lopetettu. WAK:n saatavat olisi pitänyt maksaa GfW:n varastojen myynnillä. |
| --- | --- | --- |

(88)

Tämä seikka vahvistetaan riippumattoman tilintarkastajan (15)3 päivänä helmikuuta 2003 laatimassa WAK:n tilaamassa raportissa, joka toimitettiin Saksan viranomaisille. Raportissa päädytään siihen, että WAK:n oli taloudelliselta kannalta järkevää asettaa saatavansa etuoikeudeltaan huonompaan asemaan, luopua osasta saataviaan edellä mainitun määrän osalta ja luopua tulevista korkomaksuista. Saksa esitti tälle johtopäätökselle perustelut, jotka ovat seuraavat:

—

Ellei WAK olisi asettanut saataviaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja luopunut niistä sekä korkomaksuista, GfW:n olisi pitänyt hakea maksukyvyttömyystilaan asettamista, jolloin GfW:n toiminta olisi lopetettu. WAK:n saatavat olisi pitänyt maksaa GfW:n varastojen myynnillä.

| — | Jos GfW:n toiminta olisi lopetettu, sen varastojen arvo olisi laskenut. Varastojen myynnistä saatava tosiasiallinen tuotto olisi ollut vain noin 50–70 prosenttia kirjanpitoarvosta. Näin ollen tuotto olisi vakuusoikeudet huomioon ottaen ollut 1,84–2,4 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Jos GfW:n toiminta olisi lopetettu, sen varastojen arvo olisi laskenut. Varastojen myynnistä saatava tosiasiallinen tuotto olisi ollut vain noin 50–70 prosenttia kirjanpitoarvosta. Näin ollen tuotto olisi vakuusoikeudet huomioon ottaen ollut 1,84–2,4 miljoonaa euroa.

| — | Maksukyvyttömyysmenettelyt tulevat kalliiksi. |
| --- | --- |

—

Maksukyvyttömyysmenettelyt tulevat kalliiksi.

| — | Saksan maksukyvyttömyyslaissa (”InsO”) säädetään oikeudesta erottaa omistuksenpidätyksellä varustetut tuotteet; tämä määräytyy kuitenkin sen mukaan, päättääkö selvittäjä valita sopimuksen täytäntöönpanon vai omaisuuden pitämisen erillään (InsO:n 103 kohta). Omaisuuden pitäminen erillään on mahdollista vain, jos selvittäjä kieltäytyy panemasta sopimusta täytäntöön, jolloin velkoja voi vetäytyä sopimuksesta ja vaatia omaisuuden erottamista. Tällöin velkoja on oikeutettu korvaukseen sopimuksen laiminlyönnin johdosta. Etumaksut voidaan vähentää. Vastineeksi GfW voi vaatia jo suoritettujen maksujen palautusta, ja ne voidaan huomioida sopimuksen laiminlyönnistä maksettavassa korvauksessa. |
| --- | --- |

—

Saksan maksukyvyttömyyslaissa (”InsO”) säädetään oikeudesta erottaa omistuksenpidätyksellä varustetut tuotteet; tämä määräytyy kuitenkin sen mukaan, päättääkö selvittäjä valita sopimuksen täytäntöönpanon vai omaisuuden pitämisen erillään (InsO:n 103 kohta). Omaisuuden pitäminen erillään on mahdollista vain, jos selvittäjä kieltäytyy panemasta sopimusta täytäntöön, jolloin velkoja voi vetäytyä sopimuksesta ja vaatia omaisuuden erottamista. Tällöin velkoja on oikeutettu korvaukseen sopimuksen laiminlyönnin johdosta. Etumaksut voidaan vähentää. Vastineeksi GfW voi vaatia jo suoritettujen maksujen palautusta, ja ne voidaan huomioida sopimuksen laiminlyönnistä maksettavassa korvauksessa.

| — | GfW:n oli oikeudellisesti mahdollista välttää maksukyvyttömyysmenettelyt sen jälkeen, kun WAK oli asettanut osan saatavistaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan. Kun WAK oli luopunut osasta saataviaan ja korkomaksujaan, sen jäljellä olevat saatavat olivat 5,15 miljoonaa euroa, jonka se saattoi olettaa saavansa takaisin sen ansiosta, että GfW pystyi jatkamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

—

GfW:n oli oikeudellisesti mahdollista välttää maksukyvyttömyysmenettelyt sen jälkeen, kun WAK oli asettanut osan saatavistaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan. Kun WAK oli luopunut osasta saataviaan ja korkomaksujaan, sen jäljellä olevat saatavat olivat 5,15 miljoonaa euroa, jonka se saattoi olettaa saavansa takaisin sen ansiosta, että GfW pystyi jatkamaan toimintaansa.

| — | Lisäksi todetaan, että jos maksukyvyttömyysmenettelyt olisi aloitettu, GfW olisi maksukyvyttömyyssäännösten mukaisesti voinut kiistää WAK:lle 1 päivän marraskuuta ja 31 päivän joulukuuta 2000 välillä suorittamansa, 1 440 476,92 euron suuruiset lainalyhennykset. Tällöin WAK olisi joutunut maksamaan kyseisen summan takaisin. |
| --- | --- |

—

Lisäksi todetaan, että jos maksukyvyttömyysmenettelyt olisi aloitettu, GfW olisi maksukyvyttömyyssäännösten mukaisesti voinut kiistää WAK:lle 1 päivän marraskuuta ja 31 päivän joulukuuta 2000 välillä suorittamansa, 1 440 476,92 euron suuruiset lainalyhennykset. Tällöin WAK olisi joutunut maksamaan kyseisen summan takaisin.

| (89) | Saksa korostaa, että jälkiarvioinnin perusteella saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen oli taloudelliselta kannalta järkevämpää, sillä GfW:n maksukyvyttömyyden välttämiseksi suoritetut lyhennykset olivat 4 670 517,65 euroa. Tämä on suurempi summa kuin ne 2,4 miljoonaa euroa, jotka olisi enimmillään voitu turvata maksukyvyttömyysmenettelyllä. |
| --- | --- |

(89)

Saksa korostaa, että jälkiarvioinnin perusteella saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen oli taloudelliselta kannalta järkevämpää, sillä GfW:n maksukyvyttömyyden välttämiseksi suoritetut lyhennykset olivat 4 670 517,65 euroa. Tämä on suurempi summa kuin ne 2,4 miljoonaa euroa, jotka olisi enimmillään voitu turvata maksukyvyttömyysmenettelyllä.

| (90) | Saksa toteaa lopuksi, että koska saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen noudattivat yksityisen velkojan testiä, kyseiset WAK:n toteuttamat toimenpiteet eivät olleet viinitiloille ja kauppiaille myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(90)

Saksa toteaa lopuksi, että koska saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen noudattivat yksityisen velkojan testiä, kyseiset WAK:n toteuttamat toimenpiteet eivät olleet viinitiloille ja kauppiaille myönnettyä tukea.

VI.   TUEN ARVIOINTI

VI.1   Yhteinen markkinajärjestely

| (91) | Ennen kuin viinialan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä huhtikuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 479/2008 (16) tuli voimaan, viininviljelyä ja -valmistusta säädeltiin asetuksella (EY) N:o 1493/1999. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 71 artiklan mukaan EY:n perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa) sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Viininviljelyä ja valmistusta säädeltiin ennen 31 päivää heinäkuuta 2000 asetuksella (ETY) N:o 822/87. Asetuksen (ETY) N:o 822/87 76 artiklan mukaan EY:n perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa) sovelletaan asetuksen 1 artiklassa lueteltujen tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Sen vuoksi nyt kyseessä olevat toimenpiteet on tutkittava valtiontukia koskevien sääntöjen valossa. |
| --- | --- |

(91)

Ennen kuin viinialan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä huhtikuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 479/2008 (16) tuli voimaan, viininviljelyä ja -valmistusta säädeltiin asetuksella (EY) N:o 1493/1999. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 71 artiklan mukaan EY:n perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa) sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Viininviljelyä ja valmistusta säädeltiin ennen 31 päivää heinäkuuta 2000 asetuksella (ETY) N:o 822/87. Asetuksen (ETY) N:o 822/87 76 artiklan mukaan EY:n perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklaa (nykyisin SEUT-sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa) sovelletaan asetuksen 1 artiklassa lueteltujen tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Sen vuoksi nyt kyseessä olevat toimenpiteet on tutkittava valtiontukia koskevien sääntöjen valossa.

VI.2   Onko kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta?

| (92) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(92)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (93) | WAK on julkisoikeudellinen yhteisö, jota rahoitetaan osaksi Rheinland-Pfalzin osavaltion varoilla ja osaksi veroluonteisilla maksuilla. Toimenpide rahoitetaan näin ollen valtion varoista. |
| --- | --- |

(93)

WAK on julkisoikeudellinen yhteisö, jota rahoitetaan osaksi Rheinland-Pfalzin osavaltion varoilla ja osaksi veroluonteisilla maksuilla. Toimenpide rahoitetaan näin ollen valtion varoista.

| (94) | Yritykselle myönnetty tuki näyttää vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos kyseinen yritys toimii markkinoilla, joilla käydään unionin sisäistä kauppaa (17). Maataloustuotteilla käytävä unionin sisäinen kauppa on merkittävää. Kyseinen tuki on siis omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (18). |
| --- | --- |

(94)

Yritykselle myönnetty tuki näyttää vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos kyseinen yritys toimii markkinoilla, joilla käydään unionin sisäistä kauppaa (17). Maataloustuotteilla käytävä unionin sisäinen kauppa on merkittävää. Kyseinen tuki on siis omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (18).

| (95) | Yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että ratkaistaessa, onko jokin valtion toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, on tarpeen selvittää myös, saako tuensaajayritys sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisten markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaan (19), ja/tai vapauttaako toimenpide yrityksen sellaisista kustannuksista, jotka olisivat muuten kuluttaneet sen varoja (20). Tämä riittäisi osoittamaan mahdolliset kilpailun vääristymät (21). |
| --- | --- |

(95)

Yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että ratkaistaessa, onko jokin valtion toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, on tarpeen selvittää myös, saako tuensaajayritys sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisten markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaan (19), ja/tai vapauttaako toimenpide yrityksen sellaisista kustannuksista, jotka olisivat muuten kuluttaneet sen varoja (20). Tämä riittäisi osoittamaan mahdolliset kilpailun vääristymät (21).

VI.2.1   Onko kyse Gesellschaft für Weinabsatz -yhtiölle (GfW) myönnetystä tuesta?

VI.2.1.a   WAK:n myöntämä laina

| (96) | WAK myönsi 15 302 696,25 euron lainan syksyllä 1999. GfW:ltä perittiin laina-ajalla korkoa 3,28–5,25 prosenttia. Riskipreemiota ei veloitettu. Saksan viitekorko oli kyseisellä ajanjaksolla 5,23–6,33 prosenttia. |
| --- | --- |

(96)

WAK myönsi 15 302 696,25 euron lainan syksyllä 1999. GfW:ltä perittiin laina-ajalla korkoa 3,28–5,25 prosenttia. Riskipreemiota ei veloitettu. Saksan viitekorko oli kyseisellä ajanjaksolla 5,23–6,33 prosenttia.

| (97) | Saksa on komission kanssa samaa mieltä siitä, että lainaa ei myönnetty markkinaehdoin. Jos laina olisi myönnetty markkinaehdoin, siitä olisi peritty korkeampi peruskorko, johon olisi lisätty riskipreemio ottaen huomioon lainan vakuuden tarjoama alhainen turva. |
| --- | --- |

(97)

Saksa on komission kanssa samaa mieltä siitä, että lainaa ei myönnetty markkinaehdoin. Jos laina olisi myönnetty markkinaehdoin, siitä olisi peritty korkeampi peruskorko, johon olisi lisätty riskipreemio ottaen huomioon lainan vakuuden tarjoama alhainen turva.

| (98) | Yhteenvetona voidaan todeta, että GfW:lle myönnetty laina sisälsi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontukiosuuden, sillä GfW sai sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisten markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaan. Tukiosuudeksi lasketaan perityn koron ja sellaisen viitekoron välinen erotus, johon on lisätty asianmukainen riskipreemio. |
| --- | --- |

(98)

Yhteenvetona voidaan todeta, että GfW:lle myönnetty laina sisälsi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontukiosuuden, sillä GfW sai sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisten markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaan. Tukiosuudeksi lasketaan perityn koron ja sellaisen viitekoron välinen erotus, johon on lisätty asianmukainen riskipreemio.

| (99) | Tuen mahdollinen siirtyminen oikeudellisille seuraajille |
| --- | --- |

(99)

Tuen mahdollinen siirtyminen oikeudellisille seuraajille

| (100) | Saksan mukaan GfW asetettiin selvitystilaan ja lakkautettiin 1 päivästä kesäkuuta 2005. Jäljellä olevilta liiketoiminta-aloilta jääneet varastot myytiin kokonaisuudessaan. Koko tuotto käytettiin lyhennyksiin WAK:lle. Ostajan (yksityishenkilö) kanssa sovittiin, että 31 päivänä joulukuuta 2004 laaditun omaisuusluettelon mukainen jäljellä olevan varaston arvo siirrettäisiin WAK:lle vuoden 2005 lopussa. Kyseinen arvo olisi 79 579,79 euron suuruinen alkuperäinen hankinta-arvo. GfW poistettiin kaupparekisteristä vuoden 2006 aikana. Sillä ei ole oikeudellista seuraajaa, eikä olemassa ole mitään oikeushenkilöä, jolta tuki voitaisiin periä takaisin. Saksa toteaa, että näin ollen tuen takaisinperiminen ei ole oikeuskäytännön (22) mukaan mahdollista. |
| --- | --- |

(100)

Saksan mukaan GfW asetettiin selvitystilaan ja lakkautettiin 1 päivästä kesäkuuta 2005. Jäljellä olevilta liiketoiminta-aloilta jääneet varastot myytiin kokonaisuudessaan. Koko tuotto käytettiin lyhennyksiin WAK:lle. Ostajan (yksityishenkilö) kanssa sovittiin, että 31 päivänä joulukuuta 2004 laaditun omaisuusluettelon mukainen jäljellä olevan varaston arvo siirrettäisiin WAK:lle vuoden 2005 lopussa. Kyseinen arvo olisi 79 579,79 euron suuruinen alkuperäinen hankinta-arvo. GfW poistettiin kaupparekisteristä vuoden 2006 aikana. Sillä ei ole oikeudellista seuraajaa, eikä olemassa ole mitään oikeushenkilöä, jolta tuki voitaisiin periä takaisin. Saksa toteaa, että näin ollen tuen takaisinperiminen ei ole oikeuskäytännön (22) mukaan mahdollista.

| (101) | Koska GfW:n jäljellä oleva omaisuus myytiin, ostaja olisi mahdollisesti voinut hyötyä GfW:lle myönnetystä tuesta. Koska ostaja kuitenkin maksoi alkuperäisen hankintahinnan ja markkinat olivat edellisvuosien aikana romahtaneet, on selvää, että ostajan maksama hinta vastasi vähintäänkin markkinahintoja. Sen vuoksi komissio päättelee, ettei GfW:n jäljellä olevan varaston ostajalle siirtynyt mitään tukea. Samanaikaisesti GfW lakkasi olemasta olemassa, joten tukea ei voida periä takaisin. |
| --- | --- |

(101)

Koska GfW:n jäljellä oleva omaisuus myytiin, ostaja olisi mahdollisesti voinut hyötyä GfW:lle myönnetystä tuesta. Koska ostaja kuitenkin maksoi alkuperäisen hankintahinnan ja markkinat olivat edellisvuosien aikana romahtaneet, on selvää, että ostajan maksama hinta vastasi vähintäänkin markkinahintoja. Sen vuoksi komissio päättelee, ettei GfW:n jäljellä olevan varaston ostajalle siirtynyt mitään tukea. Samanaikaisesti GfW lakkasi olemasta olemassa, joten tukea ei voida periä takaisin.

VI.2.1.b.   WAK:n toteuttama saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen

| (102) | Saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan sekä saatavista ja korkomaksuista luopuminen rahoitettiin WAK:n omista varoista ja WAK:n ottamalla lainalla, minkä vuoksi ne on katsottava rahoitetuiksi valtion varoista. |
| --- | --- |

(102)

Saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan sekä saatavista ja korkomaksuista luopuminen rahoitettiin WAK:n omista varoista ja WAK:n ottamalla lainalla, minkä vuoksi ne on katsottava rahoitetuiksi valtion varoista.

| (103) | Sen selvittämiseksi, onko saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan sekä saatavista ja korkomaksuista luopuminen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tarpeen selvittää, saiko GfW sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisten markkinaehtojen mukaan, ja/tai vapauttiko toimenpide GfW:n sellaisista kustannuksista, jotka olisivat muuten kuluttaneet sen varoja. Tämä arviointi on tehtävä soveltaen yksityisen velkojan testiä. Yksityisen velkojan testillä arvioidaan, olisiko tai onko yksityinen velkoja toiminut vastaavissa markkinaolosuhteissa samalla tavoin kuin julkinen velkoja. |
| --- | --- |

(103)

Sen selvittämiseksi, onko saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan sekä saatavista ja korkomaksuista luopuminen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tarpeen selvittää, saiko GfW sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisten markkinaehtojen mukaan, ja/tai vapauttiko toimenpide GfW:n sellaisista kustannuksista, jotka olisivat muuten kuluttaneet sen varoja. Tämä arviointi on tehtävä soveltaen yksityisen velkojan testiä. Yksityisen velkojan testillä arvioidaan, olisiko tai onko yksityinen velkoja toiminut vastaavissa markkinaolosuhteissa samalla tavoin kuin julkinen velkoja.

| (104) | Tosiasiallisesti takaisin perityn määrän lisäämiseksi voidaan vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti vaatia, että osasta vaatimuksia luovutaan. Yksityinen velkoja toimisi tällä tavoin minimoidakseen tappionsa (23). Jos saatavilla ei olisi riittäviä vakuuksia, takaisinmaksun lykkäämiseen suostuminen lisäisi takaisinmaksun mahdollisuuksia tappioitta, koska velallisella olisi mahdollisuus selvitä kriisistä ja korjata tilanteensa (24). |
| --- | --- |

(104)

Tosiasiallisesti takaisin perityn määrän lisäämiseksi voidaan vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti vaatia, että osasta vaatimuksia luovutaan. Yksityinen velkoja toimisi tällä tavoin minimoidakseen tappionsa (23). Jos saatavilla ei olisi riittäviä vakuuksia, takaisinmaksun lykkäämiseen suostuminen lisäisi takaisinmaksun mahdollisuuksia tappioitta, koska velallisella olisi mahdollisuus selvitä kriisistä ja korjata tilanteensa (24).

| (105) | Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin torjuu antamassaan HAMSA-tuomiossa (25) komission aiemman käytännön, jonka mukaan yksityisten ja julkisten velkojien edellytetään luopuvan yhtäläisestä osuudesta saatavia suhteessa näiden velkaosuuksiin. Sen sijaan yhteisöjen tuomioistuin totesi, että yksityisen velkojan testiä voidaan soveltaa myös, kun niiden summien välillä, joista eri velkojat ovat luopuneet, on epäsuhta. Tuomion 168 ja 169 kohdassa todetaan seuraavaa:






  ”(168) | Kun yritys, jonka taloudellinen asema on huonontunut merkittävästi, ehdottaa velkojilleen sellaista sopimusta tai joukkoa sopimuksia, jotka koskevat sen velkojen järjestelyä, tilanteensa korjaamiseksi ja selvitystilaan asettamisen välttämiseksi, kunkin velkojan on tehtävä päätös yhtäältä sen summan osalta, jota sille tarjotaan ehdotetun sopimuksen pohjalta, ja toisaalta sen summan osalta, jonka se arvioi voivansa saada takaisin yrityksen mahdollisen selvitystilaan asettamisen jälkeen. Sen päätökseen vaikuttaa joukko tekijöitä, kuten se, onko se kiinteistöpanttivelkoja, etuoikeutettu vai tavallinen velkoja, sen hallussa mahdollisesti olevien vakuuksien luonne ja merkitys, sen tekemä arviointi yrityksen selviämismahdollisuuksista, ja se hyöty, jonka se saa, jos yritys asetetaan selvitystilaan. Jos esimerkiksi ilmenee, että siinä tapauksessa, että yritys asetetaan selvitystilaan, yrityksen varallisuuden realisoinnista saadaan riittävästi rahaa ainoastaan kiinnityksellä turvattujen saamisten ja etuoikeutettujen saamisten maksamiseen, tavallisilla saamisilla ei ole mitään arvoa. Tällaisessa tilanteessa se, että tavallinen velkoja luopuu merkittävästä osasta saamisiaan, ei merkitse todellista uhrausta. |
| --- | --- | --- |

(105)

Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin torjuu antamassaan HAMSA-tuomiossa (25) komission aiemman käytännön, jonka mukaan yksityisten ja julkisten velkojien edellytetään luopuvan yhtäläisestä osuudesta saatavia suhteessa näiden velkaosuuksiin. Sen sijaan yhteisöjen tuomioistuin totesi, että yksityisen velkojan testiä voidaan soveltaa myös, kun niiden summien välillä, joista eri velkojat ovat luopuneet, on epäsuhta. Tuomion 168 ja 169 kohdassa todetaan seuraavaa:

”(168)

| (169) | Tästä seuraa varsinkin, että silloin kun niitä tekijöitä, joiden perusteella velkoja päättää siitä, kuinka kiinnostava sille tarjottu mahdollisuus on, ei tunneta, pelkästään sen perusteella, että niiden summien välillä, joista eri velkojaryhmät ovat luopuneet, on ilmeinen epäsuhde, ei yksinään voida tehdä mitään johtopäätöksiä niistä syistä, joiden vuoksi kyseiset velkojaryhmät ovat päättäneet hyväksyä ehdotetut velkojen anteeksiannot.” |
| --- | --- |

(169)

| (106) | Lisäksi yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi HAMSA-asiassa (26), että julkinen velkoja toimii kuten yksityinen velkoja, kun tämä päättää luopua osasta saataviaan laadittuaan laajan ja kohtuullisen arvion mahdollisesti takaisin maksettavasta määrästä, selvitystilaan asettamisen riskistä ja mahdollisuudesta palauttaa yrityksen kannattavuus. Komissio päätti Huta Cynku -asiassa (27) tekemässään päätöksessä, ettei hyödystä eikä näin ollen valtiontuesta voida puhua silloin, kun rakenneuudistus tuottaisi velkojille suuremman hyödyn kuin yrityksen asettaminen selvitystilaan. |
| --- | --- |

(106)

Lisäksi yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi HAMSA-asiassa (26), että julkinen velkoja toimii kuten yksityinen velkoja, kun tämä päättää luopua osasta saataviaan laadittuaan laajan ja kohtuullisen arvion mahdollisesti takaisin maksettavasta määrästä, selvitystilaan asettamisen riskistä ja mahdollisuudesta palauttaa yrityksen kannattavuus. Komissio päätti Huta Cynku -asiassa (27) tekemässään päätöksessä, ettei hyödystä eikä näin ollen valtiontuesta voida puhua silloin, kun rakenneuudistus tuottaisi velkojille suuremman hyödyn kuin yrityksen asettaminen selvitystilaan.

| (107) | Arvioitaessa, olisiko tai onko yksityinen velkoja toiminut samalla tavoin kuin WAK, on edellä siteerattuun oikeuskäytäntöön viitaten tarpeen tarkastella, mitkä olivat WAK:n mahdollisuudet silloin kun todettiin, että GfW oli vaarassa joutua maksukyvyttömyysmenettelyyn, ja mitkä olisivat olleet niiden taloudelliset seuraukset. Seuraavaksi on tarpeen toteuttaa sama tarkastelu myös viinitilojen ja kauppiaiden osalta ja arvioida sen jälkeen, voidaanko WAK:n tilannetta verrata ja arvioida viinitilojen ja kauppiaiden toteuttamien toimien pohjalta. |
| --- | --- |

(107)

Arvioitaessa, olisiko tai onko yksityinen velkoja toiminut samalla tavoin kuin WAK, on edellä siteerattuun oikeuskäytäntöön viitaten tarpeen tarkastella, mitkä olivat WAK:n mahdollisuudet silloin kun todettiin, että GfW oli vaarassa joutua maksukyvyttömyysmenettelyyn, ja mitkä olisivat olleet niiden taloudelliset seuraukset. Seuraavaksi on tarpeen toteuttaa sama tarkastelu myös viinitilojen ja kauppiaiden osalta ja arvioida sen jälkeen, voidaanko WAK:n tilannetta verrata ja arvioida viinitilojen ja kauppiaiden toteuttamien toimien pohjalta.

| (108) | WAK:lla oli kaksi mahdollisuutta, kun sille oli ilmoitettu GfW:tä uhkaavasta maksukyvyttömyydestä. Se saattoi joko hyväksyä maksukyvyttömyysmenettelyjen aloittamisen tai yrittää välttää ne tekemällä GfW:n kanssa sopimuksen, jonka ansiosta GfW voisi jatkaa toimintaansa. Saksan toimittamien ja riippumattoman tarkastajan laatimassa 3 päivänä helmikuuta 2003 päivätyssä raportissa vahvistettujen tietojen perusteella (ks. johdanto-osan 88 kappale) näihin kahteen päätökseen liittyvät taloudelliset seuraukset ovat Saksan mukaan seuraavanlaiset: Maksukyvyttömyysmenettelyjen tapauksessa WAK voisi ennakolta odottaa saavansa takaisin enimmillään noin 2,4 miljoonaa euroa saatavistaan. Jos WAK allekirjoittaisi GfW:n kanssa sopimuksen ja luopuisi osasta saataviaan, jolloin GfW voisi jatkaa toimintaansa, WAK voisi ennakolta odottaa saavansa takaisin noin 5,1 miljoonaa euroa saatavistaan. Erotus on siis 2,7 miljoonaa euroa sen vaihtoehdon hyväksi, että GfW:tä autetaan välttämään maksukyvyttömyysmenettelyt. Se seikka, suostuisivatko viinitilat ja kauppiaat toimimaan samoin, vaikutti takaisinperittävien määrien laskentaan vain hieman eikä muuttanut näiden kahden vaihtoehdon vertailun tulosta. |
| --- | --- |

(108)

WAK:lla oli kaksi mahdollisuutta, kun sille oli ilmoitettu GfW:tä uhkaavasta maksukyvyttömyydestä. Se saattoi joko hyväksyä maksukyvyttömyysmenettelyjen aloittamisen tai yrittää välttää ne tekemällä GfW:n kanssa sopimuksen, jonka ansiosta GfW voisi jatkaa toimintaansa. Saksan toimittamien ja riippumattoman tarkastajan laatimassa 3 päivänä helmikuuta 2003 päivätyssä raportissa vahvistettujen tietojen perusteella (ks. johdanto-osan 88 kappale) näihin kahteen päätökseen liittyvät taloudelliset seuraukset ovat Saksan mukaan seuraavanlaiset: Maksukyvyttömyysmenettelyjen tapauksessa WAK voisi ennakolta odottaa saavansa takaisin enimmillään noin 2,4 miljoonaa euroa saatavistaan. Jos WAK allekirjoittaisi GfW:n kanssa sopimuksen ja luopuisi osasta saataviaan, jolloin GfW voisi jatkaa toimintaansa, WAK voisi ennakolta odottaa saavansa takaisin noin 5,1 miljoonaa euroa saatavistaan. Erotus on siis 2,7 miljoonaa euroa sen vaihtoehdon hyväksi, että GfW:tä autetaan välttämään maksukyvyttömyysmenettelyt. Se seikka, suostuisivatko viinitilat ja kauppiaat toimimaan samoin, vaikutti takaisinperittävien määrien laskentaan vain hieman eikä muuttanut näiden kahden vaihtoehdon vertailun tulosta.

| (109) | Raportissa esitetty arvio maksukyvyttömyyden tapauksessa toteutuvasta 2,4 miljoonan euron takaisinperinnästä perustuu Saksan oletukseen siitä, että viinitilojen ja kauppiaiden 4,4 miljoonan euron saatavat olisi maksettava ennen WAK:n saatavia. Euroopan komission mukaan Saksan maksukyvyttömyyslaissa säädetään kuitenkin, että velat olisi ennen WAK:n velkoja maksettava takaisin vain niille viinitiloille ja kauppiaille, joihin sovelletaan jatkettua omistuksenpidätystä. Muut velat olisivat samassa asemassa WAK:n velan kanssa. Euroopan komission omista laskelmista käy kuitenkin ilmi, että vaikka kaikki WAK:n, viinitilojen ja kauppiaiden saatavat olisivat samassa asemassa, WAK voisi maksukyvyttömyyden tapauksessa odottaa saavansa takaisin enintään 4,7 miljoonaa euroa (laskelma perustuu siihen, että maksukyvyttömyyden tapauksessa takaisin maksettava kokonaismäärä olisi enintään 6,8 miljoonaa euroa ja että takaisinmaksut suoritettaisiin WAK:lle ja viinitiloille suhteessa siihen, mitä niille oltiin velkaa – 10 miljoonaa euroa WAK:lle ja 4,4 miljoonaa euroa viinitiloille ja kauppiaille). Näin ollen voidaan päätellä, että ennakolta parempi vaihtoehto WAK:n kannalta olisi auttaa GfW:tä välttämään maksukyvyttömyys. |
| --- | --- |

(109)

Raportissa esitetty arvio maksukyvyttömyyden tapauksessa toteutuvasta 2,4 miljoonan euron takaisinperinnästä perustuu Saksan oletukseen siitä, että viinitilojen ja kauppiaiden 4,4 miljoonan euron saatavat olisi maksettava ennen WAK:n saatavia. Euroopan komission mukaan Saksan maksukyvyttömyyslaissa säädetään kuitenkin, että velat olisi ennen WAK:n velkoja maksettava takaisin vain niille viinitiloille ja kauppiaille, joihin sovelletaan jatkettua omistuksenpidätystä. Muut velat olisivat samassa asemassa WAK:n velan kanssa. Euroopan komission omista laskelmista käy kuitenkin ilmi, että vaikka kaikki WAK:n, viinitilojen ja kauppiaiden saatavat olisivat samassa asemassa, WAK voisi maksukyvyttömyyden tapauksessa odottaa saavansa takaisin enintään 4,7 miljoonaa euroa (laskelma perustuu siihen, että maksukyvyttömyyden tapauksessa takaisin maksettava kokonaismäärä olisi enintään 6,8 miljoonaa euroa ja että takaisinmaksut suoritettaisiin WAK:lle ja viinitiloille suhteessa siihen, mitä niille oltiin velkaa – 10 miljoonaa euroa WAK:lle ja 4,4 miljoonaa euroa viinitiloille ja kauppiaille). Näin ollen voidaan päätellä, että ennakolta parempi vaihtoehto WAK:n kannalta olisi auttaa GfW:tä välttämään maksukyvyttömyys.

| (110) | Viinitilat ja kauppiaat esittivät toisaalta hyvin erilaisen laskelman. Niille oli ensinnäkin jo suoritettu 80 prosenttia maksusta niiden toimittamien tuotteiden osalta. Toisekseen ne saisivat GfW:n esittämän tarjouksen mukaisesti vain 10 prosenttia siitä 20 prosentin osuudesta, jonka GfW oli niille vielä velkaa. Tosiasiassa tämä tarkoitti, että jos ne allekirjoittaisivat sopimuksen, ne saisivat sovitusta ostohinnasta enää vain 2 prosenttia. Tämä on varmuudella vähemmän, kuin ne voisivat odottaa saavansa maksukyvyttömyysmenettelyssä, riippumatta niiden vakuusasemasta (yksinkertainen, laajennettu vai jatkettu omistuksenpidätys). Keskimäärin ne saattoivat odottaa saavansa 48 prosenttia jäljellä olevista saatavistaan (2,1 miljoonaa euroa siitä 4,4 miljoonan euron summasta, joka niille oltiin velkaa). Sen vuoksi ei ole yllättävää, että osa viinitiloista ja kauppiaista hylkäsi GfW:n tarjouksen. Kolmanneksi viinitilojen ja kauppiaiden on täytynyt tietää, että WAK:n kannatti luopua osasta saataviaan ja välttää maksukyvyttömyysmenettelyt, vaikkeivät viinitilat ja kauppiaat näin toimisikaan. Tässäkin tapauksessa viinitilat ja kauppiaat saisivat jäljellä olevista saatavistaan takaisin suuremman osuuden kuin tarjotut 10 prosenttia. Neljänneksi syyksi mainittakoon, että monet viinitiloista ja kauppiaista olivat jo haastaneet GfW:n oikeuteen ja oikeus oli ratkaissut asian niiden eduksi ja velvoittanut GfW:n maksamaan 80 prosenttia jäljellä olevista saatavista. |
| --- | --- |

(110)

Viinitilat ja kauppiaat esittivät toisaalta hyvin erilaisen laskelman. Niille oli ensinnäkin jo suoritettu 80 prosenttia maksusta niiden toimittamien tuotteiden osalta. Toisekseen ne saisivat GfW:n esittämän tarjouksen mukaisesti vain 10 prosenttia siitä 20 prosentin osuudesta, jonka GfW oli niille vielä velkaa. Tosiasiassa tämä tarkoitti, että jos ne allekirjoittaisivat sopimuksen, ne saisivat sovitusta ostohinnasta enää vain 2 prosenttia. Tämä on varmuudella vähemmän, kuin ne voisivat odottaa saavansa maksukyvyttömyysmenettelyssä, riippumatta niiden vakuusasemasta (yksinkertainen, laajennettu vai jatkettu omistuksenpidätys). Keskimäärin ne saattoivat odottaa saavansa 48 prosenttia jäljellä olevista saatavistaan (2,1 miljoonaa euroa siitä 4,4 miljoonan euron summasta, joka niille oltiin velkaa). Sen vuoksi ei ole yllättävää, että osa viinitiloista ja kauppiaista hylkäsi GfW:n tarjouksen. Kolmanneksi viinitilojen ja kauppiaiden on täytynyt tietää, että WAK:n kannatti luopua osasta saataviaan ja välttää maksukyvyttömyysmenettelyt, vaikkeivät viinitilat ja kauppiaat näin toimisikaan. Tässäkin tapauksessa viinitilat ja kauppiaat saisivat jäljellä olevista saatavistaan takaisin suuremman osuuden kuin tarjotut 10 prosenttia. Neljänneksi syyksi mainittakoon, että monet viinitiloista ja kauppiaista olivat jo haastaneet GfW:n oikeuteen ja oikeus oli ratkaissut asian niiden eduksi ja velvoittanut GfW:n maksamaan 80 prosenttia jäljellä olevista saatavista.

| (111) | Voidaan todeta, että huolimatta siitä seikasta, että viinitilat, kauppiaat ja WAK olivat kaikki GfW:n velkojia, WAK:n sekä viinitilojen kauppiaiden tekemät valinnat ja kyseisten valintojen tulokset olivat niin erilaiset, ettei niitä voida verrata keskenään. Se seikka, että viinitilat ja kauppiaat päättivät olla luopumatta saatavistaan, ei saisi vaikuttaa kielteisesti analysoitaessa, oliko WAK:n toiminta yksityisen velkojan testin mukaista. |
| --- | --- |

(111)

Voidaan todeta, että huolimatta siitä seikasta, että viinitilat, kauppiaat ja WAK olivat kaikki GfW:n velkojia, WAK:n sekä viinitilojen kauppiaiden tekemät valinnat ja kyseisten valintojen tulokset olivat niin erilaiset, ettei niitä voida verrata keskenään. Se seikka, että viinitilat ja kauppiaat päättivät olla luopumatta saatavistaan, ei saisi vaikuttaa kielteisesti analysoitaessa, oliko WAK:n toiminta yksityisen velkojan testin mukaista.

| (112) | Verrattuaan WAK:n eri vaihtoehtoja toisiinsa komissio toteaa, että WAK:lle suotuisin vaihtoehto oli 4 päivänä joulukuuta 2000 ja 21 päivänä helmikuuta 2001 toteutettu saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen yhteensä 5 005 441,60 euron edestä sekä korkomaksuista luopuminen 31 päivästä joulukuuta 2000. Näin ollen tämä vaihtoehto täyttää yksityisen velkojan kriteerit. Saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen tulkitaan velan maksun lykkäämiseksi, joka on velkojalle edullisempi vaihtoehto kuin selvitystilaan asettaminen. Vakiintuneen oikeuskäytännön (28) mukaisesti julkiset velkojat vertaavat toisiinsa niille rakenneuudistuksen yhteydessä ehdotettua osuutta saatavista ja sitä osuutta, jonka ne voisivat saada, jos yritys asetettaisiin selvitystilaan. Näin ollen GfW ei saanut sellaista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, joten WAK:n päätös asettaa osa saatavistaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja luopua osasta niitä, ei johtanut GfW:lle myönnettyyn valtiontukeen. |
| --- | --- |

(112)

Verrattuaan WAK:n eri vaihtoehtoja toisiinsa komissio toteaa, että WAK:lle suotuisin vaihtoehto oli 4 päivänä joulukuuta 2000 ja 21 päivänä helmikuuta 2001 toteutettu saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen yhteensä 5 005 441,60 euron edestä sekä korkomaksuista luopuminen 31 päivästä joulukuuta 2000. Näin ollen tämä vaihtoehto täyttää yksityisen velkojan kriteerit. Saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen tulkitaan velan maksun lykkäämiseksi, joka on velkojalle edullisempi vaihtoehto kuin selvitystilaan asettaminen. Vakiintuneen oikeuskäytännön (28) mukaisesti julkiset velkojat vertaavat toisiinsa niille rakenneuudistuksen yhteydessä ehdotettua osuutta saatavista ja sitä osuutta, jonka ne voisivat saada, jos yritys asetettaisiin selvitystilaan. Näin ollen GfW ei saanut sellaista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, joten WAK:n päätös asettaa osa saatavistaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja luopua osasta niitä, ei johtanut GfW:lle myönnettyyn valtiontukeen.

| (113) | Menettelyjä aloitettaessa esitettiin epäilyjä siitä, oliko WAK rajoittanut minimiin saatavansa, jotka se päätti asettaa etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja joista se päätti luopua. Saksan huomautuksista kävi kuitenkin ilmi, että WAK luopui siitä osasta saataviaan, joka oli tarpeen GfW:n vuotta 2000 koskevan vajeen kattamiseksi. Tämä oli Saksan maksukyvyttömyyslain mukaan välttämätöntä (ks. johdanto-osan 25 kappale), jotta maksukyvyttömyysmenettelyt voitiin välttää ja mahdollistaa GfW:n toiminnan jatkuminen. Ensimmäisessä GfW:n ja WAK:n välisessä sopimuksessa (allekirjoitettu 4 päivänä joulukuuta 2000) WAK sopii GfW:n kanssa GfW:n maksukyvyttömyyden välttämiseksi, että GfW:n vajetta vastaava määrä saatavia asetetaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan sen jälkeen, kun viinitilat ja kauppiaat ovat suostuneet luopumaan 90 prosentin osuudesta jäljellä olevia saataviaan, ja että tarvittaessa WAK luopuu siitä määrästä saatavia, jonka se oli suostunut asettamaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan (ks. johdanto-osan 79 ja 80 kappale). Se, että saatavista luopuminen oli aluksi oletettua suurempaa, johtui siitä, että huolimatta WAK:n ja GfW:n yrityksistä saada viinitilat ja kauppiaat osallistumaan GfW:n maksukyvyttömyyden välttämiseen (ks. Saksan huomautuksia koskeva johdanto-osan 79 ja 80 kappale), viinitilat ja kauppiaat päättivät olla luopumatta saatavistaan edellä johdanto-osan 110 kappaleessa mainituista syistä. Kuten johdanto-osan 108 kappaleessa todetaan, viinitilojen ja kauppiaiden päätös olla luopumatta mistään osasta jäljellä olevia saataviaan vaikutti vain vähän WAK:n taloudelliseen arvioon eikä muuttanut arvion tulosta, jonka mukaan WAK:n oli taloudellisesti kannattavampaa auttaa GfW:tä välttämään maksukyvyttömyysmenettelyt. |
| --- | --- |

(113)

Menettelyjä aloitettaessa esitettiin epäilyjä siitä, oliko WAK rajoittanut minimiin saatavansa, jotka se päätti asettaa etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja joista se päätti luopua. Saksan huomautuksista kävi kuitenkin ilmi, että WAK luopui siitä osasta saataviaan, joka oli tarpeen GfW:n vuotta 2000 koskevan vajeen kattamiseksi. Tämä oli Saksan maksukyvyttömyyslain mukaan välttämätöntä (ks. johdanto-osan 25 kappale), jotta maksukyvyttömyysmenettelyt voitiin välttää ja mahdollistaa GfW:n toiminnan jatkuminen. Ensimmäisessä GfW:n ja WAK:n välisessä sopimuksessa (allekirjoitettu 4 päivänä joulukuuta 2000) WAK sopii GfW:n kanssa GfW:n maksukyvyttömyyden välttämiseksi, että GfW:n vajetta vastaava määrä saatavia asetetaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan sen jälkeen, kun viinitilat ja kauppiaat ovat suostuneet luopumaan 90 prosentin osuudesta jäljellä olevia saataviaan, ja että tarvittaessa WAK luopuu siitä määrästä saatavia, jonka se oli suostunut asettamaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan (ks. johdanto-osan 79 ja 80 kappale). Se, että saatavista luopuminen oli aluksi oletettua suurempaa, johtui siitä, että huolimatta WAK:n ja GfW:n yrityksistä saada viinitilat ja kauppiaat osallistumaan GfW:n maksukyvyttömyyden välttämiseen (ks. Saksan huomautuksia koskeva johdanto-osan 79 ja 80 kappale), viinitilat ja kauppiaat päättivät olla luopumatta saatavistaan edellä johdanto-osan 110 kappaleessa mainituista syistä. Kuten johdanto-osan 108 kappaleessa todetaan, viinitilojen ja kauppiaiden päätös olla luopumatta mistään osasta jäljellä olevia saataviaan vaikutti vain vähän WAK:n taloudelliseen arvioon eikä muuttanut arvion tulosta, jonka mukaan WAK:n oli taloudellisesti kannattavampaa auttaa GfW:tä välttämään maksukyvyttömyysmenettelyt.

| (114) | Sen vuoksi komissio päättelee, että WAK:n päätös, jonka mukaan se asetti osan saatavista etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja luopui osasta niitä, oli WAK:lle suotuisin vaihtoehto. Näin ollen se noudattaa yksityisen velkojan periaatetta, mistä syystä sen ei pidä katsoa olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, GfW:lle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(114)

Sen vuoksi komissio päättelee, että WAK:n päätös, jonka mukaan se asetti osan saatavista etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja luopui osasta niitä, oli WAK:lle suotuisin vaihtoehto. Näin ollen se noudattaa yksityisen velkojan periaatetta, mistä syystä sen ei pidä katsoa olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, GfW:lle myönnettyä valtiontukea.

VI.2.2   Onko kyse viinitiloille ja kauppiaille myönnetystä tuesta?

| (115) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen ja myöhemmän laajentamisen yhteydessä esitettiin kysymyksiä viinitiloille ja kauppiaille mahdollisesti myönnetystä tuesta. GfW:n viinitiloille ja kauppiaille ostoajankohtana myöntämät vakuudet vaikuttivat ensinnäkin suhteellisen vahvoilta, ja epäiltiin, olivatko myönnetyt vakuudet todella tavanomaisen liiketoimintakäytännön mukaisia. Toiseksi arvioitiin, että puristemehusta oli maksettu markkinahintaa korkeampi hinta. Kolmanneksi viinitilojen ja kauppiaiden GfW:tä uhanneen maksukyvyttömyyden yhteydessä tekemä päätös olla luopumatta saatavistaan asetettiin kyseenalaiseksi samoin kuin WAK:n päätös, jonka mukaan ne asettivat osan saatavistaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja sen jälkeen luopuivat niistä, vaikka viinitilat ja kauppiaat kieltäytyivät luopumasta 90 prosentin osuudesta jäljellä olevia saataviaan (20 % varaston arvosta). |
| --- | --- |

(115)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen ja myöhemmän laajentamisen yhteydessä esitettiin kysymyksiä viinitiloille ja kauppiaille mahdollisesti myönnetystä tuesta. GfW:n viinitiloille ja kauppiaille ostoajankohtana myöntämät vakuudet vaikuttivat ensinnäkin suhteellisen vahvoilta, ja epäiltiin, olivatko myönnetyt vakuudet todella tavanomaisen liiketoimintakäytännön mukaisia. Toiseksi arvioitiin, että puristemehusta oli maksettu markkinahintaa korkeampi hinta. Kolmanneksi viinitilojen ja kauppiaiden GfW:tä uhanneen maksukyvyttömyyden yhteydessä tekemä päätös olla luopumatta saatavistaan asetettiin kyseenalaiseksi samoin kuin WAK:n päätös, jonka mukaan ne asettivat osan saatavistaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja sen jälkeen luopuivat niistä, vaikka viinitilat ja kauppiaat kieltäytyivät luopumasta 90 prosentin osuudesta jäljellä olevia saataviaan (20 % varaston arvosta).

VI.2.2.a   Puristemehun ostoajankohtana myönnetyt vakuudet

| (116) | Saksa on huomautuksissaan vakuuttanut, että eri viinitiloille ja kauppiaille puristemehun hankinnan yhteydessä myönnetty yksinkertainen, laajennettu tai jatkettu omistuksenpidätys oli todellakin tavanomaisen liiketoimintakäytännön mukaista. Tämä tarkoittaa, että vaikka omistuksenpidätys antoi erityisesti jatketun omistuksenpidätyksen saaneille viinitiloille ja kauppiaille suhteellisen vahvat vakuudet, ne noudattivat tavanomaista liiketoimintakäytäntöä eivätkä olleet vahvempia, kuin mitä olisi seurannut yksityisen ostajan kanssa sovituista järjestelyistä. |
| --- | --- |

(116)

Saksa on huomautuksissaan vakuuttanut, että eri viinitiloille ja kauppiaille puristemehun hankinnan yhteydessä myönnetty yksinkertainen, laajennettu tai jatkettu omistuksenpidätys oli todellakin tavanomaisen liiketoimintakäytännön mukaista. Tämä tarkoittaa, että vaikka omistuksenpidätys antoi erityisesti jatketun omistuksenpidätyksen saaneille viinitiloille ja kauppiaille suhteellisen vahvat vakuudet, ne noudattivat tavanomaista liiketoimintakäytäntöä eivätkä olleet vahvempia, kuin mitä olisi seurannut yksityisen ostajan kanssa sovituista järjestelyistä.

| (117) | Komissio viittaa suosituksiin (29), jotka Trierissä sijaitseva Saksan viininvalmistamoiden ja viinin vähittäiskauppiaiden liitto, Mainzissa sijaitseva Saksan viinikauppiaiden liitto ja Bonnissa sijaitseva Saksan viininviljelijöiden yhdistys (Der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier, der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz und der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) ovat rekisteröineet Saksan kilpailuviranomaisten kanssa (Bundeskartellamt) kilpailunrajoituslain (Gesetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (30) 22 §:n 3 momentin 2 alamomentin mukaisesti. Suositusten ensimmäinen versio rekisteröitiin vuonna 1990 ja nykyinen versio vuonna 2005. Suosituksissa tehdään selväksi, että tapauksissa, joissa täyttä ostohintaa ei makseta tavaraa siirrettäessä, myyjän olisi pidätettävä itsellään omistusoikeus, kunnes hinta on maksettu kokonaisuudessaan. Viinitiloille ja kauppiaille tässä tapauksessa myönnetyt vakuudet tarjosivat eritasoiset takeet. Täydellinen maksuvarmuus oli vain niillä toimijoilla, joihin sovellettiin jatkettua omistuksenpidätystä. Tämä merkitsee, että viinitiloille ja kauppiaille myönnetyt vakuudet eivät keskimäärin olleet niin vahvat, kuin edellä mainituissa suosituksissa suositellaan. Sen vuoksi komissio hyväksyy suositusten ja tosiasiallisesti myönnettyjen vakuuksien perusteella Saksan vakuuttelut, että viinitiloille ja kauppiaille tässä tapauksessa annettujen vakuuksien myöntäminen on tavanomaisen liiketoiminnan mukaista ja että myönnetyt vakuudet eivät olleet kahden yksityisen toimijan välisessä tavanomaisessa sopimuksessa myönnettyjä vahvemmat eivätkä sen vuoksi ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(117)

Komissio viittaa suosituksiin (29), jotka Trierissä sijaitseva Saksan viininvalmistamoiden ja viinin vähittäiskauppiaiden liitto, Mainzissa sijaitseva Saksan viinikauppiaiden liitto ja Bonnissa sijaitseva Saksan viininviljelijöiden yhdistys (Der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier, der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz und der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) ovat rekisteröineet Saksan kilpailuviranomaisten kanssa (Bundeskartellamt) kilpailunrajoituslain (Gesetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (30) 22 §:n 3 momentin 2 alamomentin mukaisesti. Suositusten ensimmäinen versio rekisteröitiin vuonna 1990 ja nykyinen versio vuonna 2005. Suosituksissa tehdään selväksi, että tapauksissa, joissa täyttä ostohintaa ei makseta tavaraa siirrettäessä, myyjän olisi pidätettävä itsellään omistusoikeus, kunnes hinta on maksettu kokonaisuudessaan. Viinitiloille ja kauppiaille tässä tapauksessa myönnetyt vakuudet tarjosivat eritasoiset takeet. Täydellinen maksuvarmuus oli vain niillä toimijoilla, joihin sovellettiin jatkettua omistuksenpidätystä. Tämä merkitsee, että viinitiloille ja kauppiaille myönnetyt vakuudet eivät keskimäärin olleet niin vahvat, kuin edellä mainituissa suosituksissa suositellaan. Sen vuoksi komissio hyväksyy suositusten ja tosiasiallisesti myönnettyjen vakuuksien perusteella Saksan vakuuttelut, että viinitiloille ja kauppiaille tässä tapauksessa annettujen vakuuksien myöntäminen on tavanomaisen liiketoiminnan mukaista ja että myönnetyt vakuudet eivät olleet kahden yksityisen toimijan välisessä tavanomaisessa sopimuksessa myönnettyjä vahvemmat eivätkä sen vuoksi ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

VI.2.2.b   Puristemehun ostoajankohtana puristemehusta maksettu hinta

| (118) | Menettelyjä aloitettaessa GfW:n ostamasta puristemehusta maksaman hinnan sanottiin olevan markkinahintaa korkeampi. Markkinahintana käytettiin pöytäviinin hintaa, ja viitehintana mainittu hinta oli 0,26 euroa litralta. Saksa oli toimittanut huomautuksissaan merkittäviä tietoja GfW:n liiketoimintastrategiasta. Tiedoista käy ilmi, että tavanomaisen pöytäviinin markkinat eivät ole merkitykselliset markkinat ja että GfW:n strategialla oli kolme tavoitetta. Ensimmäinen tavoite oli ostaa pöytäviinin valmistukseen tarkoitettua puristemehua, jolla oli tarkoitus osallistua EU:n tislausohjelmaan (40 % varastosta). Toinen tavoite oli ostaa korkealaatuista puristemehua, joka oli määrä myydä kuohuviinin tuotantoon käytettävän korkealaatuisten raakaviinin markkinoilla (60 % varastosta) Kolmantena tavoitteena oli osallistua EU:n varastointiohjelmaan 20 prosentin osuudella varastosta, ennen kuin se myytäisiin kuohuviinin tuotantoon. Arvioidessaan, kuuluvatko kaksi tuotetta samoille markkinoille, komissio viittaa merkityksellisten markkinoiden määritelmästä yhteisön kilpailuoikeuden kannalta annettuun komission tiedonantoon (31). Tiedonannon 7 kohdan mukaisesti merkityksellisiin tuotemarkkinoihin kuuluvat kaikki tuotteet ja/tai palvelut, joita kuluttaja pitää keskenään vaihdettavissa tai korvattavissa olevina niiden ominaisuuksien, hinnan ja käyttötarkoituksen vuoksi. |
| --- | --- |

(118)

Menettelyjä aloitettaessa GfW:n ostamasta puristemehusta maksaman hinnan sanottiin olevan markkinahintaa korkeampi. Markkinahintana käytettiin pöytäviinin hintaa, ja viitehintana mainittu hinta oli 0,26 euroa litralta. Saksa oli toimittanut huomautuksissaan merkittäviä tietoja GfW:n liiketoimintastrategiasta. Tiedoista käy ilmi, että tavanomaisen pöytäviinin markkinat eivät ole merkitykselliset markkinat ja että GfW:n strategialla oli kolme tavoitetta. Ensimmäinen tavoite oli ostaa pöytäviinin valmistukseen tarkoitettua puristemehua, jolla oli tarkoitus osallistua EU:n tislausohjelmaan (40 % varastosta). Toinen tavoite oli ostaa korkealaatuista puristemehua, joka oli määrä myydä kuohuviinin tuotantoon käytettävän korkealaatuisten raakaviinin markkinoilla (60 % varastosta) Kolmantena tavoitteena oli osallistua EU:n varastointiohjelmaan 20 prosentin osuudella varastosta, ennen kuin se myytäisiin kuohuviinin tuotantoon. Arvioidessaan, kuuluvatko kaksi tuotetta samoille markkinoille, komissio viittaa merkityksellisten markkinoiden määritelmästä yhteisön kilpailuoikeuden kannalta annettuun komission tiedonantoon (31). Tiedonannon 7 kohdan mukaisesti merkityksellisiin tuotemarkkinoihin kuuluvat kaikki tuotteet ja/tai palvelut, joita kuluttaja pitää keskenään vaihdettavissa tai korvattavissa olevina niiden ominaisuuksien, hinnan ja käyttötarkoituksen vuoksi.

| (119) | Selvää on, että sen puristemehun markkinat, joka ostettiin EU:n tislausohjelman hyödyntämiseksi, ovat tavanomaisen pöytäviinin markkinat. Merkityksellisen hinnan on kuitenkin oltava tislattavaksi toimitetusta viinistä maksettu hinta. |
| --- | --- |

(119)

Selvää on, että sen puristemehun markkinat, joka ostettiin EU:n tislausohjelman hyödyntämiseksi, ovat tavanomaisen pöytäviinin markkinat. Merkityksellisen hinnan on kuitenkin oltava tislattavaksi toimitetusta viinistä maksettu hinta.

| (120) | Kaikkien maatalousmarkkinoilla sovellettujen perinteisten interventiotoimenpiteiden tavoin viinin esitislauksen tärkeimpänä tavoitteena on asetuksen (ETY) N:o 822/87 38 artiklan mukaisesti poistaa ylitarjonta viinimarkkinoilta, ja sen vuoksi tästä vapaaehtoisesta tislauksesta oli maksettava riittävän korkea hinta, joka tarjosi tuottajille kannustimen toimittaa viini tislattavaksi. Neuvosto vahvisti tislaustoimenpiteen tosiasialliseksi vuosittaiseksi hinnaksi 65 prosenttia niin kutsusta ohjehinnasta. |
| --- | --- |

(120)

Kaikkien maatalousmarkkinoilla sovellettujen perinteisten interventiotoimenpiteiden tavoin viinin esitislauksen tärkeimpänä tavoitteena on asetuksen (ETY) N:o 822/87 38 artiklan mukaisesti poistaa ylitarjonta viinimarkkinoilta, ja sen vuoksi tästä vapaaehtoisesta tislauksesta oli maksettava riittävän korkea hinta, joka tarjosi tuottajille kannustimen toimittaa viini tislattavaksi. Neuvosto vahvisti tislaustoimenpiteen tosiasialliseksi vuosittaiseksi hinnaksi 65 prosenttia niin kutsusta ohjehinnasta.

| (121) | Itse ohjehinnasta päätettiin neuvostossa vuosittain, ja hinta vahvistettiin nimenomaisesti markkinoiden tukemiseksi. Tästä syystä se oli luonnollisesti vahvistettava riittävän korkealle tasolle. Viinialan ohjehintojen vahvistamisesta viinivuodeksi 1999/2000 19 päivänä heinäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1676/1999 (32) vahvistettiin eri viiniluokkien ohjehinnat. Luokan A II (Sylvaner- tai Müller-Thurgau-tyyppisistä viiniköynnöslajikkeista peräisin oleva pöytävalkoviini) hinnaksi vahvistettiin 82,81 euroa hehtolitralta ja luokan A III (Riesling-tyyppisistä viiniköynnöslajikkeista peräisin oleva pöytävalkoviini) hinnaksi 94,57 euroa hehtolitralta. Ostohintojen ja tukien sekä joidenkin muiden viinivuonna 1999/2000 interventiotoimenpiteisiin viinialalla sovellettavien määrien vahvistamisesta 26 päivänä heinäkuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1681/1999 (33) liitteen III mukaan tislauksesta maksettu täsmällinen määrä riippui tislaukseen toimitetun viinin alkoholipitoisuudesta, koska komissio ei laskenut esitislauksesta maksettavaa hintaa (65 % ohjehinnasta) kyseisenä vuonna hehtolitraa kohden vaan hehtolitran alkoholipitoisuuden mukaan. |
| --- | --- |

(121)

Itse ohjehinnasta päätettiin neuvostossa vuosittain, ja hinta vahvistettiin nimenomaisesti markkinoiden tukemiseksi. Tästä syystä se oli luonnollisesti vahvistettava riittävän korkealle tasolle. Viinialan ohjehintojen vahvistamisesta viinivuodeksi 1999/2000 19 päivänä heinäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1676/1999 (32) vahvistettiin eri viiniluokkien ohjehinnat. Luokan A II (Sylvaner- tai Müller-Thurgau-tyyppisistä viiniköynnöslajikkeista peräisin oleva pöytävalkoviini) hinnaksi vahvistettiin 82,81 euroa hehtolitralta ja luokan A III (Riesling-tyyppisistä viiniköynnöslajikkeista peräisin oleva pöytävalkoviini) hinnaksi 94,57 euroa hehtolitralta. Ostohintojen ja tukien sekä joidenkin muiden viinivuonna 1999/2000 interventiotoimenpiteisiin viinialalla sovellettavien määrien vahvistamisesta 26 päivänä heinäkuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1681/1999 (33) liitteen III mukaan tislauksesta maksettu täsmällinen määrä riippui tislaukseen toimitetun viinin alkoholipitoisuudesta, koska komissio ei laskenut esitislauksesta maksettavaa hintaa (65 % ohjehinnasta) kyseisenä vuonna hehtolitraa kohden vaan hehtolitran alkoholipitoisuuden mukaan.

| (122) | Komission tärkein tehtävä viinin tislauksen suhteen oli arvioida todellinen markkinatilanne ja vahvistaa sen mukaisesti esitislaukseen hyväksytyt määrät kunakin vuonna kaikissa jäsenvaltioissa. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87 38 artiklassa tarkoitetun esitislauksen käyttöön ottamisesta markkinointivuodeksi 1999/2000 5 päivänä marraskuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2367/1999 (34) mukaan Saksan markkinoille jaettu määrä viinivuonna 1999/2000 oli 148 000 hehtolitraa. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87 38 artiklassa tarkoitetun esitislauksen käyttöön ottamisesta markkinointivuodeksi 1999/2000 annetun asetuksen (EY) N:o 2367/1999 muuttamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2000 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 546/2000 (35) tämä määrä nostettiin 468 000 hehtolitraan. Asetuksella (EY) N:o 2367/1999 tislattavaksi toimitetun viinin määrä rajoitettiin 40 prosenttiin tuotannosta. Komission tietojen mukaan Saksan tuottajat tislasivat tässä järjestelmässä noin 400 000 hehtolitraa. |
| --- | --- |

(122)

Komission tärkein tehtävä viinin tislauksen suhteen oli arvioida todellinen markkinatilanne ja vahvistaa sen mukaisesti esitislaukseen hyväksytyt määrät kunakin vuonna kaikissa jäsenvaltioissa. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87 38 artiklassa tarkoitetun esitislauksen käyttöön ottamisesta markkinointivuodeksi 1999/2000 5 päivänä marraskuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2367/1999 (34) mukaan Saksan markkinoille jaettu määrä viinivuonna 1999/2000 oli 148 000 hehtolitraa. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87 38 artiklassa tarkoitetun esitislauksen käyttöön ottamisesta markkinointivuodeksi 1999/2000 annetun asetuksen (EY) N:o 2367/1999 muuttamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2000 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 546/2000 (35) tämä määrä nostettiin 468 000 hehtolitraan. Asetuksella (EY) N:o 2367/1999 tislattavaksi toimitetun viinin määrä rajoitettiin 40 prosenttiin tuotannosta. Komission tietojen mukaan Saksan tuottajat tislasivat tässä järjestelmässä noin 400 000 hehtolitraa.

| (123) | Tislattavaksi toimitetusta viinistä maksettu hinta oli Saksan mukaan 0,50–0,55 euroa litralta. Komission mielestä Saksan mainitsema hinta on realistinen ottaen huomioon edellä tarkoitettu laskentatapa. |
| --- | --- |

(123)

Tislattavaksi toimitetusta viinistä maksettu hinta oli Saksan mukaan 0,50–0,55 euroa litralta. Komission mielestä Saksan mainitsema hinta on realistinen ottaen huomioon edellä tarkoitettu laskentatapa.

| (124) | Komissio toteaa, että EU:n huomattavaan osaan viinimarkkinoita kohdistamien markkinainterventioiden seurauksena luotiin kahdet erilliset markkinat. Toisilla markkinoilla viitehinta oli tislaukseen toimitetusta viinistä maksettu hinta, tässä tapauksessa 0,50–0,55 euroa litralta, ja toisilla markkinoilla viitehinta oli markkinahinta. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittua 0,26 euron litrahintaa ei voida näin ollen pitää ostetusta, tislaukseen lähetettävästä puristemehusta maksettuna merkityksellisenä viitehintana. |
| --- | --- |

(124)

Komissio toteaa, että EU:n huomattavaan osaan viinimarkkinoita kohdistamien markkinainterventioiden seurauksena luotiin kahdet erilliset markkinat. Toisilla markkinoilla viitehinta oli tislaukseen toimitetusta viinistä maksettu hinta, tässä tapauksessa 0,50–0,55 euroa litralta, ja toisilla markkinoilla viitehinta oli markkinahinta. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittua 0,26 euron litrahintaa ei voida näin ollen pitää ostetusta, tislaukseen lähetettävästä puristemehusta maksettuna merkityksellisenä viitehintana.

| (125) | Jotta voitaisiin määrittää, mitkä olivat sen puristemehun merkitykselliset markkinat, joka ostettiin tarkoituksena jalostaa se kuohuviinin tuotantoon tarkoitetuksi raakaviiniksi, on ensiksi tarpeen arvioida, onko olemassa erillisiä viinimarkkinoita ja kuuluuko GfW:n ostama puristemehu samoille markkinoille kuin pöytäviini. Lisäksi on tärkeää selvittää, voitaisiinko korkealaatuisemmasta viinistä saada korkeampia hintoja. Komissio viittaa tilastoissaan aina eri hintoihin viinin laadusta riippuen. Komission omien viiniasiantuntijoiden mukaan viinin hinta ei ole kunkin erän osalta sama ja käytettävissä olevista viinitilastoista saadaan vain erilaatuisten viinien keskihinnat. Todellisen hintaan vaikuttavat monet seikat. Tärkeimmät seikat ovat laatu, ikä, maine, kysyntä ja alkoholipitoisuus/Öchsle-asteet. Öchsle-aste ilmoittaa kypsyyden ja rypäleissä olevan sokerin tason. Se on tärkeä, sillä se määrittää viinin lopullisen luonnollisen alkoholipitoisuuden. Saksan viini-instituutin (Deutsches Weininstitute) mukaan sektin/kuohuviinin tuotanto edellyttää raakaviiniltä korkeaa alkoholipitoisuutta (36). |
| --- | --- |

(125)

Jotta voitaisiin määrittää, mitkä olivat sen puristemehun merkitykselliset markkinat, joka ostettiin tarkoituksena jalostaa se kuohuviinin tuotantoon tarkoitetuksi raakaviiniksi, on ensiksi tarpeen arvioida, onko olemassa erillisiä viinimarkkinoita ja kuuluuko GfW:n ostama puristemehu samoille markkinoille kuin pöytäviini. Lisäksi on tärkeää selvittää, voitaisiinko korkealaatuisemmasta viinistä saada korkeampia hintoja. Komissio viittaa tilastoissaan aina eri hintoihin viinin laadusta riippuen. Komission omien viiniasiantuntijoiden mukaan viinin hinta ei ole kunkin erän osalta sama ja käytettävissä olevista viinitilastoista saadaan vain erilaatuisten viinien keskihinnat. Todellisen hintaan vaikuttavat monet seikat. Tärkeimmät seikat ovat laatu, ikä, maine, kysyntä ja alkoholipitoisuus/Öchsle-asteet. Öchsle-aste ilmoittaa kypsyyden ja rypäleissä olevan sokerin tason. Se on tärkeä, sillä se määrittää viinin lopullisen luonnollisen alkoholipitoisuuden. Saksan viini-instituutin (Deutsches Weininstitute) mukaan sektin/kuohuviinin tuotanto edellyttää raakaviiniltä korkeaa alkoholipitoisuutta (36).

| (126) | Tämä tukee Saksan väitteitä siitä, että puristemehun Öchsle-asteen on oltava korkeampi, jos lopputuotteena on kuohuviini kuin jos lopputuotteena olisi pöytäviini, ja että Öchsle-asteiltaan korkeammasta puristemehusta oli maksettava lisämaksu. Sen vuoksi komissio hyväksyy Saksan väitteet erillisten markkinoiden olemassaolosta ja siitä, että kuohuviinin tuotantoon käytetystä puristemehusta maksetun hinnan on todellakin pitänyt olla pöytäviinin tuotantoon käytetystä rypälemehusta maksettua hintaa korkeampi. Tämän johdosta komissio hyväksyy myös sen, että GfW:n tuolloin maksamaa ostohintaa ei voida verrata 0,26 euroa litralta olevaan pöytäviinin hintaan, kuten menettelyn aluksi tehtiin. |
| --- | --- |

(126)

Tämä tukee Saksan väitteitä siitä, että puristemehun Öchsle-asteen on oltava korkeampi, jos lopputuotteena on kuohuviini kuin jos lopputuotteena olisi pöytäviini, ja että Öchsle-asteiltaan korkeammasta puristemehusta oli maksettava lisämaksu. Sen vuoksi komissio hyväksyy Saksan väitteet erillisten markkinoiden olemassaolosta ja siitä, että kuohuviinin tuotantoon käytetystä puristemehusta maksetun hinnan on todellakin pitänyt olla pöytäviinin tuotantoon käytetystä rypälemehusta maksettua hintaa korkeampi. Tämän johdosta komissio hyväksyy myös sen, että GfW:n tuolloin maksamaa ostohintaa ei voida verrata 0,26 euroa litralta olevaan pöytäviinin hintaan, kuten menettelyn aluksi tehtiin.

| (127) | Saksa toimitti lisäksi tietoja hinnasta, joka on saavutettavissa merkityksellisillä markkinoilla, eli kuohuviinin tuotantoon käytettävän korkealaatuisen puristemehun markkinoilla. Kyseisten tietojen mukaan perushinta, joka kuohuviinin tuotantoon tarkoitetun raakaviinin markkinoilla maksettiin yhdestä litrasta 60 Öchsle-asteen puristemehua, oli 0,312 euroa litralta. Kutakin ylimääräistä Öchsle-astetta kohden (enintään 80 Öchsle-asteeseen saakka) maksettiin lisää 0,005 euroa litralta. Viinitiloille ja kauppiaille näiden korkealaatuisesta puristemehusta (60 % ostetusta puristemehusta) suoritettu maksu noudatti tätä periaatetta. Tämän lisäksi Saksan viininviljelijöiden yhdistyksen (Deutsche Weinbauverband) kaudelta 1998–2001 olevien, Saksan toimittamien tuontitilastojen mukaan irtotavarana tuodusta valkoviinistä, joka soveltui korkean laatunsa ansiosta kuohuviinin tuotantoon, maksettu markkinahinta oli 0,38 euroa litralta. |
| --- | --- |

(127)

Saksa toimitti lisäksi tietoja hinnasta, joka on saavutettavissa merkityksellisillä markkinoilla, eli kuohuviinin tuotantoon käytettävän korkealaatuisen puristemehun markkinoilla. Kyseisten tietojen mukaan perushinta, joka kuohuviinin tuotantoon tarkoitetun raakaviinin markkinoilla maksettiin yhdestä litrasta 60 Öchsle-asteen puristemehua, oli 0,312 euroa litralta. Kutakin ylimääräistä Öchsle-astetta kohden (enintään 80 Öchsle-asteeseen saakka) maksettiin lisää 0,005 euroa litralta. Viinitiloille ja kauppiaille näiden korkealaatuisesta puristemehusta (60 % ostetusta puristemehusta) suoritettu maksu noudatti tätä periaatetta. Tämän lisäksi Saksan viininviljelijöiden yhdistyksen (Deutsche Weinbauverband) kaudelta 1998–2001 olevien, Saksan toimittamien tuontitilastojen mukaan irtotavarana tuodusta valkoviinistä, joka soveltui korkean laatunsa ansiosta kuohuviinin tuotantoon, maksettu markkinahinta oli 0,38 euroa litralta.

| (128) | Komissio on valmis hyväksymään Saksan väitteet noin 0,38 euroa litralta olevasta markkinahinnasta ottaen huomioon omilta viiniasiantuntijoiltaan saamansa, viinin hinnan muodostumista koskevat tiedot, edellä esitetyt Saksan viini-instituutilta saamansa tiedot ja GfW:n toimintasuunnitelmassa esitetyn tuottolaskelman. |
| --- | --- |

(128)

Komissio on valmis hyväksymään Saksan väitteet noin 0,38 euroa litralta olevasta markkinahinnasta ottaen huomioon omilta viiniasiantuntijoiltaan saamansa, viinin hinnan muodostumista koskevat tiedot, edellä esitetyt Saksan viini-instituutilta saamansa tiedot ja GfW:n toimintasuunnitelmassa esitetyn tuottolaskelman.

| (129) | Saksan toimittamasta GfW:n toimintasuunnitelmasta käy ilmi, että GfW oletti rypäleen puristemehun hankinnan ajankohtana voivansa toimittaa 40 prosenttia varastosta esitislaukseen 0,50–0,55 euron litrahintaan ja myydä 60 prosenttia varastosta 0,375 euron litrahintaan. Lopusta 20 prosentista varastoa se oletti saavansa EU:n viinin varastointiin myöntämää lisätukea, jonka määrä on 0,06 euroa litralta, ennen kuin se myisi kyseisen osuuden 0,375 euron litrahintaan vuotta myöhemmin. GfW oletti voivansa myydä koko varaston 0,44–0,46 euron litrahintaan ja saavansa voittoa 0,06–0,09 euroa litralta. Näin ollen kokonaisvoitto sijoittuisi 2,64 miljoonan euron ja 3,96 miljoonan euron välille. |
| --- | --- |

(129)

Saksan toimittamasta GfW:n toimintasuunnitelmasta käy ilmi, että GfW oletti rypäleen puristemehun hankinnan ajankohtana voivansa toimittaa 40 prosenttia varastosta esitislaukseen 0,50–0,55 euron litrahintaan ja myydä 60 prosenttia varastosta 0,375 euron litrahintaan. Lopusta 20 prosentista varastoa se oletti saavansa EU:n viinin varastointiin myöntämää lisätukea, jonka määrä on 0,06 euroa litralta, ennen kuin se myisi kyseisen osuuden 0,375 euron litrahintaan vuotta myöhemmin. GfW oletti voivansa myydä koko varaston 0,44–0,46 euron litrahintaan ja saavansa voittoa 0,06–0,09 euroa litralta. Näin ollen kokonaisvoitto sijoittuisi 2,64 miljoonan euron ja 3,96 miljoonan euron välille.

| (130) | Vuonna 1999 GfW toimitti 40 prosenttia varastostaan esitislaukseen, josta sille maksettiin 0,50–0,55 euron litrahinta. Viinimarkkinoilla vuoden 1999 lopussa tapahtuneen hintojen laskun vuoksi – jota GfW ei ollut edellisen vuoden korkeiden hintojen perusteella odottanut – GfW päätti, ettei se myy jäljellä olevaa varastoaan tuona vuonna vaan jatkaa sen varastointia ja myy sen vasta vuonna 2000, tai jos hinnat pysyvät edelleen alhaisina, hyödyntää esitislauksen toista kierrosta. Tämä päätös perustui oletukseen, että esitislaus jatkuisi. Esitislaus kuitenkin poistettiin viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetulla uudella asetuksella (EY) N:o 1493/1999. Sen sijaan siinä otettiin käyttöön vapaaehtoinen tislaus juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinatoimitusten varmistamiseksi. Kyseistä erityistä tislaustoimenpidettä voidaan käyttää vain poikkeuksellisten markkinahäiriöiden yhteydessä. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 johdanto-osan 35 kappaleessa mainitaan erikseen, että mahdollisuus käyttää tislausjärjestelmää keinotekoisena ratkaisuna ylituotanto-ongelmaan olisi poistettava. Uusi asetus tuli voimaan 31 päivänä heinäkuuta 2000. |
| --- | --- |

(130)

Vuonna 1999 GfW toimitti 40 prosenttia varastostaan esitislaukseen, josta sille maksettiin 0,50–0,55 euron litrahinta. Viinimarkkinoilla vuoden 1999 lopussa tapahtuneen hintojen laskun vuoksi – jota GfW ei ollut edellisen vuoden korkeiden hintojen perusteella odottanut – GfW päätti, ettei se myy jäljellä olevaa varastoaan tuona vuonna vaan jatkaa sen varastointia ja myy sen vasta vuonna 2000, tai jos hinnat pysyvät edelleen alhaisina, hyödyntää esitislauksen toista kierrosta. Tämä päätös perustui oletukseen, että esitislaus jatkuisi. Esitislaus kuitenkin poistettiin viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetulla uudella asetuksella (EY) N:o 1493/1999. Sen sijaan siinä otettiin käyttöön vapaaehtoinen tislaus juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinatoimitusten varmistamiseksi. Kyseistä erityistä tislaustoimenpidettä voidaan käyttää vain poikkeuksellisten markkinahäiriöiden yhteydessä. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 johdanto-osan 35 kappaleessa mainitaan erikseen, että mahdollisuus käyttää tislausjärjestelmää keinotekoisena ratkaisuna ylituotanto-ongelmaan olisi poistettava. Uusi asetus tuli voimaan 31 päivänä heinäkuuta 2000.

| (131) | GfW:n kannalta tämä tarkoitti, että viinivuoden 2000/2001 tislaustoimenpiteet olivat huomattavasti epäedullisemmat kuin edeltävinä vuosina. Juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinatoimitusten varmistamiseksi toteutettavan tislauksen avulla oli mahdollista saada vain noin puolet aiemmin saadusta 0,50–0,55 euron keskimääräisestä litrahinnasta. |
| --- | --- |

(131)

GfW:n kannalta tämä tarkoitti, että viinivuoden 2000/2001 tislaustoimenpiteet olivat huomattavasti epäedullisemmat kuin edeltävinä vuosina. Juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinatoimitusten varmistamiseksi toteutettavan tislauksen avulla oli mahdollista saada vain noin puolet aiemmin saadusta 0,50–0,55 euron keskimääräisestä litrahinnasta.

| (132) | Saksan näkemyksen mukaan tätä kehitystä ei olisi voitu ennustaa silloin, kun GfW päätti pitää viinin varastossa. Komissio uskoo sitä vastoin, että tämä kehitys oli ennakoitavissa. Viinin uuden yhteisen markkinajärjestelyn nimenomaisena tarkoituksena on poistaa tislausjärjestelmä. Sen vuoksi GfW:lle olisi pitänyt toisen tislauskierroksen hyödyntämisestä päätettäessä olla selvää, että vuoden 2000 jälkipuoliskolla ja siitä eteenpäin toteutettavat tislaustoimenpiteet eivät tarjoaisi mitään helpotusta viinimarkkinoiden laskeville hinnoille. |
| --- | --- |

(132)

Saksan näkemyksen mukaan tätä kehitystä ei olisi voitu ennustaa silloin, kun GfW päätti pitää viinin varastossa. Komissio uskoo sitä vastoin, että tämä kehitys oli ennakoitavissa. Viinin uuden yhteisen markkinajärjestelyn nimenomaisena tarkoituksena on poistaa tislausjärjestelmä. Sen vuoksi GfW:lle olisi pitänyt toisen tislauskierroksen hyödyntämisestä päätettäessä olla selvää, että vuoden 2000 jälkipuoliskolla ja siitä eteenpäin toteutettavat tislaustoimenpiteet eivät tarjoaisi mitään helpotusta viinimarkkinoiden laskeville hinnoille.

| (133) | Väittely siitä, olisiko GfW:n pitänyt tietää asetuksen muutoksesta, on kuitenkin merkityksetöntä. Ostoajankohtana sovellettu liiketoimintasuunnitelma, jonka pohjalta GfW:n toimintaa yksityisenä sijoittajana olisi arvioitava, sisälsi vain ensimmäisen esitislauskierroksen, joka toteutui ja josta GfW:lle maksettiin 0,50–0,55 euroa litralta. Suunnitelmassa ei määrätty toisesta esitislauskierroksesta, minkä vuoksi tällaisesta tislauksesta odotettavissa olevaa tuottoa ei otettu mukaan ostoajankohtana tehtyyn kokonaistuottolaskelmaan. Se ei ollut osa liiketoimintasuunnitelmaa, ja vaikka GfW:n päätös soveltaa markkinahinnan laskiessa toista tislauskierrosta oli epäilemättä huono, sitä ei voida pitää viinitiloille ja kauppiaille ostoajankohtana myönnettynä valtiontukena. |
| --- | --- |

(133)

Väittely siitä, olisiko GfW:n pitänyt tietää asetuksen muutoksesta, on kuitenkin merkityksetöntä. Ostoajankohtana sovellettu liiketoimintasuunnitelma, jonka pohjalta GfW:n toimintaa yksityisenä sijoittajana olisi arvioitava, sisälsi vain ensimmäisen esitislauskierroksen, joka toteutui ja josta GfW:lle maksettiin 0,50–0,55 euroa litralta. Suunnitelmassa ei määrätty toisesta esitislauskierroksesta, minkä vuoksi tällaisesta tislauksesta odotettavissa olevaa tuottoa ei otettu mukaan ostoajankohtana tehtyyn kokonaistuottolaskelmaan. Se ei ollut osa liiketoimintasuunnitelmaa, ja vaikka GfW:n päätös soveltaa markkinahinnan laskiessa toista tislauskierrosta oli epäilemättä huono, sitä ei voida pitää viinitiloille ja kauppiaille ostoajankohtana myönnettynä valtiontukena.

| (134) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätyy siihen, että GfW maksoi syksyllä 1999 ostamastaan puristemehusta markkinahinnan, minkä vuoksi viinitiloille ja kauppiaille ei myönnetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(134)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätyy siihen, että GfW maksoi syksyllä 1999 ostamastaan puristemehusta markkinahinnan, minkä vuoksi viinitiloille ja kauppiaille ei myönnetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

VI.2.2.c   Ajankohtana, jona WAK toteutti saatavien asettamisen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopumisen

| (135) | Johdanto-osan 114 kappaleessa todettiin, että WAK:n toteuttama saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen tehtiin yksinomaan oman edun nimissä ja yksityisen velkojan testiä noudattaen, minkä vuoksi kyse ei ollut GfW:lle myönnetystä valtiontuesta. Sillä seikalla, että WAK:n päätös suosi viinitiloja ja kauppiaita, ei ole merkitystä, koska se ei ollut tarkoitus vaan ainoastaan seuraus siitä, että WAK pyrki maksimoimaan omien varojensa takaisinperinnän. |
| --- | --- |

(135)

Johdanto-osan 114 kappaleessa todettiin, että WAK:n toteuttama saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja niistä luopuminen tehtiin yksinomaan oman edun nimissä ja yksityisen velkojan testiä noudattaen, minkä vuoksi kyse ei ollut GfW:lle myönnetystä valtiontuesta. Sillä seikalla, että WAK:n päätös suosi viinitiloja ja kauppiaita, ei ole merkitystä, koska se ei ollut tarkoitus vaan ainoastaan seuraus siitä, että WAK pyrki maksimoimaan omien varojensa takaisinperinnän.

| (136) | Komissio toteaa, että kun WAK asetti saataviaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja luopui niistä, se ei myöntänyt viinitiloille ja kauppiaille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(136)

Komissio toteaa, että kun WAK asetti saataviaan etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja luopui niistä, se ei myöntänyt viinitiloille ja kauppiaille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

VI.3   Tuen luokittelu sääntöjenvastaiseksi tueksi

| (137) | Koska WAK:n GfW:lle myöntämään lainaan sisältyvä tukiosuus on myönnetty ja maksettu ilmoittamatta siitä ennakolta, kyseessä on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (37) 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki. |
| --- | --- |

(137)

Koska WAK:n GfW:lle myöntämään lainaan sisältyvä tukiosuus on myönnetty ja maksettu ilmoittamatta siitä ennakolta, kyseessä on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (37) 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki.

VI.4   Perussopimuksen 107 artiklassa määrätyt poikkeukset GfW:lle myönnetyn lainan osalta

| (138) | On näin ollen tarkasteltava, voidaanko SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiseen valtiontukikieltoon soveltaa jotakin poikkeusta. |
| --- | --- |

(138)

On näin ollen tarkasteltava, voidaanko SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiseen valtiontukikieltoon soveltaa jotakin poikkeusta.

| (139) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdan a, b ja d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida tämänhetkisestä näkökulmasta katsottuna soveltaa, sillä kyseinen tuki ei ole






  — | tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, eikä |
| --- | --- | --- |

(139)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdan a, b ja d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida tämänhetkisestä näkökulmasta katsottuna soveltaa, sillä kyseinen tuki ei ole

—

tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, eikä

| — | tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen, eikä |
| --- | --- |

—

tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen, eikä

| — | tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

—

tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (140) | Ainoa mahdollisesti sovellettavissa oleva poikkeus on siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu poikkeus. |
| --- | --- |

(140)

Ainoa mahdollisesti sovellettavissa oleva poikkeus on siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu poikkeus.

| (141) | Alkutuottajille myönnettyä tukea arvioitiin tuen myöntämisajankohtana suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tuolloin sovelletun käytännön mukaan investointeihin, luottoihin, kotieläinalalle, tuottajaorganisaatioille, mainontaan ja myynninedistämiseen, tautivahinkokorvauksiin, vakuutusmaksuihin ja tekniseen apuun myönnettävän tuen voitiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos se täytti tietyt vaatimukset. Yhtäkään näistä sisämarkkinoille soveltuvan tuen muodoista ei voida kuitenkaan käyttää poikkeuksena kyseessä olevalle tuelle. |
| --- | --- |

(141)

Alkutuottajille myönnettyä tukea arvioitiin tuen myöntämisajankohtana suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tuolloin sovelletun käytännön mukaan investointeihin, luottoihin, kotieläinalalle, tuottajaorganisaatioille, mainontaan ja myynninedistämiseen, tautivahinkokorvauksiin, vakuutusmaksuihin ja tekniseen apuun myönnettävän tuen voitiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos se täytti tietyt vaatimukset. Yhtäkään näistä sisämarkkinoille soveltuvan tuen muodoista ei voida kuitenkaan käyttää poikkeuksena kyseessä olevalle tuelle.

| (142) | Arvioidakseen asian mahdollisimman perusteellisesti komissio tutki lisäksi, voitaisiinko tässä tapauksessa soveltaa vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen tai rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisön suuntaviivoja. Ensimmäinen edellytys pelastus- ja rakenneuudistustuen saamiselle on, että yritystä on voitava pitää kyseisissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä (38). Komission saatavilla olevista tiedoista ei voida päätellä, että yritys olisi tuen myöntämisajankohtana ollut vaikeuksissa kyseisissä suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla. GfW joutui vaikeuksiin vasta vuotta myöhemmin markkinoiden romahdettua. |
| --- | --- |

(142)

Arvioidakseen asian mahdollisimman perusteellisesti komissio tutki lisäksi, voitaisiinko tässä tapauksessa soveltaa vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen tai rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisön suuntaviivoja. Ensimmäinen edellytys pelastus- ja rakenneuudistustuen saamiselle on, että yritystä on voitava pitää kyseisissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä (38). Komission saatavilla olevista tiedoista ei voida päätellä, että yritys olisi tuen myöntämisajankohtana ollut vaikeuksissa kyseisissä suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla. GfW joutui vaikeuksiin vasta vuotta myöhemmin markkinoiden romahdettua.

| (143) | Komissio haluaa joka tapauksessa korostaa, että täyttääkseen komissiota kohtaan olevan yhteistyövelvollisuutensa asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava kaikki tiedot, joiden perusteella komissio voi varmistaa, että haetun poikkeuksen edellytykset täyttyvät (39). Tässä tapauksessa Saksa ei ole toimittanut riittäviä tietoja, joiden perusteella komissio voisi tarkastella tietoja kyseisten suuntaviivojen kannalta. Saksa ei ole myöskään toimittanut riittäviä asiakirjoja, joiden perusteella komissio voisi arvioida tukea johdanto-osan 126 kappaleessa mainittujen muiden sisämarkkinoille soveltuvien tukimuotojen valossa, vaikka komissio viittaa tähän menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 44 kohdassa. |
| --- | --- |

(143)

Komissio haluaa joka tapauksessa korostaa, että täyttääkseen komissiota kohtaan olevan yhteistyövelvollisuutensa asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava kaikki tiedot, joiden perusteella komissio voi varmistaa, että haetun poikkeuksen edellytykset täyttyvät (39). Tässä tapauksessa Saksa ei ole toimittanut riittäviä tietoja, joiden perusteella komissio voisi tarkastella tietoja kyseisten suuntaviivojen kannalta. Saksa ei ole myöskään toimittanut riittäviä asiakirjoja, joiden perusteella komissio voisi arvioida tukea johdanto-osan 126 kappaleessa mainittujen muiden sisämarkkinoille soveltuvien tukimuotojen valossa, vaikka komissio viittaa tähän menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 44 kohdassa.

| (144) | Tukitoimenpiteitä, joiden sisämarkkinoille soveltuvuutta on arvioitava suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, on arvioitava suppeasti. On osoitettava selkeästi, että tukitoimenpiteen myönteiset vaikutukset ovat suurempia kuin ne kielteiset vaikutukset, joita tuella voisi olla kilpailuun ja sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Yksinomaan tuottajien taloudellisen aseman parantamiseen tarkoitettujen yksipuolisten valtiontukien, jotka eivät millään tavoin edistä alan kehitystä, ei katsota täyttävän näitä vaatimuksia, joten ne katsotaan toimintatueksi, joka ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(144)

Tukitoimenpiteitä, joiden sisämarkkinoille soveltuvuutta on arvioitava suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, on arvioitava suppeasti. On osoitettava selkeästi, että tukitoimenpiteen myönteiset vaikutukset ovat suurempia kuin ne kielteiset vaikutukset, joita tuella voisi olla kilpailuun ja sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Yksinomaan tuottajien taloudellisen aseman parantamiseen tarkoitettujen yksipuolisten valtiontukien, jotka eivät millään tavoin edistä alan kehitystä, ei katsota täyttävän näitä vaatimuksia, joten ne katsotaan toimintatueksi, joka ei sovellu sisämarkkinoille.

| (145) | Edellä esitetyistä syistä GfW:lle lainaan sisältyvän tukiosan muodossa myönnetty tuki ei täytä yhdenkään 107 artiklan 3 kohdassa määrätyn poikkeuksen edellytyksiä. Sen vuoksi se on sisämarkkinoille soveltumatonta tukea. |
| --- | --- |

(145)

Edellä esitetyistä syistä GfW:lle lainaan sisältyvän tukiosan muodossa myönnetty tuki ei täytä yhdenkään 107 artiklan 3 kohdassa määrätyn poikkeuksen edellytyksiä. Sen vuoksi se on sisämarkkinoille soveltumatonta tukea.

| (146) | Tukeen ei voida soveltaa mitään muita SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeuksia. |
| --- | --- |

(146)

Tukeen ei voida soveltaa mitään muita SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeuksia.

VII.   PÄÄTELMÄT

| (147) | Edellä esitetyistä syistä komissio on sitä mieltä, että GfW:lle myönnettyä lainaa ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Komissio toteaa myös, että Saksa on pannut tukitoimenpiteen täytäntöön sääntöjenvastaisesti. |
| --- | --- |

(147)

Edellä esitetyistä syistä komissio on sitä mieltä, että GfW:lle myönnettyä lainaa ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Komissio toteaa myös, että Saksa on pannut tukitoimenpiteen täytäntöön sääntöjenvastaisesti.

| (148) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että myöhemmin toteutettu saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan sekä saatavista ja tulevista korkomaksuista luopuminen ei ole GfW:lle eikä viinitiloille ja kauppiaille myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(148)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että myöhemmin toteutettu saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan sekä saatavista ja tulevista korkomaksuista luopuminen ei ole GfW:lle eikä viinitiloille ja kauppiaille myönnettyä valtiontukea.

| (149) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että rypäleen puristemehun hankinta tapahtui markkinahintaan ja tavanomaisen liiketoimintakäytännön mukaisesti eikä sen vuoksi ole viinitiloille ja kauppiaille myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(149)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että rypäleen puristemehun hankinta tapahtui markkinahintaan ja tavanomaisen liiketoimintakäytännön mukaisesti eikä sen vuoksi ole viinitiloille ja kauppiaille myönnettyä valtiontukea.

| (150) | Silloin kun todetaan, että sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille, tuki olisi luonnollisesti perittävä takaisin, jotta kilpailutilanne voitaisiin mahdollisimman nopeasti palauttaa sellaiseksi kuin se oli ennen tuen olemassaoloa. |
| --- | --- |

(150)

Silloin kun todetaan, että sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille, tuki olisi luonnollisesti perittävä takaisin, jotta kilpailutilanne voitaisiin mahdollisimman nopeasti palauttaa sellaiseksi kuin se oli ennen tuen olemassaoloa.

| (151) | Koska GfW:llä ei ole oikeudellista seuraajaa, takaisinperintä ei ole vakiintuneen oikeuskäytännön (40) mukaisesti mahdollista, |
| --- | --- |

(151)

Koska GfW:llä ei ole oikeudellista seuraajaa, takaisinperintä ei ole vakiintuneen oikeuskäytännön (40) mukaisesti mahdollista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksan valtio on sääntöjenvastaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa rikkoen myöntänyt Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH -yhtiölle ja joka vastaa määrältään GfW:lle myönnetystä lainasta perityn koron ja sellaisen markkinakoron välistä erotusta, johon on lisätty riskipreemio, joka lainasta olisi pitänyt veloittaa, ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

WAK:n toteuttama saatavien asettaminen etuoikeudeltaan huonompaan asemaan ja saatavista luopuminen ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea viinitiloille ja kauppiaille.

3 artikla

GfW:n vuonna 1999 suorittama rypäleen puristemehun hankinta ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea viinitiloille ja kauppiaille.

4 artikla

Saksan ei tarvitse periä 1 artiklassa tarkoitettua tukea takaisin tuensaajalta, koska tuensaaja on maksukyvytön, lakkautettu ja poistettu kaupparekisteristä, eikä sillä ole oikeudellista seuraajaa.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2011.

Komission puolesta

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklasta tuli SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia olisi pidettävä soveltuvin osin viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  EUVL C 69, 19.3.2004, s. 11, ja EUVL C 329, 24.12.2008, s. 18.

2

(3)  EUVL C 69, 19.3.2004, s. 11.

3

(4)  Kantelija lähetti komissiolle muistutuskirjeitä muttei toimittanut virallisia lisähuomautuksia.

4

(5)  EUVL C 329, 24.12.2008, s. 18.

5

(6)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 822/87, annettu 16 päivänä maaliskuuta 1987, viinikaupan yhteisestä järjestämisestä (EYVL L 84, 27.3.1987, s. 1), 1 päivästä elokuuta 2000 alkaen neuvoston asetus (EY) N:o 1493/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, viinin yhteisestä markkinajärjestelystä (EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1).

6

(7)  Ks. esimerkiksi neuvoston päätös 2000/808/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2000, Saksan liittotasavallan viranomaisten myöntämästä ylimääräisestä kansallisesta tuesta tiettyjen viinialan tuotteiden tislaukselle (EYVL L 328, 23.12.2000, s. 49).

7

(8)  EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3.

8

(9)  EYVL C 241, 26.8.1999, s. 9.

9

(10)  Asia C-142/87, Belgia v. komissio (Tubemeuse), tuomio 21.3.1990, Kok., s. I-959.

10

(11)  Asia C-342/96, Espanja v. komissio, tuomio 29.4.1999, Kok., s. I-2459.

11

(12)  Asia C-525/96, Espanja v. Lenzing, tuomio 22.11.2007, Kok., s. I-9947.

12

(13)  Asia T-152/99, HAMSA v. komissio, tuomio 11.7.2002, Kok., s. II-3049.

13

(14)  Komission päätös, tehty 25 päivänä syyskuuta 2007, valtiontuesta C 32/06 (ex N 179/06), jonka Puola on myöntänyt Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA -nimiselle yritykselle.

14

(15)  Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH.

15

(16)  EUVL L 148, 6.6.2008, s. 1.

16

(17)  Ks. erityisesti asia C-102/87, Ranska v. komissio, tuomio 13.7.1988, Kok., s. 4067.

17

(18)  Saksan osuus yhteisön sisäisessä viinin kaupassa vuonna 1999 oli 10 364 600 litraa tuonnin ja 1 881 900 litraa viennin osalta. Tietoja ei ole käytettävissä Rheinland-Pfalzin osalta (lähde: liittovaltion tilastotoimisto).

18

(19)  Asia C-39/94, SFEI ym., tuomio 11.7.1996, Kok., s. I-3547, 60 kohta.

19

(20)  Asia C-301/87, Ranska v. komissio, tuomio 14.2.1990, Kok., s. I-307, 41 kohta.

20

(21)  Asia C-730/79, Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980, Kok., s. 2671.

21

(22)  Ks. alaviite 10.

22

(23)  Ks. alaviite 11.

23

(24)  Ks. alaviite 12.

24

(25)  Ks. alaviite 13.

25

(26)  Ks. alaviite 13.

26

(27)  Ks. alaviite 14.

27

(28)  Asia C-342/96, Espanja v. komissio, tuomio 29.4.1999, Kok., s. I-2459, 46 kohta; asia C-256/97, DMT, tuomio 29.6.1999, Kok., s. I-3913, 24 kohta; ja asia T-152/99, HAMSA v. komissio, tuomio 11.7.2002, Kok., II-3049, 168 kohta.

28

(29)  http://www.doerr-weinkommission.de/fileadmin/user_upload/agb_doerr.pdf

29

(30)  http://www.bundeskartellamt.de/wDeutsch/download/pdf/Merkblaetter/Merkblaetter_deutsch/Konditionenempfehlungen0509.pdf

30

(31)  EYVL C 372, 9.12.1997, s. 5.

31

(32)  EYVL L 199, 30.7.1999, s. 7.

32

(33)  EYVL L 199, 30.7.1999, s. 15.

33

(34)  EYVL L 283, 6.11.1999, s. 10.

34

(35)  EYVL L 67, 15.3.2000, s. 7.

35

(36)  http://www.deutscheweine.de/icc/Internet-EN/nav/0f2/0f207d71-9ffe-401e-76cd-461d7937aae2&sel_uCon=02a235d6-994d-7017-288b-5952196117f5&uTem=0e3307d7-19ff-e401-e76c-d461d7937aae

36

(37)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

37

(38)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

38

(39)  Asia T-171/02, Regione autonoma della Sardegna v. komissio, tuomio 15.6.2005, Kok., s. II-2123, 129 kohta

39

(40)  Asia C-499/99, komissio v. Espanja (Magefesa), tuomio 2.7.2002, Kok., s. I-6031.

40

---

| 26.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 139/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 139/18

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2011,

valtiontuista SA.32504 (2011/N) ja C 11/10 (ex N 667/09), jotka Irlanti on myöntänyt Anglo Irish Bankille ja Irish Nationwide Building Societylle

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4432)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/269/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Anglo Irish Bank

| (1) | Komissio hyväksyi 14 päivänä tammikuuta 2009 antamallaan päätöksellä (2) tilapäisesti Anglo Irish Bankin, jäljempänä ’Anglo’, pääomapohjan vahvistamisen. Kyseistä pääomapohjan vahvistamista ei toteutettu, sillä Irlanti päätti sen sijaan kansallistaa Anglon. Komissio totesi 16 päivänä helmikuuta 2009 antamassaan päätöksessä (3), että kansallistaminen ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(1)

Komissio hyväksyi 14 päivänä tammikuuta 2009 antamallaan päätöksellä (2) tilapäisesti Anglo Irish Bankin, jäljempänä ’Anglo’, pääomapohjan vahvistamisen. Kyseistä pääomapohjan vahvistamista ei toteutettu, sillä Irlanti päätti sen sijaan kansallistaa Anglon. Komissio totesi 16 päivänä helmikuuta 2009 antamassaan päätöksessä (3), että kansallistaminen ei ole valtiontukea.

| (2) | Komissio hyväksyi 26 päivänä kesäkuuta 2009 antamallaan päätöksellä (4) 4 miljardin (4 000 miljoonan) euron hätäavun myöntämisen Anglolle pääomasijoituksen muodossa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla kuuden kuukauden ajaksi ja pani merkille Irlannin sitoumuksen ilmoittaa komissiolle rakenneuudistussuunnitelmasta marraskuun 2009 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 26 päivänä kesäkuuta 2009 antamallaan päätöksellä (4) 4 miljardin (4 000 miljoonan) euron hätäavun myöntämisen Anglolle pääomasijoituksen muodossa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla kuuden kuukauden ajaksi ja pani merkille Irlannin sitoumuksen ilmoittaa komissiolle rakenneuudistussuunnitelmasta marraskuun 2009 loppuun mennessä.

| (3) | Irlanti ilmoitti komissiolle 30 päivänä marraskuuta 2009 Anglon laatimasta rakenneuudistussuunnitelmasta (5), jäljempänä ’Anglon alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma’. Komissio lähetti Anglon alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa koskevat tietopyynnöt Irlannille 24 päivänä marraskuuta ja 18 päivänä joulukuuta 2009. |
| --- | --- |

(3)

Irlanti ilmoitti komissiolle 30 päivänä marraskuuta 2009 Anglon laatimasta rakenneuudistussuunnitelmasta (5), jäljempänä ’Anglon alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma’. Komissio lähetti Anglon alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa koskevat tietopyynnöt Irlannille 24 päivänä marraskuuta ja 18 päivänä joulukuuta 2009.

| (4) | Irlanti ilmoitti komissiolle 17 päivänä helmikuuta 2010 aikeestaan myöntää Anglolle lisää pääomaa enintään 10,44 miljardia euroa, jäljempänä ’toinen pääomasijoitus’. |
| --- | --- |

(4)

Irlanti ilmoitti komissiolle 17 päivänä helmikuuta 2010 aikeestaan myöntää Anglolle lisää pääomaa enintään 10,44 miljardia euroa, jäljempänä ’toinen pääomasijoitus’.

| (5) | Komissio hyväksyi 31 päivänä maaliskuuta 2010 antamallaan päätöksellä (6) toisen pääomasijoituksen tilapäisesti, kunnes se tekee lopullisen päätöksen Anglon rakenneuudistussuunnitelmasta. Kyseisessä päätöksessä komissio myös päätti aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee Irlannin toimittamaa Anglon alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa ja siihen liittyviä tukitoimenpiteitä. jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä elokuuta 2010. Komissio kehotti kaikkia asianomaisia esittämään tukea koskevat huomautuksensa. Kolmannet osapuolet eivät esittäneet huomautuksia. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 31 päivänä maaliskuuta 2010 antamallaan päätöksellä (6) toisen pääomasijoituksen tilapäisesti, kunnes se tekee lopullisen päätöksen Anglon rakenneuudistussuunnitelmasta. Kyseisessä päätöksessä komissio myös päätti aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee Irlannin toimittamaa Anglon alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa ja siihen liittyviä tukitoimenpiteitä. jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä elokuuta 2010. Komissio kehotti kaikkia asianomaisia esittämään tukea koskevat huomautuksensa. Kolmannet osapuolet eivät esittäneet huomautuksia.

| (6) | Irlanti toimitti 31 päivänä toukokuuta 2010 Anglo Irish Bankia koskevan tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’Anglon toinen rakenneuudistussuunnitelma’. |
| --- | --- |

(6)

Irlanti toimitti 31 päivänä toukokuuta 2010 Anglo Irish Bankia koskevan tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’Anglon toinen rakenneuudistussuunnitelma’.

| (7) | Komissio toimitti Anglon toista rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan tietopyynnön Irlannille 2 päivänä kesäkuuta 2010. Tietopyynnössä esitettyjä kysymyksiä käsiteltiin komission virkamiesten, Irlannin viranomaisten ja Anglon edustajien välisessä 24 päivänä kesäkuuta 2010 järjestetyssä kokouksessa. Lisäksi Irlannin viranomaiset vastasivat kysymyksiin kirjallisesti 9 päivänä ja 12 päivänä heinäkuuta 2010. |
| --- | --- |

(7)

Komissio toimitti Anglon toista rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan tietopyynnön Irlannille 2 päivänä kesäkuuta 2010. Tietopyynnössä esitettyjä kysymyksiä käsiteltiin komission virkamiesten, Irlannin viranomaisten ja Anglon edustajien välisessä 24 päivänä kesäkuuta 2010 järjestetyssä kokouksessa. Lisäksi Irlannin viranomaiset vastasivat kysymyksiin kirjallisesti 9 päivänä ja 12 päivänä heinäkuuta 2010.

| (8) | Irlanti ilmoitti komissiolle 28 päivänä kesäkuuta 2010 aikeestaan myöntää lisää pääomaa Anglolle enintään 10 054 miljoonaa euroa, jäljempänä ’kolmas pääomasijoitus’ (7). |
| --- | --- |

(8)

Irlanti ilmoitti komissiolle 28 päivänä kesäkuuta 2010 aikeestaan myöntää lisää pääomaa Anglolle enintään 10 054 miljoonaa euroa, jäljempänä ’kolmas pääomasijoitus’ (7).

| (9) | Komissio hyväksyi 10 päivänä elokuuta 2010 antamallaan päätöksellä (8) kolmannen pääomasijoituksen tilapäisesti, kunnes se tekee lopullisen päätöksen Anglon lopullisesta rakenneuudistussuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(9)

Komissio hyväksyi 10 päivänä elokuuta 2010 antamallaan päätöksellä (8) kolmannen pääomasijoituksen tilapäisesti, kunnes se tekee lopullisen päätöksen Anglon lopullisesta rakenneuudistussuunnitelmasta.

| (10) | Irlanti toimitti komissiolle 31 päivänä elokuuta 2010 uuden Anglon rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan ehdotuksen, jonka tavoitteena oli pankin jakaminen ja selvittäminen kymmenen vuoden kuluessa. |
| --- | --- |

(10)

Irlanti toimitti komissiolle 31 päivänä elokuuta 2010 uuden Anglon rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan ehdotuksen, jonka tavoitteena oli pankin jakaminen ja selvittäminen kymmenen vuoden kuluessa.

| (11) | Anglon tulevaisuudennäkymien tarkan arvioinnin pohjalta Irlannin valtiovarainministeri ilmoitti 30 päivänä syyskuuta 2010, että Anglon hallittu kriisinratkaisu vaatisi perusskenaarioiden perusteella yhteensä 29,3 miljardin euron kumulatiivisen pääomasijoituksen sekä 5 miljardia euroa lisää stressiskenaarion toteutuessa. |
| --- | --- |

(11)

Anglon tulevaisuudennäkymien tarkan arvioinnin pohjalta Irlannin valtiovarainministeri ilmoitti 30 päivänä syyskuuta 2010, että Anglon hallittu kriisinratkaisu vaatisi perusskenaarioiden perusteella yhteensä 29,3 miljardin euron kumulatiivisen pääomasijoituksen sekä 5 miljardia euroa lisää stressiskenaarion toteutuessa.

| (12) | Irlanti toimitti 26 päivänä lokakuuta 2010 Angloa koskevan selvityssuunnitelman, jäljempänä ’Anglon kolmas rakenneuudistussuunnitelma’, jossa selvitetään yksityiskohtaisesti, kuinka Irlanti toteuttaisi kyseisen yksikön selvittämisen, jota kuvattiin ensimmäisen kerran 31 päivänä elokuuta 2010 toimitetussa ehdotuksessa. |
| --- | --- |

(12)

Irlanti toimitti 26 päivänä lokakuuta 2010 Angloa koskevan selvityssuunnitelman, jäljempänä ’Anglon kolmas rakenneuudistussuunnitelma’, jossa selvitetään yksityiskohtaisesti, kuinka Irlanti toteuttaisi kyseisen yksikön selvittämisen, jota kuvattiin ensimmäisen kerran 31 päivänä elokuuta 2010 toimitetussa ehdotuksessa.

| (13) | Seuraavien viikkojen aikana komission yksiköt pyysivät lisäselvityksiä ja esittivät lisätietopyynnön 29 päivänä lokakuuta 2010. Irlannin viranomaiset antoivat vastauksensa sähköpostikirjeenvaihdon ja puhelinneuvottelujen kautta. |
| --- | --- |

(13)

Seuraavien viikkojen aikana komission yksiköt pyysivät lisäselvityksiä ja esittivät lisätietopyynnön 29 päivänä lokakuuta 2010. Irlannin viranomaiset antoivat vastauksensa sähköpostikirjeenvaihdon ja puhelinneuvottelujen kautta.

| (14) | Joulukuun 8 päivänä 2010 Irlanti ilmoitti komissiolle aikovansa myöntää Anglolle lisää pääomaa 4 946 miljoonaa euroa, jäljempänä ’neljäs pääomasijoitus’, sekä eräitä vastuita koskevat valtiontakaukset. |
| --- | --- |

(14)

Joulukuun 8 päivänä 2010 Irlanti ilmoitti komissiolle aikovansa myöntää Anglolle lisää pääomaa 4 946 miljoonaa euroa, jäljempänä ’neljäs pääomasijoitus’, sekä eräitä vastuita koskevat valtiontakaukset.

| (15) | Komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2010 (9) antamallaan päätöksellä Anglon hyväksi myönnetyt neljännen pääomasijoituksen ja eräitä velkoja koskevat valtiontakaukset tilapäisesti Anglon lopullisen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymiseen saakka. |
| --- | --- |

(15)

Komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2010 (9) antamallaan päätöksellä Anglon hyväksi myönnetyt neljännen pääomasijoituksen ja eräitä velkoja koskevat valtiontakaukset tilapäisesti Anglon lopullisen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymiseen saakka.

1.2   Irish Nationwide Building Society

| (16) | Komissio hyväksyi 30 päivänä maaliskuuta 2010 antamallaan päätöksellä (10) tilapäisesti Irish Nationwide Building Societyn, jäljempänä ’INSB’, pääomapohjan vahvistamisen 2,7 miljardilla eurolla kuuden kuukauden ajaksi pääomasijoituksen myöntämispäivästä (22 päivä joulukuuta 2009) tai, jos Irlanti toimittaa rakenneuudistussuunnitelman ennen kyseistä päivämäärää, siihen saakka, kunnes komissio antaa lopullisen päätöksensä INBS:n rakenneuudistussuunnitelmasta, jäljempänä ’INBS:n ensimmäinen pääomasijoitus’. |
| --- | --- |

(16)

Komissio hyväksyi 30 päivänä maaliskuuta 2010 antamallaan päätöksellä (10) tilapäisesti Irish Nationwide Building Societyn, jäljempänä ’INSB’, pääomapohjan vahvistamisen 2,7 miljardilla eurolla kuuden kuukauden ajaksi pääomasijoituksen myöntämispäivästä (22 päivä joulukuuta 2009) tai, jos Irlanti toimittaa rakenneuudistussuunnitelman ennen kyseistä päivämäärää, siihen saakka, kunnes komissio antaa lopullisen päätöksensä INBS:n rakenneuudistussuunnitelmasta, jäljempänä ’INBS:n ensimmäinen pääomasijoitus’.

| (17) | Lisäksi 30 päivänä maaliskuuta 2010 Irlannin valtionvarainministeri ilmoitti, että INBS:llä ei ollut tulevaisuutta itsenäisenä ja riippumattomana yksikkönä, koska sen taseen loppusummaa oli supistettu tekemällä siirtoja kansalliselle omaisuudenhoitovirastolle (National Asset Management Agency, jäljempänä ’NAMA’). |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi 30 päivänä maaliskuuta 2010 Irlannin valtionvarainministeri ilmoitti, että INBS:llä ei ollut tulevaisuutta itsenäisenä ja riippumattomana yksikkönä, koska sen taseen loppusummaa oli supistettu tekemällä siirtoja kansalliselle omaisuudenhoitovirastolle (National Asset Management Agency, jäljempänä ’NAMA’).

| (18) | Irlanti ilmoitti komissiolle 22 päivänä kesäkuuta 2010 INBS:ää koskevasta rakenneuudistussuunnitelmasta, jäljempänä ’INBS:n rakenneuudistussuunnitelma’. Kyseisen suunnitelman mukaan INBS:n hoitamista jatketaan, kunnes se saadaan myytyä toimialalla toimivalle ostajalle. |
| --- | --- |

(18)

Irlanti ilmoitti komissiolle 22 päivänä kesäkuuta 2010 INBS:ää koskevasta rakenneuudistussuunnitelmasta, jäljempänä ’INBS:n rakenneuudistussuunnitelma’. Kyseisen suunnitelman mukaan INBS:n hoitamista jatketaan, kunnes se saadaan myytyä toimialalla toimivalle ostajalle.

| (19) | Seuraavien viikkojen aikana Irlanti ilmoitti komissiolle epävirallisesti, että se arvioi myös muita INBS:n tulevaisuutta koskevia vaihtoehtoja. Irlanti suunnitteli erityisesti testaavansa markkinoiden kiinnostusta INBS:n osien ostamiseen. |
| --- | --- |

(19)

Seuraavien viikkojen aikana Irlanti ilmoitti komissiolle epävirallisesti, että se arvioi myös muita INBS:n tulevaisuutta koskevia vaihtoehtoja. Irlanti suunnitteli erityisesti testaavansa markkinoiden kiinnostusta INBS:n osien ostamiseen.

| (20) | Irlannin valtiovarainministeri antoi 30 päivänä syyskuuta 2010 julkisen lausunnon Irlannin pankkisektorin tilanteesta ja ilmoitti, että INBS:n pääomapohjaa on vahvistettava vielä 2,7 miljardilla eurolla (jolloin pääomasijoitusten yhteismäärä nousee 5,4 miljardiin euroon). Kyseisestä pääomasijoituksesta, jäljempänä ’INBS:n toinen pääomasijoitus’, ilmoitettiin komissiolle 12 päivänä lokakuuta 2010. |
| --- | --- |

(20)

Irlannin valtiovarainministeri antoi 30 päivänä syyskuuta 2010 julkisen lausunnon Irlannin pankkisektorin tilanteesta ja ilmoitti, että INBS:n pääomapohjaa on vahvistettava vielä 2,7 miljardilla eurolla (jolloin pääomasijoitusten yhteismäärä nousee 5,4 miljardiin euroon). Kyseisestä pääomasijoituksesta, jäljempänä ’INBS:n toinen pääomasijoitus’, ilmoitettiin komissiolle 12 päivänä lokakuuta 2010.

| (21) | Komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2010 antamallaan päätöksellä (11) tilapäisesti INBS:n pääomapohjan vahvistamisen kuuden kuukauden ajaksi tai, jos Irlanti toimittaa rakenneuudistussuunnitelman ennen 31 päivää tammikuuta 2011, siihen saakka, kunnes komissio antaa lopullisen päätöksensä kyseisen pankin rakenneuudistussuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(21)

Komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2010 antamallaan päätöksellä (11) tilapäisesti INBS:n pääomapohjan vahvistamisen kuuden kuukauden ajaksi tai, jos Irlanti toimittaa rakenneuudistussuunnitelman ennen 31 päivää tammikuuta 2011, siihen saakka, kunnes komissio antaa lopullisen päätöksensä kyseisen pankin rakenneuudistussuunnitelmasta.

1.3   Yhteinen menettely

| (22) | Irlanti sekä Euroopan unioni, Euroopan keskuspankki, jäljempänä ’EKP’, ja Kansainvälinen valuuttarahasto, jäljempänä ’IMF’, tekivät 28 päivänä marraskuuta 2010 sopimuksen Irlantia koskevasta tukiohjelmasta (Programme for Support for Ireland, jäljempänä ’tukiohjelma’). Tukiohjelman mukaisesti Irlanti sitoutui toteuttamaan eräitä pankkien pääomapohjan vahvistamiseen ja uudelleenjärjestelyihin liittyviä toimenpiteitä pankkijärjestelmän elvytystä koskevan ohjelman (Programme for the Recovery of the Banking System, jäljempänä ’pankkijärjestelmäohjelma’) puitteissa. Pankkijärjestelmäohjelman osalta talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, vahvistetaan Irlannin rahoitusalan elvyttämiseksi vaadittavat toimenpiteet (12). Yhteisymmärryspöytäkirjan 10 kohdassa todetaan, että ”Anglo Irish Bankin (Anglon) ja Irish Nationwide Building Societyn (INBS:n) tilanteen ratkaisemiseksi toteutetaan toimenpiteitä nopeasti ja määrätietoisesti tavalla, joka suojelee tallettajia ja vahvistaa pankkijärjestelmää. Tätä varten toimitamme tammikuun 2011 loppuun mennessä Euroopan komissiolle tarkistetun Anglon ja INBS:n tilanteen ratkaisemista koskevan ehdotuksen, joka on laadittu yhteistyössä IMF:n kanssa.” (13) |
| --- | --- |

(22)

Irlanti sekä Euroopan unioni, Euroopan keskuspankki, jäljempänä ’EKP’, ja Kansainvälinen valuuttarahasto, jäljempänä ’IMF’, tekivät 28 päivänä marraskuuta 2010 sopimuksen Irlantia koskevasta tukiohjelmasta (Programme for Support for Ireland, jäljempänä ’tukiohjelma’). Tukiohjelman mukaisesti Irlanti sitoutui toteuttamaan eräitä pankkien pääomapohjan vahvistamiseen ja uudelleenjärjestelyihin liittyviä toimenpiteitä pankkijärjestelmän elvytystä koskevan ohjelman (Programme for the Recovery of the Banking System, jäljempänä ’pankkijärjestelmäohjelma’) puitteissa. Pankkijärjestelmäohjelman osalta talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, vahvistetaan Irlannin rahoitusalan elvyttämiseksi vaadittavat toimenpiteet (12). Yhteisymmärryspöytäkirjan 10 kohdassa todetaan, että ”Anglo Irish Bankin (Anglon) ja Irish Nationwide Building Societyn (INBS:n) tilanteen ratkaisemiseksi toteutetaan toimenpiteitä nopeasti ja määrätietoisesti tavalla, joka suojelee tallettajia ja vahvistaa pankkijärjestelmää. Tätä varten toimitamme tammikuun 2011 loppuun mennessä Euroopan komissiolle tarkistetun Anglon ja INBS:n tilanteen ratkaisemista koskevan ehdotuksen, joka on laadittu yhteistyössä IMF:n kanssa.” (13)

| (23) | Irlanti toimitti komissiolle 12 päivänä tammikuuta 2011 tietoja Anglon ja INBS:n talletuksien myyntiä koskevasta suunnitelmasta. Lisätietoja myyntiprosessista toimitettiin 2 päivänä ja 21 päivänä helmikuuta 2011. |
| --- | --- |

(23)

Irlanti toimitti komissiolle 12 päivänä tammikuuta 2011 tietoja Anglon ja INBS:n talletuksien myyntiä koskevasta suunnitelmasta. Lisätietoja myyntiprosessista toimitettiin 2 päivänä ja 21 päivänä helmikuuta 2011.

| (24) | Irlanti toimitti komissiolle 16 päivänä tammikuuta 2011 tietoja Anglon ja INBS:n liiketoiminnan kriisinratkaisua koskevasta suunnitelmasta. Irlanti ilmoitti komissiolle 31 päivänä tammikuuta 2011 Angloa ja INBS:ää koskevasta yhteisestä rakenneuudistussuunnitelmasta, jäljempänä ’yhteinen rakenneuudistussuunnitelma’. |
| --- | --- |

(24)

Irlanti toimitti komissiolle 16 päivänä tammikuuta 2011 tietoja Anglon ja INBS:n liiketoiminnan kriisinratkaisua koskevasta suunnitelmasta. Irlanti ilmoitti komissiolle 31 päivänä tammikuuta 2011 Angloa ja INBS:ää koskevasta yhteisestä rakenneuudistussuunnitelmasta, jäljempänä ’yhteinen rakenneuudistussuunnitelma’.

| (25) | Irlanti päivitti 5 päivänä huhtikuuta 2011 yhteistä rakenneuudistussuunnitelmaa ottamalla siinä huomioon toteutettujen talletus- ja NAMA-joukkovelkakirjasiirtojen vaikutukset ja korvaamalla Anglon ja INBS:n vuotta 2010 koskevat tulos- ja tase-ennusteet todellisilla tuloksilla ja taseilla, jotka sittemmin oli saatu tietoon. Komissiolle toimitettiin vielä yksi päivitys 21 päivänä huhtikuuta 2010. |
| --- | --- |

(25)

Irlanti päivitti 5 päivänä huhtikuuta 2011 yhteistä rakenneuudistussuunnitelmaa ottamalla siinä huomioon toteutettujen talletus- ja NAMA-joukkovelkakirjasiirtojen vaikutukset ja korvaamalla Anglon ja INBS:n vuotta 2010 koskevat tulos- ja tase-ennusteet todellisilla tuloksilla ja taseilla, jotka sittemmin oli saatu tietoon. Komissiolle toimitettiin vielä yksi päivitys 21 päivänä huhtikuuta 2010.

2.   TUEN KUVAUS

2.1   Tuensaajat ja niiden vaikeudet

2.1.1   Anglo Irish Bank

| (26) | Taseen loppusumman perusteella mitattuna Anglo oli yksi suurimpia Irlannissa toimivia pankkeja. Joulukuun 31 päivänä 2010 Anglon taseen loppusumma oli 72,2 miljardia euroa (14), ja sillä oli [...] (15) miljardin euron lainasalkku. Liiketoimintamalliltaan Anglo oli erikoistunut pankki, jonka erikoisalaa oli liikekiinteistölainojen myöntäminen kolmella ydinmarkkina-alueella: Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa. Finanssikriisin puhkeamisen myötä Anglo kirjasi merkittävät tappiot, jotka pääasiassa johtuivat sen liikekiinteistölainojen arvon alentumisesta. Irlanti kansallisti Anglon [...] 2009. |
| --- | --- |

(26)

Taseen loppusumman perusteella mitattuna Anglo oli yksi suurimpia Irlannissa toimivia pankkeja. Joulukuun 31 päivänä 2010 Anglon taseen loppusumma oli 72,2 miljardia euroa (14), ja sillä oli [...] (15) miljardin euron lainasalkku. Liiketoimintamalliltaan Anglo oli erikoistunut pankki, jonka erikoisalaa oli liikekiinteistölainojen myöntäminen kolmella ydinmarkkina-alueella: Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa. Finanssikriisin puhkeamisen myötä Anglo kirjasi merkittävät tappiot, jotka pääasiassa johtuivat sen liikekiinteistölainojen arvon alentumisesta. Irlanti kansallisti Anglon [...] 2009.

| (27) | Maaliskuun 31 päivänä 2010 annetun menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 2.2 ja 2.3 jaksossa on yksityiskohtainen kuvaus Anglosta ja sen vaikeuksista. |
| --- | --- |

(27)

Maaliskuun 31 päivänä 2010 annetun menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 2.2 ja 2.3 jaksossa on yksityiskohtainen kuvaus Anglosta ja sen vaikeuksista.

| (28) | Anglon liiketoimintamalli osoittautui kestämättömäksi ja johti ennen kokemattomiin rahoitusvaikeuksiin ja tappioihin maailmanlaajuisen finanssikriisin myötä. Anglon liiketoimintamalli keskittyi liikaa liikekiinteistölainojen myöntämiseen ja johti suuriin riskeihin kyseisellä talouden osa-alueella, johon finanssikriisi iski erityisen voimakkaasti: liikekiinteistöjen hinnat laskivat huippulukemistaan yli 62 prosenttia Irlannissa, 37 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja 45 prosenttia Yhdysvalloissa (16). Lisäksi Anglon luotonantoa rahoitettiin osittain tukkurahoituksella, jonka rahoituslähteet kuivuivat finanssikriisin myötä. |
| --- | --- |

(28)

Anglon liiketoimintamalli osoittautui kestämättömäksi ja johti ennen kokemattomiin rahoitusvaikeuksiin ja tappioihin maailmanlaajuisen finanssikriisin myötä. Anglon liiketoimintamalli keskittyi liikaa liikekiinteistölainojen myöntämiseen ja johti suuriin riskeihin kyseisellä talouden osa-alueella, johon finanssikriisi iski erityisen voimakkaasti: liikekiinteistöjen hinnat laskivat huippulukemistaan yli 62 prosenttia Irlannissa, 37 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja 45 prosenttia Yhdysvalloissa (16). Lisäksi Anglon luotonantoa rahoitettiin osittain tukkurahoituksella, jonka rahoituslähteet kuivuivat finanssikriisin myötä.

| (29) | Anglon riskienhallinta ei ollut riittävän kehittynyt ja salli taseen hallitsemattoman kasvun sekä riskilainojen myöntämisen (kuten lainojen, joiden asuntolainan ja asunnon arvon välinen suhdeluku on korkea, sekä lainojen, joista maksetaan ennen erääntymistä ainoastaan korot) etenkin Irlannin kiinteistömarkkinoiden menestysvuosien aikaan. Vuosien 1984 ja 2008 välillä pankin taseen kertyvä vuotuinen kasvuprosentti oli noin 30 prosenttia vuodessa, mikä johti [...] miljardin euron taseen loppusummaan vuonna 2008. Lainojen ja talletusten suhde kasvoi vuotta 1990 edeltäneestä 100 prosentista keskimäärin 217 prosenttiin ajanjaksolla 2008–2009. |
| --- | --- |

(29)

Anglon riskienhallinta ei ollut riittävän kehittynyt ja salli taseen hallitsemattoman kasvun sekä riskilainojen myöntämisen (kuten lainojen, joiden asuntolainan ja asunnon arvon välinen suhdeluku on korkea, sekä lainojen, joista maksetaan ennen erääntymistä ainoastaan korot) etenkin Irlannin kiinteistömarkkinoiden menestysvuosien aikaan. Vuosien 1984 ja 2008 välillä pankin taseen kertyvä vuotuinen kasvuprosentti oli noin 30 prosenttia vuodessa, mikä johti [...] miljardin euron taseen loppusummaan vuonna 2008. Lainojen ja talletusten suhde kasvoi vuotta 1990 edeltäneestä 100 prosentista keskimäärin 217 prosenttiin ajanjaksolla 2008–2009.

| (30) | Anglolle myönnettiin neljä pääomasijoitusta, arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi, jonka avulla Anglo pystyy siirtämään noin 35 miljardin euron arvosta alentuneita lainoja NAMAlle, sekä suurinta osaa sen vastuista kattavat valtiontakaukset (ks. johdanto-osan 66 kappale). |
| --- | --- |

(30)

Anglolle myönnettiin neljä pääomasijoitusta, arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi, jonka avulla Anglo pystyy siirtämään noin 35 miljardin euron arvosta alentuneita lainoja NAMAlle, sekä suurinta osaa sen vastuista kattavat valtiontakaukset (ks. johdanto-osan 66 kappale).

2.1.2   INBS

| (31) | Maaliskuun 30 päivänä 2010 annetun INBS:n ensimmäistä pääomasijoitusta koskevan komission päätöksen 2.1 jaksossa on yksityiskohtainen kuvaus INBS:stä. Näin ollen tässä jaksossa esitetään vain lyhyt tiivistelmä. |
| --- | --- |

(31)

Maaliskuun 30 päivänä 2010 annetun INBS:n ensimmäistä pääomasijoitusta koskevan komission päätöksen 2.1 jaksossa on yksityiskohtainen kuvaus INBS:stä. Näin ollen tässä jaksossa esitetään vain lyhyt tiivistelmä.

| (32) | INBS on asuntorahasto, jonka taseen loppusumma oli 12,1 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2010. Ennen finanssikriisin puhkeamista se oli Irlannin kuudenneksi suurin rahoituslaitos taseen loppusumman perusteella mitattuna. INBS tarjosi jäsenilleen perinteisiä vähittäispankkipalveluja (kuten talletustilejä ja asuntolainoja). Finanssikriisiä edeltävinä vuosina INBS kasvatti voimakkaasti toimintaansa liikekiinteistömarkkinoiden riskilainoissa, josta tulikin sen päätoimiala. INBS toimi aktiivisesti lähinnä Irlannissa, jossa sillä oli 50 sivuliikkeen ja 40 edustajan verkosto, sekä myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa sillä ei ollut lainkaan sivutoimipisteitä. |
| --- | --- |

(32)

INBS on asuntorahasto, jonka taseen loppusumma oli 12,1 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2010. Ennen finanssikriisin puhkeamista se oli Irlannin kuudenneksi suurin rahoituslaitos taseen loppusumman perusteella mitattuna. INBS tarjosi jäsenilleen perinteisiä vähittäispankkipalveluja (kuten talletustilejä ja asuntolainoja). Finanssikriisiä edeltävinä vuosina INBS kasvatti voimakkaasti toimintaansa liikekiinteistömarkkinoiden riskilainoissa, josta tulikin sen päätoimiala. INBS toimi aktiivisesti lähinnä Irlannissa, jossa sillä oli 50 sivuliikkeen ja 40 edustajan verkosto, sekä myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa sillä ei ollut lainkaan sivutoimipisteitä.

| (33) | NAMAlle 8,5 miljardin euron lainojen siirtämisen jälkeen INBS:n lainasalkun arvo oli 1,9 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2010 (17). Vähittäispankkitoiminnan talletusten määrä oli yhteensä 3,9 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2010. INBS kirjasi 3,3 miljardin euron tappiot vuonna 2009. |
| --- | --- |

(33)

NAMAlle 8,5 miljardin euron lainojen siirtämisen jälkeen INBS:n lainasalkun arvo oli 1,9 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2010 (17). Vähittäispankkitoiminnan talletusten määrä oli yhteensä 3,9 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2010. INBS kirjasi 3,3 miljardin euron tappiot vuonna 2009.

| (34) | INBS:n ongelmat johtuivat heikoin perustein myönnetyistä Irlannin liikekiinteistömarkkinoiden lainoista (noin 80 prosenttia INBS:n koko lainasalkusta). Näin ollen, kun finanssikriisi puhkesi ja kiinteistöjen (etenkin liikekiinteistöjen) hinnat laskivat huimasti sekä Irlannissa että Yhdistyneessä kuningaskunnassa, INBS joutui kärsimään lainasalkustaan koituneet tappiot. Kyseiset tappiot pakottivat INBS:n toteuttamaan huomattavia arvonalennuksia vuosina 2009 ja 2010. |
| --- | --- |

(34)

INBS:n ongelmat johtuivat heikoin perustein myönnetyistä Irlannin liikekiinteistömarkkinoiden lainoista (noin 80 prosenttia INBS:n koko lainasalkusta). Näin ollen, kun finanssikriisi puhkesi ja kiinteistöjen (etenkin liikekiinteistöjen) hinnat laskivat huimasti sekä Irlannissa että Yhdistyneessä kuningaskunnassa, INBS joutui kärsimään lainasalkustaan koituneet tappiot. Kyseiset tappiot pakottivat INBS:n toteuttamaan huomattavia arvonalennuksia vuosina 2009 ja 2010.

| (35) | INBS:lle myönnettiin kaksi pääomasijoitusta, arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi, jonka avulla INBS pystyy siirtämään noin 8,9 miljardin euron arvosta alentuneita liikekiinteistölainoja NAMAlle, sekä suurimman osan sen vastuista kattavat valtiontakaukset (ks. johdanto-osan 67 kappale). |
| --- | --- |

(35)

INBS:lle myönnettiin kaksi pääomasijoitusta, arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi, jonka avulla INBS pystyy siirtämään noin 8,9 miljardin euron arvosta alentuneita liikekiinteistölainoja NAMAlle, sekä suurimman osan sen vastuista kattavat valtiontakaukset (ks. johdanto-osan 67 kappale).

| (36) | Ennen Irlannin myöntämää ensimmäistä pääomasijoitusta INBS:n omistivat sen jäsenet. INBS:n ensimmäisen pääomasijoituksen seurauksena valtio otti pankin täysin hallintaansa. Jäsenet ovat näin ollen menettäneet hallintansa INBS:stä sekä kaikki taloudelliset omistusoikeutensa. |
| --- | --- |

(36)

Ennen Irlannin myöntämää ensimmäistä pääomasijoitusta INBS:n omistivat sen jäsenet. INBS:n ensimmäisen pääomasijoituksen seurauksena valtio otti pankin täysin hallintaansa. Jäsenet ovat näin ollen menettäneet hallintansa INBS:stä sekä kaikki taloudelliset omistusoikeutensa.

2.2   Yksittäiset rakenneuudistussuunnitelmat

2.2.1   Anglon alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma

| (37) | Komissiolle ilmoitettiin Anglon alkuperäisestä rakenneuudistussuunnitelmasta 30 päivänä marraskuuta 2009. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 2.4 jaksossa on kattava kuvaus Anglon alkuperäisestä rakenneuudistussuunnitelmasta. Kyseisessä päätöksessä komissio esitti useita epäilyjä siitä, noudattaako suunnitelma rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa asetettuja edellytyksiä (18). Komissio etenkin kyseenalaisti, voidaanko suunnitelman avulla palauttaa Anglon elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä, rajoittaa rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset välttämättömään ja rajoittaa kilpailun vääristymistä. Tämän vuoksi komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn kyseisen suunnitelman osalta. Samassa yhteydessä komissio kehotti toimittamaan tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman 31 päivään toukokuuta 2010 mennessä. |
| --- | --- |

(37)

Komissiolle ilmoitettiin Anglon alkuperäisestä rakenneuudistussuunnitelmasta 30 päivänä marraskuuta 2009. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 2.4 jaksossa on kattava kuvaus Anglon alkuperäisestä rakenneuudistussuunnitelmasta. Kyseisessä päätöksessä komissio esitti useita epäilyjä siitä, noudattaako suunnitelma rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa asetettuja edellytyksiä (18). Komissio etenkin kyseenalaisti, voidaanko suunnitelman avulla palauttaa Anglon elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä, rajoittaa rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset välttämättömään ja rajoittaa kilpailun vääristymistä. Tämän vuoksi komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn kyseisen suunnitelman osalta. Samassa yhteydessä komissio kehotti toimittamaan tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman 31 päivään toukokuuta 2010 mennessä.

2.2.2   Anglon toinen rakenneuudistussuunnitelma

| (38) | Irlanti toimitti 31 päivänä toukokuuta 2010 tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman, joka sisälsi merkittäviltä osin muutetun Anglon rakenneuudistusta koskevan suunnitelman. |
| --- | --- |

(38)

Irlanti toimitti 31 päivänä toukokuuta 2010 tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman, joka sisälsi merkittäviltä osin muutetun Anglon rakenneuudistusta koskevan suunnitelman.

| (39) | Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kehotettiin, Anglon toinen rakenneuudistussuunnitelma sisälsi useita mahdollisia rakenneuudistusskenaarioita: i) Anglon täydellinen likvidaatio 12 kuukauden kuluessa, ii) Anglon täydellinen selvittäminen kymmenen vuoden kuluessa, iii) Anglon täydellinen selvittäminen 20 vuoden kuluessa, iv) Anglon vakauttaminen ja sen toiminnan jatkaminen ja v) skenaario, jossa 80 prosenttia Anglosta selvitettäisiin perustamalla omaisuudenhoitoyhtiö ja jäljelle jäänyt pankki jatkaisi liiketoimintaa (”hyvä pankki”). |
| --- | --- |

(39)

Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kehotettiin, Anglon toinen rakenneuudistussuunnitelma sisälsi useita mahdollisia rakenneuudistusskenaarioita: i) Anglon täydellinen likvidaatio 12 kuukauden kuluessa, ii) Anglon täydellinen selvittäminen kymmenen vuoden kuluessa, iii) Anglon täydellinen selvittäminen 20 vuoden kuluessa, iv) Anglon vakauttaminen ja sen toiminnan jatkaminen ja v) skenaario, jossa 80 prosenttia Anglosta selvitettäisiin perustamalla omaisuudenhoitoyhtiö ja jäljelle jäänyt pankki jatkaisi liiketoimintaa (”hyvä pankki”).

| (40) | Johdanto-osan 39 kappaleen v kohdassa tarkoitettu jakamista koskeva skenaario oli Irlannin viranomaisten ensisijainen ratkaisu. Kyseisessä skenaariossa omaisuudenhoitoyhtiö hallitsisi ”huonolaatuisempia omaisuuseriä”, joita ei siirrettäisi NAMAan tai ”hyvään pankkiin” (13,6 miljardin euron kirjanpitoarvo jakamishetkellä) ja joita hoidettaisiin omaisuuserien takaisinperintäarvon maksimoimiseksi, samalla kun valtionrahoituksen osuus vähennettäisiin välttämättömään. Omaisuudenhoitoyhtiö ei harjoittaisi uutta liiketoimintaa, ja se likvidoitaisiin vuonna 2020. |
| --- | --- |

(40)

Johdanto-osan 39 kappaleen v kohdassa tarkoitettu jakamista koskeva skenaario oli Irlannin viranomaisten ensisijainen ratkaisu. Kyseisessä skenaariossa omaisuudenhoitoyhtiö hallitsisi ”huonolaatuisempia omaisuuseriä”, joita ei siirrettäisi NAMAan tai ”hyvään pankkiin” (13,6 miljardin euron kirjanpitoarvo jakamishetkellä) ja joita hoidettaisiin omaisuuserien takaisinperintäarvon maksimoimiseksi, samalla kun valtionrahoituksen osuus vähennettäisiin välttämättömään. Omaisuudenhoitoyhtiö ei harjoittaisi uutta liiketoimintaa, ja se likvidoitaisiin vuonna 2020.

| (41) | ”Hyvästä pankista” muodostuisi huomattavasti pienempi, valtion omistama liikepankki, jonka toiminta olisi elinvoimaista pitkällä aikavälillä voimakkaasti supistetun taseen ja matalamman riskiprofiilin ansiosta. Suunnitelmana oli yksityistää ”hyvä pankki” viiden vuoden sisällä, jolloin valtio saisi osan Angloon sijoittamistaan varoista takaisin. |
| --- | --- |

(41)

”Hyvästä pankista” muodostuisi huomattavasti pienempi, valtion omistama liikepankki, jonka toiminta olisi elinvoimaista pitkällä aikavälillä voimakkaasti supistetun taseen ja matalamman riskiprofiilin ansiosta. Suunnitelmana oli yksityistää ”hyvä pankki” viiden vuoden sisällä, jolloin valtio saisi osan Angloon sijoittamistaan varoista takaisin.

2.2.3   Anglon kolmas rakenneuudistussuunnitelma

| (42) | Irlanti laajensi 31 päivänä elokuuta 2010 toimittamaansa suunnitelmaa ja toimitti 26 päivänä lokakuuta 2010 merkittävästi muutetun Anglon rakenneuudistusta koskevan ehdotuksen. Anglon kolmannessa rakenneuudistussuunnitelmassa kuvataan yleisesti Anglon jakaminen kahteen valtion omistamaan oikeudellisesti riippumattomaan yksikköön, rahoituspankkiin ja takaisinperintäpankkiin, mikä johtaisi Anglon selvittämiseen noin kymmenen vuoden kuluessa. Valtion tukea, kuten pääomasijoituksia, keskuspankin myöntämää jatkuvaa rahoitusta ja kattavia valtiontakausjärjestelyjä, tarvittaisiin lisää kyseisten kahden pankin elinaikana. Suunnitelmassa ennustettiin pääomatarpeeksi 29,3 miljardia euroa perusskenaarion mukaan ja 34 miljardia euroa stressiskenaarion toteutuessa. |
| --- | --- |

(42)

Irlanti laajensi 31 päivänä elokuuta 2010 toimittamaansa suunnitelmaa ja toimitti 26 päivänä lokakuuta 2010 merkittävästi muutetun Anglon rakenneuudistusta koskevan ehdotuksen. Anglon kolmannessa rakenneuudistussuunnitelmassa kuvataan yleisesti Anglon jakaminen kahteen valtion omistamaan oikeudellisesti riippumattomaan yksikköön, rahoituspankkiin ja takaisinperintäpankkiin, mikä johtaisi Anglon selvittämiseen noin kymmenen vuoden kuluessa. Valtion tukea, kuten pääomasijoituksia, keskuspankin myöntämää jatkuvaa rahoitusta ja kattavia valtiontakausjärjestelyjä, tarvittaisiin lisää kyseisten kahden pankin elinaikana. Suunnitelmassa ennustettiin pääomatarpeeksi 29,3 miljardia euroa perusskenaarion mukaan ja 34 miljardia euroa stressiskenaarion toteutuessa.

| (43) | Irlanti totesi, että Anglon rakenneuudistusta koskeva uusi lähestymistapa, jonka mukaan Anglo ei enää toimisi luotonantajana, oli seurausta olosuhteiden heikentymisestä markkinoilla. Irlannin mukaan Anglolle myönnetyn rahoituksen ehdot ja yleiset asenteet Irlannin valtiota kohtaan olivat huonontuneet Anglon toisen rakenneuudistussuunnitelman toimittamisen jälkeen samaan aikaan, kun NAMAlle siirrettyjen lainojen arvonalennukset ja NAMAlle siirtämättömien lainojen tappiot osoittautuivat ennakoitua suuremmiksi. |
| --- | --- |

(43)

Irlanti totesi, että Anglon rakenneuudistusta koskeva uusi lähestymistapa, jonka mukaan Anglo ei enää toimisi luotonantajana, oli seurausta olosuhteiden heikentymisestä markkinoilla. Irlannin mukaan Anglolle myönnetyn rahoituksen ehdot ja yleiset asenteet Irlannin valtiota kohtaan olivat huonontuneet Anglon toisen rakenneuudistussuunnitelman toimittamisen jälkeen samaan aikaan, kun NAMAlle siirrettyjen lainojen arvonalennukset ja NAMAlle siirtämättömien lainojen tappiot osoittautuivat ennakoitua suuremmiksi.

2.2.4   INBS:n rakenneuudistussuunnitelma

| (44) | INBS:n rakenneuudistussuunnitelma toimitettiin komissiolle 22 päivänä kesäkuuta 2010. INBS:n ensimmäisen pääomasijoituspäätöksen mukaisesti INBS:n rakenneuudistussuunnitelmassa käsiteltiin useita pankkia koskevia vaihtoehtoja: i) rakenneuudistus ja liiketoiminnan jatkaminen, kunnes pankki myydään noin vuonna 2013, ii) välitön selvittäminen ja iii) asteittainen selvittäminen vuoteen 2020 mennessä. Myynti vaatisi vähiten valtiontukea niiden 2,7 miljardin euron lisäksi, jotka valtio oli jo myöntänyt suunnitelman toimittamiseen mennessä. |
| --- | --- |

(44)

INBS:n rakenneuudistussuunnitelma toimitettiin komissiolle 22 päivänä kesäkuuta 2010. INBS:n ensimmäisen pääomasijoituspäätöksen mukaisesti INBS:n rakenneuudistussuunnitelmassa käsiteltiin useita pankkia koskevia vaihtoehtoja: i) rakenneuudistus ja liiketoiminnan jatkaminen, kunnes pankki myydään noin vuonna 2013, ii) välitön selvittäminen ja iii) asteittainen selvittäminen vuoteen 2020 mennessä. Myynti vaatisi vähiten valtiontukea niiden 2,7 miljardin euron lisäksi, jotka valtio oli jo myöntänyt suunnitelman toimittamiseen mennessä.

| (45) | Myynnin valmisteluun kuuluisi, että INBS muutetaan pieneksi talletus- ja luotonantolaitokseksi. Sen olisi siirrettävä huomattava osa liikekiinteistölainoistaan NAMAlle, lopetettava liikekiinteistölainojen myöntäminen ja tarjottava asiakkailleen ainoastaan asuntolainoja ja talletustilejä. |
| --- | --- |

(45)

Myynnin valmisteluun kuuluisi, että INBS muutetaan pieneksi talletus- ja luotonantolaitokseksi. Sen olisi siirrettävä huomattava osa liikekiinteistölainoistaan NAMAlle, lopetettava liikekiinteistölainojen myöntäminen ja tarjottava asiakkailleen ainoastaan asuntolainoja ja talletustilejä.

| (46) | INBS:n rakenneuudistussuunnitelma ei sisältänyt erityistoimenpiteitä, joilla pyrittäisiin rajoittamaan tuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(46)

INBS:n rakenneuudistussuunnitelma ei sisältänyt erityistoimenpiteitä, joilla pyrittäisiin rajoittamaan tuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä.

2.3   Anglon ja INBS:n yhteinen rakenneuudistussuunnitelma

2.3.1   Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman kuvaus

| (47) | Irlanti toimitti komissiolle 31 päivänä tammikuuta 2011 Anglon ja INBS:n yhteisen rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelman. Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään Anglon ja INBS:n sulautumista niiden talletussalkkujen myynnin jälkeen yhdeksi yksiköksi, jäljempänä ’sulautuman tuloksena syntyvä yritys’, joka toimii luvanvaraisesti ja säännellysti ja on täysin valtion omistama. Pankkien yhteinen alkutase sulautumisen jälkeen on [60–70] miljardia euroa. |
| --- | --- |

(47)

Irlanti toimitti komissiolle 31 päivänä tammikuuta 2011 Anglon ja INBS:n yhteisen rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelman. Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään Anglon ja INBS:n sulautumista niiden talletussalkkujen myynnin jälkeen yhdeksi yksiköksi, jäljempänä ’sulautuman tuloksena syntyvä yritys’, joka toimii luvanvaraisesti ja säännellysti ja on täysin valtion omistama. Pankkien yhteinen alkutase sulautumisen jälkeen on [60–70] miljardia euroa.

| (48) | Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tehtävänä on i) selvittää Anglolta peritty liikekiinteistölainasalkku kymmenen vuoden kuluessa lunastusten ja myyntitoimenpiteiden avulla, ii) selvittää INBS:ltä peritty vähittäispankkitoiminnan asuntolainasalkku [...] vuoden kuluessa [...] ja iii) tukeutua [...]. Sulautuneen pankin hallintaan jää ainoastaan pieni määrä talletuksia, eikä se myönnä uusia lainoja tai muutoin aloita uutta toimintaa. |
| --- | --- |

(48)

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tehtävänä on i) selvittää Anglolta peritty liikekiinteistölainasalkku kymmenen vuoden kuluessa lunastusten ja myyntitoimenpiteiden avulla, ii) selvittää INBS:ltä peritty vähittäispankkitoiminnan asuntolainasalkku [...] vuoden kuluessa [...] ja iii) tukeutua [...]. Sulautuneen pankin hallintaan jää ainoastaan pieni määrä talletuksia, eikä se myönnä uusia lainoja tai muutoin aloita uutta toimintaa.

| (49) | Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallintaan jää velkakirjoja, joilla on vahvistettu sekä Anglon että INBS:n pääomapohjaa. Kaikki velat maksetaan niiden maksuaikataulun mukaisesti (19). [...]. Kyseisellä yrityksellä on myös pieni määrä etuoikeusasemaltaan huonompaa velkaa, joka vastaa määrää, jota se ei pysty ostamaan takaisin toteuttamiensa velkojen hallintaa koskevien ohjelmien puitteissa. |
| --- | --- |

(49)

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallintaan jää velkakirjoja, joilla on vahvistettu sekä Anglon että INBS:n pääomapohjaa. Kaikki velat maksetaan niiden maksuaikataulun mukaisesti (19). [...]. Kyseisellä yrityksellä on myös pieni määrä etuoikeusasemaltaan huonompaa velkaa, joka vastaa määrää, jota se ei pysty ostamaan takaisin toteuttamiensa velkojen hallintaa koskevien ohjelmien puitteissa.

| (50) | Ehdotetun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on uusista lainoista aiheutuvien tappioiden riskin välttäminen, lainasalkkujen selvittämisen tehokas hoitaminen ja valtiontuen tarpeen rajoittaminen välttämättömään. Kyseisten kahden lainasalkun selvittäminen yhden sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kautta luo synergioita resurssien, infrastruktuurin ja prosessien osalta. |
| --- | --- |

(50)

Ehdotetun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on uusista lainoista aiheutuvien tappioiden riskin välttäminen, lainasalkkujen selvittämisen tehokas hoitaminen ja valtiontuen tarpeen rajoittaminen välttämättömään. Kyseisten kahden lainasalkun selvittäminen yhden sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kautta luo synergioita resurssien, infrastruktuurin ja prosessien osalta.

2.3.1.1   Talletukset

| (51) | Tukiohjelman mukaisesti Irlanti on sitoutunut ennen sulautumista siirtämään Anglon ja INBS:n talletukset (jotka on kirjattu taseen velkoihin) ja NAMA-joukkovelkakirjat (jotka on kirjattu taseen varoihin) elinvoimaisille rahoituslaitoksille avoimen myyntiprosessin kautta. Tarjouksia pyydettiin NAMA-joukkovelkakirjoista ja talletuksista. Myyntiprosessi saatettiin loppuun 24 päivänä helmikuuta 2011 (20). Kummankin yksikön talletuksia myytiin noin 12,2 miljardin euron arvosta ja NAMA-joukkovelkakirjoja noin 15,9 miljardin arvosta. |
| --- | --- |

(51)

Tukiohjelman mukaisesti Irlanti on sitoutunut ennen sulautumista siirtämään Anglon ja INBS:n talletukset (jotka on kirjattu taseen velkoihin) ja NAMA-joukkovelkakirjat (jotka on kirjattu taseen varoihin) elinvoimaisille rahoituslaitoksille avoimen myyntiprosessin kautta. Tarjouksia pyydettiin NAMA-joukkovelkakirjoista ja talletuksista. Myyntiprosessi saatettiin loppuun 24 päivänä helmikuuta 2011 (20). Kummankin yksikön talletuksia myytiin noin 12,2 miljardin euron arvosta ja NAMA-joukkovelkakirjoja noin 15,9 miljardin arvosta.

| (52) | Anglon aiempien rakenneuudistussuunnitelmien vastaisesti sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle ei periaatteessa jää talletuksia omaisuuserien rahoittamiseksi, vaan se poistuu talletusmarkkinoilta. |
| --- | --- |

(52)

Anglon aiempien rakenneuudistussuunnitelmien vastaisesti sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle ei periaatteessa jää talletuksia omaisuuserien rahoittamiseksi, vaan se poistuu talletusmarkkinoilta.

| (53) | Annettujen sitoumusten mukaisesti (ks. 2.2.5.1 jakso) sulautuman tuloksena syntyvä yritys kuitenkin saa säilyttää hallinnassaan pienen määrän yritystalletuksia, joita pidetään takuina yrityksille myönnetyistä lainoista (jäljellä olevat kiinnitetyt talletukset tai laina-asiakkaiden tileihin liittyvät talletukset). Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa arvioidaan, että talletusten kokonaismäärä on sulautumishetkellä miljardi euroa. |
| --- | --- |

(53)

Annettujen sitoumusten mukaisesti (ks. 2.2.5.1 jakso) sulautuman tuloksena syntyvä yritys kuitenkin saa säilyttää hallinnassaan pienen määrän yritystalletuksia, joita pidetään takuina yrityksille myönnetyistä lainoista (jäljellä olevat kiinnitetyt talletukset tai laina-asiakkaiden tileihin liittyvät talletukset). Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa arvioidaan, että talletusten kokonaismäärä on sulautumishetkellä miljardi euroa.

2.3.1.2   Rahoitus

| (54) | Yhteinen rakenneuudistussuunnitelma perustuu seuraaville olettamuksille:






  i) | [...] |
| --- | --- | --- |

(54)

Yhteinen rakenneuudistussuunnitelma perustuu seuraaville olettamuksille:

i)

[...]

| ii) | Olemassa oleva tukkurahoitus [...] miljardia euroa erääntyy nykyisten aikataulujen mukaisesti (suurin osa neljän vuoden sisällä), [...]. |
| --- | --- |

ii)

Olemassa oleva tukkurahoitus [...] miljardia euroa erääntyy nykyisten aikataulujen mukaisesti (suurin osa neljän vuoden sisällä), [...].

2.3.1.3   Takaukset

| (55) | Sulautuman tuloksena syntyvä yritys tarvitsee kattavan joukon valtiontakauksia (ks. myös johdanto-osan 69 kappale), joilla katetaan seuraavat riskit:






  i) | Jäljellä olevia talletuksia ja joukkovelkakirjoja koskeva valtiontakaus. Kyseinen takaus tarvittaisiin koko yhteisen rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen ajaksi. Tällä hetkellä takaus on myönnetty Eligible Liabilities Guarantee Scheme -takausohjelman, jäljempänä ’ELG-ohjelma’, puitteissa. ELG-ohjelman päätyttyä takaus olisi myönnettävä toistaiseksi; |
| --- | --- | --- |

(55)

Sulautuman tuloksena syntyvä yritys tarvitsee kattavan joukon valtiontakauksia (ks. myös johdanto-osan 69 kappale), joilla katetaan seuraavat riskit:

i)

Jäljellä olevia talletuksia ja joukkovelkakirjoja koskeva valtiontakaus. Kyseinen takaus tarvittaisiin koko yhteisen rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen ajaksi. Tällä hetkellä takaus on myönnetty Eligible Liabilities Guarantee Scheme -takausohjelman, jäljempänä ’ELG-ohjelma’, puitteissa. ELG-ohjelman päätyttyä takaus olisi myönnettävä toistaiseksi;

| ii) | Anglolle/INBS:lle myönnetyn maksuvalmiusavun vakuudetonta osaa koskeva, Irlannin keskuspankille annettu valtiontakaus, jonka avulla sulautuman tuloksena syntyvä yritys saa Irlannin keskuspankin rahoitusta/maksuvalmiusapua tarvittaessa [...]; |
| --- | --- |

ii)

Anglolle/INBS:lle myönnetyn maksuvalmiusavun vakuudetonta osaa koskeva, Irlannin keskuspankille annettu valtiontakaus, jonka avulla sulautuman tuloksena syntyvä yritys saa Irlannin keskuspankin rahoitusta/maksuvalmiusapua tarvittaessa [...];

| iii) | Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen eräitä taseen ulkopuolisiin siirtoihin, palveluihin ja liiketoimintaresursseihin liittyviä vastuita koskeva valtiontakaus [...] (21). |
| --- | --- |

iii)

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen eräitä taseen ulkopuolisiin siirtoihin, palveluihin ja liiketoimintaresursseihin liittyviä vastuita koskeva valtiontakaus [...] (21).

| (56) | Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä maksua muista valtiontakauksista kuin talletuksia koskevista takauksista (50 peruspistettä) ELG-ohjelman voimassaolon ajan sekä jo taatuista jäljellä olevista joukkovelkakirjoista (joista peritään 95–125 peruspisteen maksu niiden erääntymiseen asti ELG-ohjelman voimassaolon ajan). |
| --- | --- |

(56)

Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä maksua muista valtiontakauksista kuin talletuksia koskevista takauksista (50 peruspistettä) ELG-ohjelman voimassaolon ajan sekä jo taatuista jäljellä olevista joukkovelkakirjoista (joista peritään 95–125 peruspisteen maksu niiden erääntymiseen asti ELG-ohjelman voimassaolon ajan).

2.3.1.4   Pääoma

| (57) | Perusskenaarion osalta yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa arvioidaan, että jo myönnetyn pääoman lisäksi, mikä on 34,7 miljardia euroa (josta Anglolle on myönnetty 29,3 miljardia euroa ja INBS:lle 5,4 miljardia euroa), pääomaa ei tarvita lisää (22). Kyseiset määrät vastaavat Angloa koskevassa neljässä ja INBS:ää koskevassa kahdessa pelastamispäätöksessä hyväksyttyjä määriä (23). Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että stressiskenaarion (jossa otetaan huomioon lainojen siirroista aiheutuvat ennakoitua suuremmat arvonalentumiset ja tappiot) toteutuessa pääoman tarve nousisi 38 miljardiin euroon, mikä tarkoittaa 3,3 miljardin euron lisäpääoman tarvetta [...] suunnitelman voimassaoloaikana (eli kymmenen vuoden aikana). Lainojen siirroista aiheutuvan suurempia arvonalentumisia ja tappioita koskevan riskin lisäksi yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan useita muita riskejä, joiden johdosta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen olisi turvauduttava [...] 3,3 miljardin euron lisäpääomaan stressiskenaarion toteutuessa. |
| --- | --- |

(57)

Perusskenaarion osalta yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa arvioidaan, että jo myönnetyn pääoman lisäksi, mikä on 34,7 miljardia euroa (josta Anglolle on myönnetty 29,3 miljardia euroa ja INBS:lle 5,4 miljardia euroa), pääomaa ei tarvita lisää (22). Kyseiset määrät vastaavat Angloa koskevassa neljässä ja INBS:ää koskevassa kahdessa pelastamispäätöksessä hyväksyttyjä määriä (23). Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että stressiskenaarion (jossa otetaan huomioon lainojen siirroista aiheutuvat ennakoitua suuremmat arvonalentumiset ja tappiot) toteutuessa pääoman tarve nousisi 38 miljardiin euroon, mikä tarkoittaa 3,3 miljardin euron lisäpääoman tarvetta [...] suunnitelman voimassaoloaikana (eli kymmenen vuoden aikana). Lainojen siirroista aiheutuvan suurempia arvonalentumisia ja tappioita koskevan riskin lisäksi yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan useita muita riskejä, joiden johdosta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen olisi turvauduttava [...] 3,3 miljardin euron lisäpääomaan stressiskenaarion toteutuessa.

2.3.1.5   Keskeisimmät yhteiseen rakenneuudistussuunnitelmaan liittyvät ylimääräiset riskit

| (58) | Ensiksi yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa kartoitetaan riskit, jotka koskevat rahoituskustannusten kasvua ja valuuttakursseja. [...] (24). Yhteensä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen on saatava käyttöönsä noin [...] keskuspankin myöntämää rahoitusta sulautumiseen mennessä. Kyseisen rahoituksen tarve vähenisi asteittain [...] euroon. Jos keskuspankilta saatavaan rahoitukseen ei voida tukeutua ennustettuun rahoitustarpeeseen ja tarpeen kestoon nähden (25), sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen on tukeuduttava muihin (mahdollisesti olemassa oleviin) rahoituslähteisiin, mikä tulisi vielä kalliimmaksi. |
| --- | --- |

(58)

Ensiksi yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa kartoitetaan riskit, jotka koskevat rahoituskustannusten kasvua ja valuuttakursseja. [...] (24). Yhteensä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen on saatava käyttöönsä noin [...] keskuspankin myöntämää rahoitusta sulautumiseen mennessä. Kyseisen rahoituksen tarve vähenisi asteittain [...] euroon. Jos keskuspankilta saatavaan rahoitukseen ei voida tukeutua ennustettuun rahoitustarpeeseen ja tarpeen kestoon nähden (25), sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen on tukeuduttava muihin (mahdollisesti olemassa oleviin) rahoituslähteisiin, mikä tulisi vielä kalliimmaksi.

| (59) | Lisäksi osa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen varoista on kiinteäkorkoisia pitkäaikaisia omaisuuseriä (pääasiassa velkakirjoja), joita rahoitetaan erittäin lyhytaikaisella rahoituksella [...]. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi osa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen varoista on kiinteäkorkoisia pitkäaikaisia omaisuuseriä (pääasiassa velkakirjoja), joita rahoitetaan erittäin lyhytaikaisella rahoituksella [...].

| (60) | [...]. |
| --- | --- |

(60)

[...].

| (61) | Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa myös korostetaan riskejä, jotka liittyvät sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen vaikeuksiin hoitaa liiketoimintaansa toiminnan jatkuvuuden pohjalta sen samalla ollessa selvityksen alaisena. [...]. Lopuksi sulautumisprosessi voi johtaa myös kohonneisiin operatiivisiin riskeihin, jotka puolestaan voivat vaatia lisää pääomaa. |
| --- | --- |

(61)

Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa myös korostetaan riskejä, jotka liittyvät sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen vaikeuksiin hoitaa liiketoimintaansa toiminnan jatkuvuuden pohjalta sen samalla ollessa selvityksen alaisena. [...]. Lopuksi sulautumisprosessi voi johtaa myös kohonneisiin operatiivisiin riskeihin, jotka puolestaan voivat vaatia lisää pääomaa.

| (62) | Tällaisten riskien toteutumisen todennäköisyyttä on vaikea arvioida. Kyseisiä riskejä ja epävarmuustekijöitä ei ole otettu huomioon stressiskenaariossa ennakoidussa pääomantarpeessa. |
| --- | --- |

(62)

Tällaisten riskien toteutumisen todennäköisyyttä on vaikea arvioida. Kyseisiä riskejä ja epävarmuustekijöitä ei ole otettu huomioon stressiskenaariossa ennakoidussa pääomantarpeessa.

2.3.2   Sitoumukset

| (63) | Irlanti on antanut useita sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen liittyviä sitoumuksia, jotka koskevat erityisesti Anglolle ja INBS:lle myönnetystä valtiontuesta johtuvaa kilpailun vääristymisen rajoittamista. Kyseiset sitoumukset on kokonaisuudessaan esitetty tämän päätöksen liitteessä I. Tätä päätöstä varten komissio esittelee sitoumukset pääpiirteittäin johdanto-osan 63–66 kappaleessa.






  i) | Sitoumusten voimassaolo. Ellei muuta mainita, kaikki Irlannin antamat sitoumukset ovat voimassa ja sovellettavissa, kunnes sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen omaisuuserät on täysin selvitetty, velkakirjat mukaan lukien. |
| --- | --- | --- |

(63)

Irlanti on antanut useita sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen liittyviä sitoumuksia, jotka koskevat erityisesti Anglolle ja INBS:lle myönnetystä valtiontuesta johtuvaa kilpailun vääristymisen rajoittamista. Kyseiset sitoumukset on kokonaisuudessaan esitetty tämän päätöksen liitteessä I. Tätä päätöstä varten komissio esittelee sitoumukset pääpiirteittäin johdanto-osan 63–66 kappaleessa.

i)

Sitoumusten voimassaolo. Ellei muuta mainita, kaikki Irlannin antamat sitoumukset ovat voimassa ja sovellettavissa, kunnes sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen omaisuuserät on täysin selvitetty, velkakirjat mukaan lukien.

| ii) | Uuden toiminnan aloittamista ja uusille markkinoille tulemista koskeva kielto. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei aloita uutta toimintaa eikä tule uusille markkinoille. Toisin sanoen yritys ei toteuta muita toimenpiteitä kuin sellaisia, jotka liittyvät Anglolta ja INBS:ltä perittyjen lainasalkkujen selvittämiseen (mukaan lukien tarvittaessa lainojen myynti varojen takaisinperintäarvon maksimoimiseksi). Sulautuman tuloksena syntyvä yritys pitää hallussaan ja käyttää pankkitoimilupaansa vain niin pitkään kuin lainasalkkujen selvittäminen vaatii eikä käytä sitä uuden toiminnan aloittamiseen. [...]. |
| --- | --- |

ii)

Uuden toiminnan aloittamista ja uusille markkinoille tulemista koskeva kielto. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei aloita uutta toimintaa eikä tule uusille markkinoille. Toisin sanoen yritys ei toteuta muita toimenpiteitä kuin sellaisia, jotka liittyvät Anglolta ja INBS:ltä perittyjen lainasalkkujen selvittämiseen (mukaan lukien tarvittaessa lainojen myynti varojen takaisinperintäarvon maksimoimiseksi). Sulautuman tuloksena syntyvä yritys pitää hallussaan ja käyttää pankkitoimilupaansa vain niin pitkään kuin lainasalkkujen selvittäminen vaatii eikä käytä sitä uuden toiminnan aloittamiseen. [...].

| iii) | Olemassa olevien omaisuuserien hoitaminen. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys hoitaa olemassa olevia liikekiinteistölainoja tavalla, joka maksimoi niiden nettonykyarvon tavanomaisten kaupallisten menettelyjen avulla. Etenkin jos asiakas ei pysty noudattamaan lainaehtojaan, sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi järjestellä lainaehdot uudelleen ainoastaan silloin, kun kyseinen toimenpide parantaa lainan nettonykyarvoa (eli jos uudelleenjärjestelystä saatavan kassavirran nettonykyarvon ennakoidaan olevan suurempi kuin likvidaatiosta saatavan kassavirran nykyarvo). Lyhyesti sanottuna sulautuman tuloksena syntyvä yritys siis hoitaa liikekiinteistölainojaan samaan tapaan kuin yksityinen omaisuudenhoitaja hoitaisi vastaavan salkun selvittämistä.
  Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen asuntolainoihin sovelletaan soveltuvin osin samoja velvollisuuksia kuin liikekiinteistölainoihin. |
| --- | --- |

iii)

Olemassa olevien omaisuuserien hoitaminen. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys hoitaa olemassa olevia liikekiinteistölainoja tavalla, joka maksimoi niiden nettonykyarvon tavanomaisten kaupallisten menettelyjen avulla. Etenkin jos asiakas ei pysty noudattamaan lainaehtojaan, sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi järjestellä lainaehdot uudelleen ainoastaan silloin, kun kyseinen toimenpide parantaa lainan nettonykyarvoa (eli jos uudelleenjärjestelystä saatavan kassavirran nettonykyarvon ennakoidaan olevan suurempi kuin likvidaatiosta saatavan kassavirran nykyarvo). Lyhyesti sanottuna sulautuman tuloksena syntyvä yritys siis hoitaa liikekiinteistölainojaan samaan tapaan kuin yksityinen omaisuudenhoitaja hoitaisi vastaavan salkun selvittämistä.

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen asuntolainoihin sovelletaan soveltuvin osin samoja velvollisuuksia kuin liikekiinteistölainoihin.

| iv) | Yritysostokielto. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei osta muita yrityksiä tai osuutta niistä ilman komission etukäteishyväksyntää. |
| --- | --- |

iv)

Yritysostokielto. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei osta muita yrityksiä tai osuutta niistä ilman komission etukäteishyväksyntää.

| v) | Kuponkikorkokielto ja kielto käyttää etuoikeusasemaltaan huonompia lainoja ja hybridipääomainstrumentteja koskevaa maksukehotusoikeutta. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei maksa kuponkikorkoja tai käytä etuoikeusasemaltaan huonompia lainainstrumentteja ja hybridipääomainstrumentteja koskevaa maksukehotusoikeutta, ellei tähän ole lainmukaista velvollisuutta. |
| --- | --- |

v)

Kuponkikorkokielto ja kielto käyttää etuoikeusasemaltaan huonompia lainoja ja hybridipääomainstrumentteja koskevaa maksukehotusoikeutta. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei maksa kuponkikorkoja tai käytä etuoikeusasemaltaan huonompia lainainstrumentteja ja hybridipääomainstrumentteja koskevaa maksukehotusoikeutta, ellei tähän ole lainmukaista velvollisuutta.

| vi) | Uusien lainojen myöntämistä koskeva katto. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liikekiinteistölainasalkun nettoarvo ei ylitä yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennustettua arvoa yli [...] yhtenäkään suunnitelman voimassaolovuotena. Asuntolainojen osalta sulautuman tuloksena syntyvä yritys rajoittaa luotonantoaan sopimusten nojalla sidottuihin määriin ja olemassa olevien asuntolainasopimusten uudelleenjärjestelyistä johtuviin määriin. Uusien asuntolainojen kokonaismäärä rajoitetaan enintään [...] 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana ja sen jälkeen [...] vuodessa. |
| --- | --- |

vi)

Uusien lainojen myöntämistä koskeva katto. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liikekiinteistölainasalkun nettoarvo ei ylitä yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennustettua arvoa yli [...] yhtenäkään suunnitelman voimassaolovuotena. Asuntolainojen osalta sulautuman tuloksena syntyvä yritys rajoittaa luotonantoaan sopimusten nojalla sidottuihin määriin ja olemassa olevien asuntolainasopimusten uudelleenjärjestelyistä johtuviin määriin. Uusien asuntolainojen kokonaismäärä rajoitetaan enintään [...] 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana ja sen jälkeen [...] vuodessa.

| vii) | Lisäksi seuraavia luotonantoon liittyviä sitoumuksia sovelletaan liikekiinteistölainoihin:






  a) | Määrät, joiden maksamiseen on sitouduttu sopimusten perusteella mutta joita ei vielä ole maksettu: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi siirtää lainajärjestelyihin varat, joihin on sitouduttu sopimusten perusteella mutta joita ei ole vielä maksettu. Kyseiset siirrot eivät kuitenkaan ylitä [...] euron kumulatiivista määrää yhteisen rakenneuudistussuunnitelman voimassaoloaikana sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen lainasalkun osalta. |
| --- | --- | --- |

vii)

Lisäksi seuraavia luotonantoon liittyviä sitoumuksia sovelletaan liikekiinteistölainoihin:

a)

Määrät, joiden maksamiseen on sitouduttu sopimusten perusteella mutta joita ei vielä ole maksettu: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi siirtää lainajärjestelyihin varat, joihin on sitouduttu sopimusten perusteella mutta joita ei ole vielä maksettu. Kyseiset siirrot eivät kuitenkaan ylitä [...] euron kumulatiivista määrää yhteisen rakenneuudistussuunnitelman voimassaoloaikana sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen lainasalkun osalta.

| b) | Lisärahoituksen myöntäminen olemassa oleville laina-asiakkaille: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää lisärahoitusta vain, jos siihen on sopimuksen perusteella sitouduttu yhteisen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymishetkellä (ii kohdan sitoumuksen mukaisesti).
  Poikkeuksena kyseiseen kieltoon sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää pieniä määriä rahoitusta olemassa oleville sääntelyryhmille, jos se noudattaa iii kohdan sitoumusta ja






  — | rahoituksen myöntäminen on lainavakuuksien arvon säilyttämisen kannalta ehdottoman tärkeää (esimerkiksi vakuuksien ylläpitokustannusten ja vakuutuksista, veroista, takuista, maksukyvyttömyydestä tai oikeudenkäynnistä koituvien kulujen kattamiseksi) tai |
| --- | --- | --- |

b)

Lisärahoituksen myöntäminen olemassa oleville laina-asiakkaille: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää lisärahoitusta vain, jos siihen on sopimuksen perusteella sitouduttu yhteisen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymishetkellä (ii kohdan sitoumuksen mukaisesti).

Poikkeuksena kyseiseen kieltoon sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää pieniä määriä rahoitusta olemassa oleville sääntelyryhmille, jos se noudattaa iii kohdan sitoumusta ja

—

rahoituksen myöntäminen on lainavakuuksien arvon säilyttämisen kannalta ehdottoman tärkeää (esimerkiksi vakuuksien ylläpitokustannusten ja vakuutuksista, veroista, takuista, maksukyvyttömyydestä tai oikeudenkäynnistä koituvien kulujen kattamiseksi) tai

| — | rahoitus muutoin liittyy lainan tai muun omaisuuden odotetun takaisinperintäarvon parantamiseen nettonykyarvon perusteella mitattuna (esimerkiksi liiketoiminnan investointeihin liittyvää käyttöpääomaa tai likviditeettiä koskevien tarpeiden kattamiseksi) |
| --- | --- |

—

rahoitus muutoin liittyy lainan tai muun omaisuuden odotetun takaisinperintäarvon parantamiseen nettonykyarvon perusteella mitattuna (esimerkiksi liiketoiminnan investointeihin liittyvää käyttöpääomaa tai likviditeettiä koskevien tarpeiden kattamiseksi)

| — | sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää tällaista lisärahoitusta vain seuraavasti:






  — | jos kyseisen toimenpiteen nimellisosuus on alle [...], lisärahoitus ei ylitä [...] nimellisosuudesta; |
| --- | --- | --- |

—

sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää tällaista lisärahoitusta vain seuraavasti:

—

jos kyseisen toimenpiteen nimellisosuus on alle [...], lisärahoitus ei ylitä [...] nimellisosuudesta;

| — | jos kyseisen toimenpiteen nimellisosuus on [...] ja [...] välillä, lisärahoitus ei ylitä [...]; |
| --- | --- |

—

jos kyseisen toimenpiteen nimellisosuus on [...] ja [...] välillä, lisärahoitus ei ylitä [...];

| — | jos kyseisen toimenpiteen nimellisosuus on yli [...], lisärahoitus ei ylitä [...] nimellisosuudesta. |
| --- | --- |

—

jos kyseisen toimenpiteen nimellisosuus on yli [...], lisärahoitus ei ylitä [...] nimellisosuudesta.

| c) | Uudet laina-asiakkaat: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää lainaa uudelle asiakkaalle (tai asiakasryhmälle, jota kutsutaan myös sääntelyryhmäksi) vain, jos seuraavat ehdot täyttyvät:






  — | Tuotot käytetään olemassa olevan laina-asiakkaan tai sääntelyryhmän muodostaman riskin vähentämiseen; |
| --- | --- | --- |

c)

Uudet laina-asiakkaat: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää lainaa uudelle asiakkaalle (tai asiakasryhmälle, jota kutsutaan myös sääntelyryhmäksi) vain, jos seuraavat ehdot täyttyvät:

—

Tuotot käytetään olemassa olevan laina-asiakkaan tai sääntelyryhmän muodostaman riskin vähentämiseen;

| — | Toimenpide ei lisää sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kokonaisnettoriskiä; |
| --- | --- |

—

Toimenpide ei lisää sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kokonaisnettoriskiä;

| — | Uusi laina parantaa odotettuja takaisinperintäarvoja (nettonykyarvon perusteella mitattuna) muihin uudelleenjärjestely- tai markkinoilta sulkemiseen tähtääviin strategioihin verrattuna; |
| --- | --- |

—

Uusi laina parantaa odotettuja takaisinperintäarvoja (nettonykyarvon perusteella mitattuna) muihin uudelleenjärjestely- tai markkinoilta sulkemiseen tähtääviin strategioihin verrattuna;

| — | Korkoja ei pääomiteta (eli lisätä lainapääomaan). |
| --- | --- |

—

Korkoja ei pääomiteta (eli lisätä lainapääomaan).

| viii) | Asuntolainoihin liittyviä luotonantoa koskevia erityissitoumuksia. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää rahoitusta vain, jos se on sitoutunut siihen sopimuksen perusteella yhteisen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymishetkellä. Poikkeuksena kyseiseen sääntöön, jos lainan määrä ylittää kiinnitetyn kiinteistön arvon, sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi helpottaa sen lunastamista kiinteistön myynnin avulla myöntämällä myyjälle lisärahoitusta jäljellä olevan lainan takaisin maksamiseksi, jos rahoituksen myöntäminen noudattaa iii kohdan sitoumusta. |
| --- | --- |

viii)

Asuntolainoihin liittyviä luotonantoa koskevia erityissitoumuksia. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää rahoitusta vain, jos se on sitoutunut siihen sopimuksen perusteella yhteisen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymishetkellä. Poikkeuksena kyseiseen sääntöön, jos lainan määrä ylittää kiinnitetyn kiinteistön arvon, sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi helpottaa sen lunastamista kiinteistön myynnin avulla myöntämällä myyjälle lisärahoitusta jäljellä olevan lainan takaisin maksamiseksi, jos rahoituksen myöntäminen noudattaa iii kohdan sitoumusta.

| ix) | Kansallisen edun nimissä sallittavia muita poikkeustapauksia. Poikkeustapauksissa Irlanti voi kansallisen edun nimissä päättää, että vii ja viii kohdassa asetettuihin luotonantoa koskeviin rajoituksiin on tehtävä poikkeuksia, jotta nettonykyarvon perusteella määriteltyä odotettua takaisinperintäarvoa voidaan parantaa. Kyseisiin poikkeuksiin on pyydettävä ennakkohyväksyntä komissiolta. |
| --- | --- |

ix)

Kansallisen edun nimissä sallittavia muita poikkeustapauksia. Poikkeustapauksissa Irlanti voi kansallisen edun nimissä päättää, että vii ja viii kohdassa asetettuihin luotonantoa koskeviin rajoituksiin on tehtävä poikkeuksia, jotta nettonykyarvon perusteella määriteltyä odotettua takaisinperintäarvoa voidaan parantaa. Kyseisiin poikkeuksiin on pyydettävä ennakkohyväksyntä komissiolta.

| x) | Talletukset – Anglon ja INBS:n talletusten siirto. Anglolta ja INBS:ltä perittyjen talletusten siirtämisen jälkeen sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle jää eräitä talletuksia ja tilejä, joita ei voida siirtää. Olemassa olevien asiakkaiden talletusten kokonaismäärä sulautumishetkellä ei missään vaiheessa ylitä [...] miljardia euroa. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys vähentää talletusten määrää suurin piirtein samaa tahtia nettolainasalkun selvittämisen kanssa. Lisäksi kyseisen yrityksen talletukset eivät milloinkaan ylitä yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitua määrää yli 200 miljoonalla eurolla. Sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle jäävät talletukset on lueteltu alla a–h kohdassa:






  a) | Talletukset, jotka Anglolta ja INBS:ltä perittyjen talletusten elinvoimaisille laitoksille siirtämisen hetkellä ovat Anglon tai INBS:n jonkin tytäryhtiön hallussa tai sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallussa tytäryhtiöiden puolesta, lukuun ottamatta Anglon Mansaaren-tytäryhtiön talletuksia; |
| --- | --- | --- |

x)

Talletukset – Anglon ja INBS:n talletusten siirto. Anglolta ja INBS:ltä perittyjen talletusten siirtämisen jälkeen sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle jää eräitä talletuksia ja tilejä, joita ei voida siirtää. Olemassa olevien asiakkaiden talletusten kokonaismäärä sulautumishetkellä ei missään vaiheessa ylitä [...] miljardia euroa. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys vähentää talletusten määrää suurin piirtein samaa tahtia nettolainasalkun selvittämisen kanssa. Lisäksi kyseisen yrityksen talletukset eivät milloinkaan ylitä yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitua määrää yli 200 miljoonalla eurolla. Sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle jäävät talletukset on lueteltu alla a–h kohdassa:

a)

Talletukset, jotka Anglolta ja INBS:ltä perittyjen talletusten elinvoimaisille laitoksille siirtämisen hetkellä ovat Anglon tai INBS:n jonkin tytäryhtiön hallussa tai sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallussa tytäryhtiöiden puolesta, lukuun ottamatta Anglon Mansaaren-tytäryhtiön talletuksia;

| b) | Vakuudelliset tilit (Anglon, INBS:n tai muun henkilön hyväksi) ja talletukset, jotka liittyvät Anglon tai INBS:n sääntelyryhmään tai indeksiobligaatiotileihin ja ovat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallussa hetkellä, jolloin Anglon ja INBS:n talletukset siirretään kahteen muuhun irlantilaispankkiin (26); |
| --- | --- |

b)

Vakuudelliset tilit (Anglon, INBS:n tai muun henkilön hyväksi) ja talletukset, jotka liittyvät Anglon tai INBS:n sääntelyryhmään tai indeksiobligaatiotileihin ja ovat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallussa hetkellä, jolloin Anglon ja INBS:n talletukset siirretään kahteen muuhun irlantilaispankkiin (26);

| c) | Sulautuman hallussa talletusten siirtämisen hetkellä olevat muut kuin euromääräiset talletukset, kuten Yhdysvaltain dollareissa tai Englannin punnissa arvostetut talletukset. Näitä ei korvata niiden erääntyessä; |
| --- | --- |

c)

Sulautuman hallussa talletusten siirtämisen hetkellä olevat muut kuin euromääräiset talletukset, kuten Yhdysvaltain dollareissa tai Englannin punnissa arvostetut talletukset. Näitä ei korvata niiden erääntyessä;

| d) | Jerseyn, Saksan Düsseldorfin tai Itävallan Wienin sivuliikkeiden hallussa olevat tai niissä kirjatut talletukset. Näitä ei korvata niiden erääntyessä; |
| --- | --- |

d)

Jerseyn, Saksan Düsseldorfin tai Itävallan Wienin sivuliikkeiden hallussa olevat tai niissä kirjatut talletukset. Näitä ei korvata niiden erääntyessä;

| e) | Tilit, joiden saldo on negatiivinen; |
| --- | --- |

e)

Tilit, joiden saldo on negatiivinen;

| f) | Sisäisen valvonnan tilit; |
| --- | --- |

f)

Sisäisen valvonnan tilit;

| g) | Tilit, joista tai joiden haltijoista on saatu ilmoitus, että ne ovat poliisitutkinnan, petostutkinnan tai muun tutkinnan alaisina; ja |
| --- | --- |

g)

Tilit, joista tai joiden haltijoista on saatu ilmoitus, että ne ovat poliisitutkinnan, petostutkinnan tai muun tutkinnan alaisina; ja

| h) | Kaikki INBS:n tilit, jotka on siirron tekijän kirjanpitoasiakirjoissa merkitty sivuliiketunnisteella ”[...]”. |
| --- | --- |

h)

Kaikki INBS:n tilit, jotka on siirron tekijän kirjanpitoasiakirjoissa merkitty sivuliiketunnisteella ”[...]”.

| xi) | Valvonnasta vastaava toimitsijamies. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys nimittää komission hyväksymän valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, joka varmistaa, että yritys noudattaa liitteessä I annettuja sitoumuksia. Valvonnasta vastaava toimitsijamies nimitetään kolmen vuoden toimikaudeksi. |
| --- | --- |

xi)

Valvonnasta vastaava toimitsijamies. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys nimittää komission hyväksymän valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, joka varmistaa, että yritys noudattaa liitteessä I annettuja sitoumuksia. Valvonnasta vastaava toimitsijamies nimitetään kolmen vuoden toimikaudeksi.

| (64) | Irlanti varmistaa, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys noudattaa liitteessä I annettuja sitoumuksia. Irlanti toimittaa säännöllisin väliajoin kertomuksen kyseisten sitoumusten noudattamiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Ensimmäinen kertomus toimitetaan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta ja sen jälkeen kuuden kuukauden välein. |
| --- | --- |

(64)

Irlanti varmistaa, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys noudattaa liitteessä I annettuja sitoumuksia. Irlanti toimittaa säännöllisin väliajoin kertomuksen kyseisten sitoumusten noudattamiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Ensimmäinen kertomus toimitetaan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta ja sen jälkeen kuuden kuukauden välein.

2.4   Tässä päätöksessä arvioidut valtion toimenpiteet

| (65) | Sekä Anglo että INBS ovat saaneet huomattavan määrän valtiontukea. Sulautumisen jälkeen myös sulautuman tuloksena syntyvä yritys hyötyy useista valtion toimenpiteistä. Kyseiset toimenpiteet esitellään tässä jaksossa (ks. myös taulukko 1). |
| --- | --- |

(65)

Sekä Anglo että INBS ovat saaneet huomattavan määrän valtiontukea. Sulautumisen jälkeen myös sulautuman tuloksena syntyvä yritys hyötyy useista valtion toimenpiteistä. Kyseiset toimenpiteet esitellään tässä jaksossa (ks. myös taulukko 1).

| (66) | Pelastamistoimenpiteiden aikana Anglolle myönnettiin useita valtion tukitoimenpiteitä, jotka komissio on hyväksynyt useissa kyseiseen asiaan liittyvissä päätöksissään (27) ja joihin viitataan johdanto-osan tämän kappaleen ja 67–69 kappaleen a–v kohdassa:






  a) | CIFS-ohjelman puitteissa myönnetty valtiontakaus, joka kattoi Anglon talletukset (vähittäispankkitoiminnan, yritysten, institutionaaliset ja pankkienväliset talletukset), katetut joukkovelkakirjat, etuoikeutetut lainat ja päivätyt etuoikeusasemaltaan huonommat lainat 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2010 välisenä aikana (28); |
| --- | --- | --- |

(66)

Pelastamistoimenpiteiden aikana Anglolle myönnettiin useita valtion tukitoimenpiteitä, jotka komissio on hyväksynyt useissa kyseiseen asiaan liittyvissä päätöksissään (27) ja joihin viitataan johdanto-osan tämän kappaleen ja 67–69 kappaleen a–v kohdassa:

a)

CIFS-ohjelman puitteissa myönnetty valtiontakaus, joka kattoi Anglon talletukset (vähittäispankkitoiminnan, yritysten, institutionaaliset ja pankkienväliset talletukset), katetut joukkovelkakirjat, etuoikeutetut lainat ja päivätyt etuoikeusasemaltaan huonommat lainat 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2010 välisenä aikana (28);

| b) | Anglon ensimmäinen pääomasijoitus, joka oli 4 miljardia euroa (29); |
| --- | --- |

b)

Anglon ensimmäinen pääomasijoitus, joka oli 4 miljardia euroa (29);

| c) | ELG-ohjelman puitteissa myönnetyt valtiontakaukset, jotka kattavat talletukset sekä etuoikeutetut vakuudettomat talletustodistukset, yritystodistukset ja joukko (30) velkakirjat; |
| --- | --- |

c)

ELG-ohjelman puitteissa myönnetyt valtiontakaukset, jotka kattavat talletukset sekä etuoikeutetut vakuudettomat talletustodistukset, yritystodistukset ja joukko (30) velkakirjat;

| d) | Arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi, jonka puitteissa siirretään 35 miljardin euron (31) arvosta alentuneita liikekiinteistölainoja NAMAlle keskimäärin [50–70] prosentin alennuksella (32); |
| --- | --- |

d)

Arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi, jonka puitteissa siirretään 35 miljardin euron (31) arvosta alentuneita liikekiinteistölainoja NAMAlle keskimäärin [50–70] prosentin alennuksella (32);

| e) | Toinen pääomasijoitus, joka oli 10,44 miljardia euroa, josta Irlanti tosiasiallisesti myönsi 10,3 miljardia euroa (33); |
| --- | --- |

e)

Toinen pääomasijoitus, joka oli 10,44 miljardia euroa, josta Irlanti tosiasiallisesti myönsi 10,3 miljardia euroa (33);

| f) | Kolmas pääomasijoitus, joka oli 10 054 miljoonaa euroa (josta 8 580 miljoonaa euroa maksettiin hyväksynnän myötä ja loput 1 474 miljoonaa euroa neljännen pääomasijoituksen yhteydessä, ks. h toimenpide) (34); |
| --- | --- |

f)

Kolmas pääomasijoitus, joka oli 10 054 miljoonaa euroa (josta 8 580 miljoonaa euroa maksettiin hyväksynnän myötä ja loput 1 474 miljoonaa euroa neljännen pääomasijoituksen yhteydessä, ks. h toimenpide) (34);

| g) | ELG-ohjelman uudelleen soveltamisen myötä myönnetty Anglon lyhytaikaisia velkoja koskeva valtiontakaus, jolla katettiin arvopapereita, etenkin yritystodistuksia, talletustodistuksia, pankkienvälisiä talletuksia ja yritysten talletuksia, joiden erääntymisaika oli vähemmän kuin kolme kuukautta (katettu määrä oli noin [...] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2010) (35); |
| --- | --- |

g)

ELG-ohjelman uudelleen soveltamisen myötä myönnetty Anglon lyhytaikaisia velkoja koskeva valtiontakaus, jolla katettiin arvopapereita, etenkin yritystodistuksia, talletustodistuksia, pankkienvälisiä talletuksia ja yritysten talletuksia, joiden erääntymisaika oli vähemmän kuin kolme kuukautta (katettu määrä oli noin [...] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2010) (35);

| h) | Pääomapohjan vahvistaminen 4 946 miljoonalla eurolla, jolla katettiin lisätappioita, jotka aiheutuivat alentuneiden rakentamistoimintaan myönnettyjen lainojen nopeutetusta siirrosta NAMAlle sekä NAMAlle siirtämättömistä lainoista [...] saakka. Kolmannen pääomasijoituksen (f toimenpide) jäljelle jäänyt määrä, 1 474 miljoonaa euroa, maksettiin 4 946 miljoonan euron myöntämisen yhteydessä (36); |
| --- | --- |

h)

Pääomapohjan vahvistaminen 4 946 miljoonalla eurolla, jolla katettiin lisätappioita, jotka aiheutuivat alentuneiden rakentamistoimintaan myönnettyjen lainojen nopeutetusta siirrosta NAMAlle sekä NAMAlle siirtämättömistä lainoista [...] saakka. Kolmannen pääomasijoituksen (f toimenpide) jäljelle jäänyt määrä, 1 474 miljoonaa euroa, maksettiin 4 946 miljoonan euron myöntämisen yhteydessä (36);

| i) | Eräitä taseen ulkopuolisia siirtoja koskeva takaus, joka kattoi arviolta noin [...] miljardia euroa (37). |
| --- | --- |

i)

Eräitä taseen ulkopuolisia siirtoja koskeva takaus, joka kattoi arviolta noin [...] miljardia euroa (37).

| (67) | Pelastamistoimenpiteiden aikana INBS:lle on myönnetty seuraavat komission hyväksymät j–o toimenpiteet:






  j) | CIFS-ohjelman puitteissa myönnetty takaus, joka kattoi INBS:n talletukset (vähittäispankkitoiminnan, yritysten, institutionaaliset ja pankkienväliset talletukset), katetut joukkovelkakirjat, etuoikeutetut lainat ja päivätyt etuoikeusasemaltaan huonommat lainat 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2010 välisenä aikana (38); |
| --- | --- | --- |

(67)

Pelastamistoimenpiteiden aikana INBS:lle on myönnetty seuraavat komission hyväksymät j–o toimenpiteet:

j)

CIFS-ohjelman puitteissa myönnetty takaus, joka kattoi INBS:n talletukset (vähittäispankkitoiminnan, yritysten, institutionaaliset ja pankkienväliset talletukset), katetut joukkovelkakirjat, etuoikeutetut lainat ja päivätyt etuoikeusasemaltaan huonommat lainat 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2010 välisenä aikana (38);

| k) | Ensimmäinen pääomasijoitus, joka oli 2,7 miljardia euroa (39); |
| --- | --- |

k)

Ensimmäinen pääomasijoitus, joka oli 2,7 miljardia euroa (39);

| l) | ELG-ohjelman puitteissa myönnetyt valtiontakaukset, jotka kattoivat talletukset sekä etuoikeutetut vakuudettomat talletustodistukset, yritystodistukset ja joukkovelkakirjat (40); |
| --- | --- |

l)

ELG-ohjelman puitteissa myönnetyt valtiontakaukset, jotka kattoivat talletukset sekä etuoikeutetut vakuudettomat talletustodistukset, yritystodistukset ja joukkovelkakirjat (40);

| m) | Arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi, jonka puitteissa siirretään 8,9 miljardin euron (41) arvosta alentuneita liikekiinteistölainoja NAMAlle keskimäärin 64 prosentin alennuksella (42); |
| --- | --- |

m)

Arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi, jonka puitteissa siirretään 8,9 miljardin euron (41) arvosta alentuneita liikekiinteistölainoja NAMAlle keskimäärin 64 prosentin alennuksella (42);

| n) | ELG-ohjelman uudelleen soveltamisen myötä myönnetty INBS:n lyhytaikaisia velkoja koskeva valtiontakaus, jolla katettiin arvopapereita, etenkin yritystodistuksia, talletustodistuksia, pankkienvälisiä talletuksia ja yritysten talletuksia, joiden erääntymisaika oli vähemmän kuin kolme kuukautta (katettu määrä oli noin [...] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2010) (43); |
| --- | --- |

n)

ELG-ohjelman uudelleen soveltamisen myötä myönnetty INBS:n lyhytaikaisia velkoja koskeva valtiontakaus, jolla katettiin arvopapereita, etenkin yritystodistuksia, talletustodistuksia, pankkienvälisiä talletuksia ja yritysten talletuksia, joiden erääntymisaika oli vähemmän kuin kolme kuukautta (katettu määrä oli noin [...] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2010) (43);

| o) | Toinen pääomasijoitus, joka oli 2,7 miljardia euroa (44). |
| --- | --- |

o)

Toinen pääomasijoitus, joka oli 2,7 miljardia euroa (44).

| (68) | Johdanto-osan 66 ja 67 kappaleessa tarkoitettujen valtion a–o tukitoimenpiteiden lisäksi Anglolle ja INBS:lle on myönnetty ennen niiden sulautumista myös täydentävät pelastamistoimenpiteet p ja q:






  p) | Anglolle on myönnetty Irlannin keskuspankin antaman maksuvalmiusavun osaa koskeva valtiontakaus maaliskuusta 2009 INBS:n kanssa sulautumiseen saakka. Kyseinen takaus kattaa noin [...] miljardia euroa maksuvalmiusavusta (45); |
| --- | --- | --- |

(68)

Johdanto-osan 66 ja 67 kappaleessa tarkoitettujen valtion a–o tukitoimenpiteiden lisäksi Anglolle ja INBS:lle on myönnetty ennen niiden sulautumista myös täydentävät pelastamistoimenpiteet p ja q:

p)

Anglolle on myönnetty Irlannin keskuspankin antaman maksuvalmiusavun osaa koskeva valtiontakaus maaliskuusta 2009 INBS:n kanssa sulautumiseen saakka. Kyseinen takaus kattaa noin [...] miljardia euroa maksuvalmiusavusta (45);

| q) | INBS:lle on myönnetty Irlannin keskuspankin antaman maksuvalmiusavun osaa koskeva valtiontakaus 24 päivästä helmikuuta 2011 Anglon kanssa sulautumiseen saakka. Kyseinen takaus kattaa noin [...] miljardia euroa. |
| --- | --- |

q)

INBS:lle on myönnetty Irlannin keskuspankin antaman maksuvalmiusavun osaa koskeva valtiontakaus 24 päivästä helmikuuta 2011 Anglon kanssa sulautumiseen saakka. Kyseinen takaus kattaa noin [...] miljardia euroa.

| (69) | Sulautumisen jälkeen sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnetään seuraavat r–v toimenpiteet:






  r) | Enintään [...] miljardin euron valtiontakaus jäljellä oleville asiakkaiden talletuksille; |
| --- | --- | --- |

(69)

Sulautumisen jälkeen sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnetään seuraavat r–v toimenpiteet:

r)

Enintään [...] miljardin euron valtiontakaus jäljellä oleville asiakkaiden talletuksille;

| s) | Eräitä taseen ulkopuolisia siirtoja koskeva jatkettu valtiontakaus, jonka kattama määrä on arviolta noin [...] miljardia euroa; |
| --- | --- |

s)

Eräitä taseen ulkopuolisia siirtoja koskeva jatkettu valtiontakaus, jonka kattama määrä on arviolta noin [...] miljardia euroa;

| t) | Valtiontakaus Irlannin keskuspankin sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myöntämän maksuvalmiusavun osalle. Takauksessa pääasiassa yhdistetään erikseen Anglolle ja INBS:lle myönnetyt maksuvalmiusapua koskevat takaukset. Takauksen arvioidaan olevan enintään [...] miljardia euroa sulautumishetkellä, jonka jälkeen se supistuu [...]; |
| --- | --- |

t)

Valtiontakaus Irlannin keskuspankin sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myöntämän maksuvalmiusavun osalle. Takauksessa pääasiassa yhdistetään erikseen Anglolle ja INBS:lle myönnetyt maksuvalmiusapua koskevat takaukset. Takauksen arvioidaan olevan enintään [...] miljardia euroa sulautumishetkellä, jonka jälkeen se supistuu [...];

| u) | Stressiskenaarion toteutuessa myönnettävä pääomasijoitus, [...] jolla katetaan 3,3 miljardin euron lisätappiot; |
| --- | --- |

u)

Stressiskenaarion toteutuessa myönnettävä pääomasijoitus, [...] jolla katetaan 3,3 miljardin euron lisätappiot;

| v) | Valtiontakaus ELG-ohjelman puitteissa myönnetylle olemassa olevalle, Anglosta sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle siirrettävälle tukkurahoitukselle, joka kattaa [...] miljardia euroa (46). |
| --- | --- |

v)

Valtiontakaus ELG-ohjelman puitteissa myönnetylle olemassa olevalle, Anglosta sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle siirrettävälle tukkurahoitukselle, joka kattaa [...] miljardia euroa (46).

2.4.1   Komission hyväksymät pelastamistoimenpiteet

| (70) | Komissio on jo arvioinut johdanto-osan 66 ja 67 kappaleessa viitatut a–o toimenpiteet Angloa ja INBS:ää koskevien aiempien päätöstensä yhteydessä, ja ne on hyväksytty pelastamistueksi. Muiden pelastamistoimenpiteiden osalta Irlanti on ilmoittanut komissiolle lisätoimenpiteistä, jotka mahdollistavat Anglon ja INBS:n kriisinratkaisun, eli johdanto-osan 68 ja 69 kappaleessa mainituista p–v toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(70)

Komissio on jo arvioinut johdanto-osan 66 ja 67 kappaleessa viitatut a–o toimenpiteet Angloa ja INBS:ää koskevien aiempien päätöstensä yhteydessä, ja ne on hyväksytty pelastamistueksi. Muiden pelastamistoimenpiteiden osalta Irlanti on ilmoittanut komissiolle lisätoimenpiteistä, jotka mahdollistavat Anglon ja INBS:n kriisinratkaisun, eli johdanto-osan 68 ja 69 kappaleessa mainituista p–v toimenpiteistä.

| (71) | Komission jo hyväksymien toimenpiteiden (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen a–o toimenpiteiden) osalta on huomattava, että CIFS-ohjelma (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen a–j toimenpiteet) päättyi 30 päivänä syyskuuta 2010 ja se on korvattu ELG-ohjelmalla ja ELG-ohjelman uudelleen soveltamisella lyhytaikaisiin velkoihin (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen c, g, l ja n toimenpiteet). Sulautumisen jälkeen kyseiset ohjelmat korvataan yksittäisillä valtiontakauksilla (johdanto-osan 69 kappaleen r ja v toimenpiteet) ELG-ohjelman päätyttyä (ks. johdanto-osan 77 ja 81 kappale). |
| --- | --- |

(71)

Komission jo hyväksymien toimenpiteiden (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen a–o toimenpiteiden) osalta on huomattava, että CIFS-ohjelma (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen a–j toimenpiteet) päättyi 30 päivänä syyskuuta 2010 ja se on korvattu ELG-ohjelmalla ja ELG-ohjelman uudelleen soveltamisella lyhytaikaisiin velkoihin (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen c, g, l ja n toimenpiteet). Sulautumisen jälkeen kyseiset ohjelmat korvataan yksittäisillä valtiontakauksilla (johdanto-osan 69 kappaleen r ja v toimenpiteet) ELG-ohjelman päätyttyä (ks. johdanto-osan 77 ja 81 kappale).

| (72) | Johdanto-osan 66 ja 67 kappaleessa tarkoitettujen d ja m toimenpiteiden osalta [...] lainojen siirto NAMAlle saatiin päätökseen marraskuussa 2010, mikä johti Anglon osalta 62 prosentin ja INBS:n osalta 64 prosentin lainapääoman leikkaukseen. |
| --- | --- |

(72)

Johdanto-osan 66 ja 67 kappaleessa tarkoitettujen d ja m toimenpiteiden osalta [...] lainojen siirto NAMAlle saatiin päätökseen marraskuussa 2010, mikä johti Anglon osalta 62 prosentin ja INBS:n osalta 64 prosentin lainapääoman leikkaukseen.

| (73) | Neljännen pääomasijoituksen yhteydessä Anglolle lisäksi myönnettiin valtiontakaus sen taseen ulkopuolisille siirroille (johdanto-osan 66 kappaleen i toimenpiteet). Kyseinen takaus, josta Anglolta ei peritä maksua, antaa turvaa Anglon vastapuolille johdannaiskaupoissa (enimmäkseen suojautumisinstrumentteja koskevia sopimuksia) sekä selvitysjärjestelyissä. |
| --- | --- |

(73)

Neljännen pääomasijoituksen yhteydessä Anglolle lisäksi myönnettiin valtiontakaus sen taseen ulkopuolisille siirroille (johdanto-osan 66 kappaleen i toimenpiteet). Kyseinen takaus, josta Anglolta ei peritä maksua, antaa turvaa Anglon vastapuolille johdannaiskaupoissa (enimmäkseen suojautumisinstrumentteja koskevia sopimuksia) sekä selvitysjärjestelyissä.

2.4.2   Täydentävät pelastamistoimenpiteet

| (74) | Sekä Anglolle että INBS:lle on myönnetty täydentäviä pelastamistoimenpiteitä ennen niiden sulautumista ja näin ollen myös ennen rakenneuudistuksen toimeenpanoa (johdanto-osan 68 kappaleen p ja q toimenpiteet). Irlannin keskuspankki on myöntänyt maaliskuusta 2009 sulautumiseen saakka Anglolle maksuvalmiusapua, jolla on osittainen valtiontakaus (p toimenpide). Maksuvalmiusavun valtion takaama määrä on vaihdellut syyskuun 2010 [...] miljardista eurosta maaliskuun 2011 [...] miljardiin euroon. Anglo maksaa maksuvalmiusavusta Irlannin keskuspankille korkoa, joka muodostuu EKP:n perusosasta (tällä hetkellä 125 peruspistettä) sekä [...] peruspisteestä, mutta siltä ei peritä maksua takauksesta. |
| --- | --- |

(74)

Sekä Anglolle että INBS:lle on myönnetty täydentäviä pelastamistoimenpiteitä ennen niiden sulautumista ja näin ollen myös ennen rakenneuudistuksen toimeenpanoa (johdanto-osan 68 kappaleen p ja q toimenpiteet). Irlannin keskuspankki on myöntänyt maaliskuusta 2009 sulautumiseen saakka Anglolle maksuvalmiusapua, jolla on osittainen valtiontakaus (p toimenpide). Maksuvalmiusavun valtion takaama määrä on vaihdellut syyskuun 2010 [...] miljardista eurosta maaliskuun 2011 [...] miljardiin euroon. Anglo maksaa maksuvalmiusavusta Irlannin keskuspankille korkoa, joka muodostuu EKP:n perusosasta (tällä hetkellä 125 peruspistettä) sekä [...] peruspisteestä, mutta siltä ei peritä maksua takauksesta.

| (75) | Irlannin keskuspankki on myöntänyt myös INBS:lle maksuvalmiusapua, jolla on osittainen valtiontakaus (johdanto-osan 68 kappaleen q toimenpide). INBS:lle on myönnetty maksuvalmiusapua koskevaa valtiotakausta yhteensä [...] miljardia euroa 24 päivästä helmikuuta 2011 Anglon kanssa sulautumiseen saakka. Myös INBS maksaa maksuvalmiusavusta Irlannin keskuspankille korkoa, joka muodostuu EKP:n perusosasta (tällä hetkellä 125 peruspistettä) sekä [...] peruspisteestä, mutta siltä ei peritä maksua takauksesta. |
| --- | --- |

(75)

Irlannin keskuspankki on myöntänyt myös INBS:lle maksuvalmiusapua, jolla on osittainen valtiontakaus (johdanto-osan 68 kappaleen q toimenpide). INBS:lle on myönnetty maksuvalmiusapua koskevaa valtiotakausta yhteensä [...] miljardia euroa 24 päivästä helmikuuta 2011 Anglon kanssa sulautumiseen saakka. Myös INBS maksaa maksuvalmiusavusta Irlannin keskuspankille korkoa, joka muodostuu EKP:n perusosasta (tällä hetkellä 125 peruspistettä) sekä [...] peruspisteestä, mutta siltä ei peritä maksua takauksesta.

2.4.3   Sulautuman tuloksena syntyvää yritystä koskevat toimenpiteet

| (76) | Sulautuman tuloksena syntyvä yritys [...] useista valtiontakauksista sekä 3,3 miljardin euron pääomasijoituksesta stressiskenaarion toteutuessa (johdanto-osan 69 kappaleen r–v toimenpiteet). |
| --- | --- |

(76)

Sulautuman tuloksena syntyvä yritys [...] useista valtiontakauksista sekä 3,3 miljardin euron pääomasijoituksesta stressiskenaarion toteutuessa (johdanto-osan 69 kappaleen r–v toimenpiteet).

| (77) | Sulautuman tuloksena syntyvä yritys hyötyy Anglosta ja INBS:stä sille siirrettäviä talletuksia koskevasta valtiontakauksesta (johdanto-osan 69 kappaleen r toimenpiteet). Kyseisten talletusten enimmäismäärä on 1,05 miljardia euroa. Talletukset ovat etenkin sellaisia talletuksia, joilla joko on vakuudet tai jotka liittyvät sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle siirtyvien laina-asiakkaiden tileihin ja joita ei sen vuoksi ole siirretty pois Anglosta tai INBS:stä. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys maksaa 50 peruspisteen kiinteän maksun ELG-ohjelman voimassaoloajan, eikä siltä myöhemmin peritä maksua. |
| --- | --- |

(77)

Sulautuman tuloksena syntyvä yritys hyötyy Anglosta ja INBS:stä sille siirrettäviä talletuksia koskevasta valtiontakauksesta (johdanto-osan 69 kappaleen r toimenpiteet). Kyseisten talletusten enimmäismäärä on 1,05 miljardia euroa. Talletukset ovat etenkin sellaisia talletuksia, joilla joko on vakuudet tai jotka liittyvät sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle siirtyvien laina-asiakkaiden tileihin ja joita ei sen vuoksi ole siirretty pois Anglosta tai INBS:stä. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys maksaa 50 peruspisteen kiinteän maksun ELG-ohjelman voimassaoloajan, eikä siltä myöhemmin peritä maksua.

| (78) | Sulautuman tuloksena syntyvä yritys hyötyy myös Anglolle ennen sulautumista myönnetystä toimenpiteestä, jolla jatketaan taseen ulkopuolisia siirtoja koskevaa valtiontakausta. Kyseinen takaus kattaa arviolta [...] miljardia euroa (47) (johdanto-osan 69 kappaleen s toimenpide). Sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä maksua kyseisestä takauksesta. |
| --- | --- |

(78)

Sulautuman tuloksena syntyvä yritys hyötyy myös Anglolle ennen sulautumista myönnetystä toimenpiteestä, jolla jatketaan taseen ulkopuolisia siirtoja koskevaa valtiontakausta. Kyseinen takaus kattaa arviolta [...] miljardia euroa (47) (johdanto-osan 69 kappaleen s toimenpide). Sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä maksua kyseisestä takauksesta.

| (79) | Anglon ja INBS:n kriisinratkaisun rahoittamiseksi sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnetään yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan valtiontakaus, joka kattaa osan sille myönnetystä maksuvalmiusavusta (johdanto-osan 69 kappaleen t toimenpide). Sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on käytössään maksuvalmiusapua yhteensä enintään [...] miljardia euroa sulautumishetkellä. Määrän odotetaan supistuvan myöhemmin. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys maksaa Irlannin keskuspankille korkoa [...] peruspistettä euromääräisestä rahoituksesta ja [...] peruspistettä ulkomaan valuutan määräisestä rahoituksesta, mutta siltä ei peritä maksua valtiontakauksesta. |
| --- | --- |

(79)

Anglon ja INBS:n kriisinratkaisun rahoittamiseksi sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnetään yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan valtiontakaus, joka kattaa osan sille myönnetystä maksuvalmiusavusta (johdanto-osan 69 kappaleen t toimenpide). Sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on käytössään maksuvalmiusapua yhteensä enintään [...] miljardia euroa sulautumishetkellä. Määrän odotetaan supistuvan myöhemmin. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys maksaa Irlannin keskuspankille korkoa [...] peruspistettä euromääräisestä rahoituksesta ja [...] peruspistettä ulkomaan valuutan määräisestä rahoituksesta, mutta siltä ei peritä maksua valtiontakauksesta.

| (80) | Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan [...], jos sen taloudellinen asema heikkenee entisestään (johdanto-osan 69 kappaleen stressiskenaarioon liittyvä u toimenpide). Kyseisessä tapauksessa [...] enintään 3,3 miljardia euroa pääomaa [...]. Kyseisellä menettelyllä varmistetaan, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys täyttää Irlannin rahoitusalan sääntelyviranomaisen asettaman pääomaa koskevan vähimmäisvaatimuksen (tällä hetkellä 8 prosentin kokonaispääomaosuus). |
| --- | --- |

(80)

Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan [...], jos sen taloudellinen asema heikkenee entisestään (johdanto-osan 69 kappaleen stressiskenaarioon liittyvä u toimenpide). Kyseisessä tapauksessa [...] enintään 3,3 miljardia euroa pääomaa [...]. Kyseisellä menettelyllä varmistetaan, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys täyttää Irlannin rahoitusalan sääntelyviranomaisen asettaman pääomaa koskevan vähimmäisvaatimuksen (tällä hetkellä 8 prosentin kokonaispääomaosuus).

| (81) | Lopuksi sulautuman tuloksena syntyvä yritys hyötyy myös Anglosta sille siirrettävästä olemassa olevalle tukkurahoitukselle myönnetystä valtiontuesta, joka on noin kolme miljardia euroa (johdanto-osan 69 kappaleen v toimenpide). Sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä peritään 95–125 peruspisteen maksu ELG-ohjelman voimassaoloajan, jonka jälkeen siltä ei peritä maksua. |
| --- | --- |

(81)

Lopuksi sulautuman tuloksena syntyvä yritys hyötyy myös Anglosta sille siirrettävästä olemassa olevalle tukkurahoitukselle myönnetystä valtiontuesta, joka on noin kolme miljardia euroa (johdanto-osan 69 kappaleen v toimenpide). Sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä peritään 95–125 peruspisteen maksu ELG-ohjelman voimassaoloajan, jonka jälkeen siltä ei peritä maksua.

Anglolle, INBS:lle ja sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnetyt toimenpiteet (johdanto-osan 66–69 kappale).

| Anglolle, rahoituspankille ja takaisinperintäpankille myönnetyt toimenpiteet |
| --- |
| N:o | Toimenpide | Tuen määrä (miljardia euroa) | Korvaus |
| Hyväksytyt pelastamistoimet |
| Anglo Irish Bank |
| a | CIFS-ohjelman puitteissa myönnetty takaus | Korkeimmillaan [...] miljardia euroa syyskuussa 2008 (48) | 18,5 peruspisteen kiinteä maksu; kasvaa enintään 32 peruspisteeseen |
| b | Ensimmäinen pääomasijoitus | 4 miljardia euroa | Ei korvausta |
| c | ELG-ohjelman puitteissa myönnetty takaus | [...] miljardia euroa (49) | EKP:n suositus + 40 peruspistettä (50) |
| d | Omaisuuseriin kohdistuva tukitoimenpide – vaatimukset täyttävien lainojen siirto NAMA | eSiirretty 35 miljardin euron arvosta | Ei sovelleta |
| e | Toinen pääomasijoitus | 10,44 miljardia euroa (51) (10,3 miljardia euroa) | Ei korvausta |
| f | Kolmas pääomasijoitus | 10 054 miljoonaa euroa | Ei korvausta |
| g | Lyhytaikaisia velkoja koskeva takaus | Noin [...] miljardia euroa joulukuussa 2010 | 160 peruspistettä joulukuussa 2010 (50) |
| h | Neljäs pääomasijoitus | 4 946 miljoonaa euroa | Ei korvausta |
| i | Eräitä taseen ulkopuolisia vastuita koskeva takaus | Arvioitu bruttomäärä [...] miljardia euroa (52) | Ei maksua |
| Irish Nationwide Building Society |
| j | CIFS-ohjelman puitteissa myönnetty takaus | Korkeimmillaan [...] miljardia euroa lokakuussa 2008 (48) | 18,5 peruspisteen kiinteä maksu; kasvaa enintään 25,6 peruspisteeseen |
| k | Ensimmäinen pääomasijoitus | 2,7 miljardia euroa | Varmisti oikeudet INBS:n omaisuuseristä saataviin nettotuottoihin |
| l | ELG-ohjelman puitteissa myönnetty takaus | [...] miljardia euroa (49) | EKP:n suositus + 40 peruspistettä (50) |
| m | Omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi – vaatimukset täyttävien lainojen siirto NAMAlle | Siirretty 8,9 miljardin euron arvosta | Ei sovelleta |
| n | Lyhytaikaisia velkoja koskeva takaus | Noin [...] miljardia euroa joulukuussa 2010 | 160 peruspistettä joulukuussa 2010 (50) |
| o | Toinen pääomasijoitus | 2,7 miljardia euroa | Ei korvausta |
| Täydentävät pelastamistoimet |
| Anglo Irish Bank |
| p | Maksuvalmiusapua koskeva takaus | Korkeimmillaan [...] miljardia euroa 16.3.2011 (53) | [...], ei maksua takauksesta |
| Irish Nationwide Building Society |
| q | Maksuvalmiusapua koskeva takaus | Taattu [...] miljardia euroa | [...], ei maksua takauksesta |
| Rakenneuudistustoimet |
| Sulautuman tuloksena syntyvä yritys |
| r | Jäljellä olevia talletuksia koskevan takauksen jatkaminen | Enintään [...] miljardia euroa | Taattu kriisinratkaisun ajaksi ensin ELG-ohjelman puitteissa ja sen päätyttyä tarvittaessa 50 peruspisteen hintaan |
| s | Taseen ulkopuolisia siirtoja koskevan takauksen jatkaminen | Arviolta noin [...] miljardia euroa (52) | Ei maksua |
| t | Maksuvalmiusapua tai muita vastaavia sopimuksia koskevan takauksen jatkaminen | Arviolta enintään [...] miljardia euroa | 3 |
| u | Stressiskenaarion toteutuessa myönnettävä pääomasijoitus | 3,2 miljardia euroa | Ei korvausta |
| v | Olemassa olevaa ELG-tukkurahoitusta koskeva takaus | Noin [...] miljardia euroa | ELG:n keston ajan sen mukainen korvaus, myöhemmin ei maksua |

Anglolle, rahoituspankille ja takaisinperintäpankille myönnetyt toimenpiteet

N:o

Toimenpide

Tuen määrä (miljardia euroa)

Korvaus

Hyväksytyt pelastamistoimet

Anglo Irish Bank

a

CIFS-ohjelman puitteissa myönnetty takaus

Korkeimmillaan [...] miljardia euroa syyskuussa 2008 (48)

18,5 peruspisteen kiinteä maksu; kasvaa enintään 32 peruspisteeseen

b

Ensimmäinen pääomasijoitus

4 miljardia euroa

Ei korvausta

c

ELG-ohjelman puitteissa myönnetty takaus

[...] miljardia euroa (49)

EKP:n suositus + 40 peruspistettä (50)

d

Omaisuuseriin kohdistuva tukitoimenpide – vaatimukset täyttävien lainojen siirto NAMA

eSiirretty 35 miljardin euron arvosta

Ei sovelleta

e

Toinen pääomasijoitus

10,44 miljardia euroa (51) (10,3 miljardia euroa)

Ei korvausta

f

Kolmas pääomasijoitus

10 054 miljoonaa euroa

Ei korvausta

g

Lyhytaikaisia velkoja koskeva takaus

Noin [...] miljardia euroa joulukuussa 2010

160 peruspistettä joulukuussa 2010 (50)

h

Neljäs pääomasijoitus

4 946 miljoonaa euroa

Ei korvausta

i

Eräitä taseen ulkopuolisia vastuita koskeva takaus

Arvioitu bruttomäärä [...] miljardia euroa (52)

Ei maksua

Irish Nationwide Building Society

j

CIFS-ohjelman puitteissa myönnetty takaus

Korkeimmillaan [...] miljardia euroa lokakuussa 2008 (48)

18,5 peruspisteen kiinteä maksu; kasvaa enintään 25,6 peruspisteeseen

k

Ensimmäinen pääomasijoitus

2,7 miljardia euroa

Varmisti oikeudet INBS:n omaisuuseristä saataviin nettotuottoihin

l

ELG-ohjelman puitteissa myönnetty takaus

[...] miljardia euroa (49)

EKP:n suositus + 40 peruspistettä (50)

m

Omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi – vaatimukset täyttävien lainojen siirto NAMAlle

Siirretty 8,9 miljardin euron arvosta

Ei sovelleta

n

Lyhytaikaisia velkoja koskeva takaus

Noin [...] miljardia euroa joulukuussa 2010

160 peruspistettä joulukuussa 2010 (50)

o

Toinen pääomasijoitus

2,7 miljardia euroa

Ei korvausta

Täydentävät pelastamistoimet

Anglo Irish Bank

p

Maksuvalmiusapua koskeva takaus

Korkeimmillaan [...] miljardia euroa 16.3.2011 (53)

[...], ei maksua takauksesta

Irish Nationwide Building Society

q

Maksuvalmiusapua koskeva takaus

Taattu [...] miljardia euroa

[...], ei maksua takauksesta

Rakenneuudistustoimet

Sulautuman tuloksena syntyvä yritys

r

Jäljellä olevia talletuksia koskevan takauksen jatkaminen

Enintään [...] miljardia euroa

Taattu kriisinratkaisun ajaksi ensin ELG-ohjelman puitteissa ja sen päätyttyä tarvittaessa 50 peruspisteen hintaan

s

Taseen ulkopuolisia siirtoja koskevan takauksen jatkaminen

Arviolta noin [...] miljardia euroa (52)

Ei maksua

t

Maksuvalmiusapua tai muita vastaavia sopimuksia koskevan takauksen jatkaminen

Arviolta enintään [...] miljardia euroa

3

u

Stressiskenaarion toteutuessa myönnettävä pääomasijoitus

3,2 miljardia euroa

Ei korvausta

v

Olemassa olevaa ELG-tukkurahoitusta koskeva takaus

Noin [...] miljardia euroa

ELG:n keston ajan sen mukainen korvaus, myöhemmin ei maksua

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEN PERUSTEET

| (82) | Komissio aloitti 31 päivänä maaliskuuta 2010 Anglon alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan muodollisen tutkintamenettelyn menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen myötä. Sittemmin Irlanti muutti olennaisesti Anglon rakenneuudistussuunnitelmaa useaan otteeseen ennen kuin se toimitti 31 päivänä tammikuuta 2011 Anglon ja INBS:n yhteisen rakenneuudistussuunnitelman. Useimmat menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilykset (ks. kyseisen päätöksen 4.3.1 jakso (54)) liittyivät erityisesti Anglon alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan, joka perustui olettamukselle, että Anglo jaettaisiin ”hyvään pankkiin” ja ”huonoon pankkiin”. Kyseiset epäilykset eivät näin ollen ole enää olennaisia, koska Anglo ei enää aloita uutta toimintaa vaan se sulautuu INBS:n kanssa ja keskittyy lainasalkkunsa selvittämiseen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(82)

Komissio aloitti 31 päivänä maaliskuuta 2010 Anglon alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan muodollisen tutkintamenettelyn menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamisen myötä. Sittemmin Irlanti muutti olennaisesti Anglon rakenneuudistussuunnitelmaa useaan otteeseen ennen kuin se toimitti 31 päivänä tammikuuta 2011 Anglon ja INBS:n yhteisen rakenneuudistussuunnitelman. Useimmat menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilykset (ks. kyseisen päätöksen 4.3.1 jakso (54)) liittyivät erityisesti Anglon alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan, joka perustui olettamukselle, että Anglo jaettaisiin ”hyvään pankkiin” ja ”huonoon pankkiin”. Kyseiset epäilykset eivät näin ollen ole enää olennaisia, koska Anglo ei enää aloita uutta toimintaa vaan se sulautuu INBS:n kanssa ja keskittyy lainasalkkunsa selvittämiseen pitkällä aikavälillä.

| (83) | Selkeyden vuoksi 3.1 jaksossa esitetään yhteenveto epäilyistä, jotka komissio on esittänyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(83)

Selkeyden vuoksi 3.1 jaksossa esitetään yhteenveto epäilyistä, jotka komissio on esittänyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

3.1   Menettelyn aloittamista koskeva päätös

| (84) | Komissio ilmaisi epäilyksensä ”hyvän pankin” (johon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan myös termillä ”uusi yritys”) elinkelpoisuuden palauttamisen ja ”huonon pankin” (johon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan myös termillä ”vanha Anglo”) hallitun selvittämisen osalta, koska päätöksen antamishetkellä kummankaan yksikön liiketoimintasuunnitelmista ei ollut tarpeeksi tietoa saatavissa. Komissio myös epäili sekä NAMAlle siirrettävien että jäljelle jäävien lainojen arvonalentumista koskevan arvion asianmukaisuutta. Lisäksi Anglon alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt makrotaloutta koskevat oletukset vaikuttivat olevan puutteellisia, mikä herätti epäilyksiä niiden asianmukaisuudesta. Komissio myös ilmaisi epäilynsä eräitä suunniteltuja ”hyvän pankin” uusia toimintoja kohtaan aloilla, joilta pankilla ei ollut aiempaa kokemusta. Komissio lisäksi epäili, voitaisiinko ”hyvän pankin” rahoitus- ja likviditeettitarpeet tyydyttää suunnitelman perusteella. |
| --- | --- |

(84)

Komissio ilmaisi epäilyksensä ”hyvän pankin” (johon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan myös termillä ”uusi yritys”) elinkelpoisuuden palauttamisen ja ”huonon pankin” (johon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan myös termillä ”vanha Anglo”) hallitun selvittämisen osalta, koska päätöksen antamishetkellä kummankaan yksikön liiketoimintasuunnitelmista ei ollut tarpeeksi tietoa saatavissa. Komissio myös epäili sekä NAMAlle siirrettävien että jäljelle jäävien lainojen arvonalentumista koskevan arvion asianmukaisuutta. Lisäksi Anglon alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt makrotaloutta koskevat oletukset vaikuttivat olevan puutteellisia, mikä herätti epäilyksiä niiden asianmukaisuudesta. Komissio myös ilmaisi epäilynsä eräitä suunniteltuja ”hyvän pankin” uusia toimintoja kohtaan aloilla, joilta pankilla ei ollut aiempaa kokemusta. Komissio lisäksi epäili, voitaisiinko ”hyvän pankin” rahoitus- ja likviditeettitarpeet tyydyttää suunnitelman perusteella.

| (85) | Vastuunjaon ja Anglon oman rahoitusosuuden osalta komissio epäili, olisiko Anglon oma rakenneuudistuksen rahoitusosuus riittävä ottaen huomioon, että ”hyvän pankin” suunniteltiin laajentavan toimintaansa, sillä tämä vaatisi merkittäviä investointeja. Lisäksi komissio huomautti, että Irlannin viranomaiset eivät olleet tutkineet Anglon alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa, voisiko Anglo osallistua rakenneuudistuksen kustannuksiin omaisuuseriään myymällä tai muulla tavoin. |
| --- | --- |

(85)

Vastuunjaon ja Anglon oman rahoitusosuuden osalta komissio epäili, olisiko Anglon oma rakenneuudistuksen rahoitusosuus riittävä ottaen huomioon, että ”hyvän pankin” suunniteltiin laajentavan toimintaansa, sillä tämä vaatisi merkittäviä investointeja. Lisäksi komissio huomautti, että Irlannin viranomaiset eivät olleet tutkineet Anglon alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa, voisiko Anglo osallistua rakenneuudistuksen kustannuksiin omaisuuseriään myymällä tai muulla tavoin.

| (86) | Anglolle myönnetystä mittavasta valtiontuesta johtuvan kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta komissio totesi, että se epäili suunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden riittävyyttä kompensoimaan Anglolle myönnetyn tuen kilpailua vääristävät vaikutukset. |
| --- | --- |

(86)

Anglolle myönnetystä mittavasta valtiontuesta johtuvan kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta komissio totesi, että se epäili suunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden riittävyyttä kompensoimaan Anglolle myönnetyn tuen kilpailua vääristävät vaikutukset.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (87) | Kolmannet osapuolet eivät toimittaneet komissiolle huomautuksia sen jälkeen, kun menettelyn aloittamista koskeva päätös oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(87)

Kolmannet osapuolet eivät toimittaneet komissiolle huomautuksia sen jälkeen, kun menettelyn aloittamista koskeva päätös oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

5.   IRLANNIN HUOMAUTUKSET

| (88) | Irlanti ei toimittanut huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä vaan sen sijaan toimitti ensin Anglon toisen rakenneuudistussuunnitelman ja 26 päivänä lokakuuta 2010 Anglon kolmannen rakenneuudistussuunnitelman. |
| --- | --- |

(88)

Irlanti ei toimittanut huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä vaan sen sijaan toimitti ensin Anglon toisen rakenneuudistussuunnitelman ja 26 päivänä lokakuuta 2010 Anglon kolmannen rakenneuudistussuunnitelman.

| (89) | Kolmas rakenneuudistussuunnitelma on sittemmin korvattu Irlannin 31 päivänä tammikuuta 2011 toimittamalla yhteisellä rakenneuudistussuunnitelmalla. |
| --- | --- |

(89)

Kolmas rakenneuudistussuunnitelma on sittemmin korvattu Irlannin 31 päivänä tammikuuta 2011 toimittamalla yhteisellä rakenneuudistussuunnitelmalla.

6.   ARVIOINTI

6.1   Tuen olemassaolo

| (90) | On arvioitava, ovatko yhteisen rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet valtiontukea. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(90)

On arvioitava, ovatko yhteisen rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet valtiontukea. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.1   Tilapäisesti hyväksytyt toimenpiteet

| (91) | Komissio on todennut jo aiemmissa Angloa ja INBS:ää koskevissa päätöksissään tilapäiseksi pelastamistueksi hyväksymiensä toimenpiteiden (eli johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen a–o toimenpiteiden) olevan Anglon ja INBS:n hyväksi myönnettyä valtiontukea. Näin ollen tässä päätöksessä ei ole tarpeen arvioida uudelleen, ovatko kyseiset toimenpiteet valtiontukea. |
| --- | --- |

(91)

Komissio on todennut jo aiemmissa Angloa ja INBS:ää koskevissa päätöksissään tilapäiseksi pelastamistueksi hyväksymiensä toimenpiteiden (eli johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen a–o toimenpiteiden) olevan Anglon ja INBS:n hyväksi myönnettyä valtiontukea. Näin ollen tässä päätöksessä ei ole tarpeen arvioida uudelleen, ovatko kyseiset toimenpiteet valtiontukea.

| (92) | Toimenpiteet, joiden osalta tässä päätöksessä on arvioitava, ovatko ne valtiontukea, on kuvattu edellä johdanto-osan 68 ja 69 kappaleessa. Kyseiset toimenpiteet ovat seuraavat: Anglon osalta p toimenpide, INBS:n osalta q toimenpide ja sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen osalta r–v toimenpiteet. Tässä yhteydessä on huomattava, että Irlanti myöntää kyseisten toimenpiteiden olevan valtiontukea. |
| --- | --- |

(92)

Toimenpiteet, joiden osalta tässä päätöksessä on arvioitava, ovatko ne valtiontukea, on kuvattu edellä johdanto-osan 68 ja 69 kappaleessa. Kyseiset toimenpiteet ovat seuraavat: Anglon osalta p toimenpide, INBS:n osalta q toimenpide ja sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen osalta r–v toimenpiteet. Tässä yhteydessä on huomattava, että Irlanti myöntää kyseisten toimenpiteiden olevan valtiontukea.

6.1.2   Valtion varat

| (93) | Johdanto-osan 68 ja 69 kappaleessa tarkoitetut p–v toimenpiteet rahoitetaan valtion varoin, koska kyseiset toimenpiteet koostuvat valtiontakauksista ja valtion rahoittamista suorista avustuksista. Näin ollen näitä on pidettävä valtiontukena. |
| --- | --- |

(93)

Johdanto-osan 68 ja 69 kappaleessa tarkoitetut p–v toimenpiteet rahoitetaan valtion varoin, koska kyseiset toimenpiteet koostuvat valtiontakauksista ja valtion rahoittamista suorista avustuksista. Näin ollen näitä on pidettävä valtiontukena.

6.1.3   Valikoivuus

| (94) | Lisäksi on arvioitava, aiheutuuko johdanto-osan 66–69 kappaleessa tarkoitetuista toimenpiteistä valikoivaa etua valtiontuen saajalle tai saajille. Asiaankuuluvat toimenpiteet ovat valikoivia, sillä ne hyödyttävät ainoastaan Angloa, INBS:ää ja sulautumaa. |
| --- | --- |

(94)

Lisäksi on arvioitava, aiheutuuko johdanto-osan 66–69 kappaleessa tarkoitetuista toimenpiteistä valikoivaa etua valtiontuen saajalle tai saajille. Asiaankuuluvat toimenpiteet ovat valikoivia, sillä ne hyödyttävät ainoastaan Angloa, INBS:ää ja sulautumaa.

6.1.4   Etu

| (95) | Johdanto-osan 66–69 kappaleessa tarkoitetuista toimenpiteistä aiheutuu taloudellista etua sekä Anglon että INBS:n toiminnalle näiden sulautumiseen saakka sekä tämän jälkeen niiden seuraajan, sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen, toiminnalle. |
| --- | --- |

(95)

Johdanto-osan 66–69 kappaleessa tarkoitetuista toimenpiteistä aiheutuu taloudellista etua sekä Anglon että INBS:n toiminnalle näiden sulautumiseen saakka sekä tämän jälkeen niiden seuraajan, sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen, toiminnalle.

| (96) | Anglo hyötyy valtiontakauksesta, joka kattaa [...] miljardia euroa Irlannin keskuspankin sille myöntämästä maksuvalmiusavusta (johdanto-osan 68 kappaleen p toimenpide) ja jonka avulla Anglo pystyy rahoittamaan omaisuuseriään. Kyseinen takaus muodostaa Angloa hyödyttävän edun, sillä vastaavia takauksia ei ole saatavissa markkinoilta ja [...]. Lisäksi maksuvalmiusapua koskeva valtiontakaus on myönnetty ilman, että Anglo joutuu maksamaan korvausta siitä. Korvauksen perimättä jättäminen muodostaa myös lisäetua Anglolle, sillä se välttää takaukseen liittyvät kustannukset. |
| --- | --- |

(96)

Anglo hyötyy valtiontakauksesta, joka kattaa [...] miljardia euroa Irlannin keskuspankin sille myöntämästä maksuvalmiusavusta (johdanto-osan 68 kappaleen p toimenpide) ja jonka avulla Anglo pystyy rahoittamaan omaisuuseriään. Kyseinen takaus muodostaa Angloa hyödyttävän edun, sillä vastaavia takauksia ei ole saatavissa markkinoilta ja [...]. Lisäksi maksuvalmiusapua koskeva valtiontakaus on myönnetty ilman, että Anglo joutuu maksamaan korvausta siitä. Korvauksen perimättä jättäminen muodostaa myös lisäetua Anglolle, sillä se välttää takaukseen liittyvät kustannukset.

| (97) | Samoin perustein myös INBS hyötyy valtiontakauksesta, joka kattaa [...] miljardia euroa Irlannin keskuspankin sille helmikuun 24 päivästä 2011 eteenpäin myöntämästä maksuvalmiusavusta (johdanto-osan 68 kappaleen q toimenpide). |
| --- | --- |

(97)

Samoin perustein myös INBS hyötyy valtiontakauksesta, joka kattaa [...] miljardia euroa Irlannin keskuspankin sille helmikuun 24 päivästä 2011 eteenpäin myöntämästä maksuvalmiusavusta (johdanto-osan 68 kappaleen q toimenpide).

| (98) | Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hyödyksi myönnettyjen toimenpiteiden osalta kyseinen yritys hyötyy useiden valtiontakausten jatkamisesta. Kyseiset takaukset koskevat jäljellä olevia talletuksia (johdanto-osan 68 kappaleen r toimenpide), taseen ulkopuolisia siirtoja (johdanto-osan 69 kappaleen s toimenpide), maksuvalmiusapua (johdanto-osan 69 kappaleen t toimenpide) ja olemassa olevaa tukkurahoitusta (johdanto-osan 69 kappaleen v toimenpide). Sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä peritään maksu takauksista, jotka koskevat [...], talletuksia ja tukkurahoitusta ELG-ohjelman voimassaoloajan (jonka päättymisen jälkeen maksua ei peritä), mutta se ei joudu maksamaan muista takauksista. Kyseiset takaukset muodostavat edun sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle auttamalla sitä varmistamaan, että se pystyy huolehtimaan velvollisuuksistaan. Ilman taatun maksuvalmiusavun kautta saatavaa välttämätöntä rahoitusta, jäljellä olevia talletuksia ja tukkurahoitusta ja taseen ulkopuolisia vastuita koskevaa takausta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallittu kriisinratkaisu olisi mahdotonta. Lisäksi kyseinen yritys saa lisäetua siitä, että siltä ei peritä useista edellä mainituista takauksista maksua, sillä näin ollen se välttää suuremmat rahoitusmenot ja siten myös suuremmat tappiot. |
| --- | --- |

(98)

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hyödyksi myönnettyjen toimenpiteiden osalta kyseinen yritys hyötyy useiden valtiontakausten jatkamisesta. Kyseiset takaukset koskevat jäljellä olevia talletuksia (johdanto-osan 68 kappaleen r toimenpide), taseen ulkopuolisia siirtoja (johdanto-osan 69 kappaleen s toimenpide), maksuvalmiusapua (johdanto-osan 69 kappaleen t toimenpide) ja olemassa olevaa tukkurahoitusta (johdanto-osan 69 kappaleen v toimenpide). Sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä peritään maksu takauksista, jotka koskevat [...], talletuksia ja tukkurahoitusta ELG-ohjelman voimassaoloajan (jonka päättymisen jälkeen maksua ei peritä), mutta se ei joudu maksamaan muista takauksista. Kyseiset takaukset muodostavat edun sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle auttamalla sitä varmistamaan, että se pystyy huolehtimaan velvollisuuksistaan. Ilman taatun maksuvalmiusavun kautta saatavaa välttämätöntä rahoitusta, jäljellä olevia talletuksia ja tukkurahoitusta ja taseen ulkopuolisia vastuita koskevaa takausta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallittu kriisinratkaisu olisi mahdotonta. Lisäksi kyseinen yritys saa lisäetua siitä, että siltä ei peritä useista edellä mainituista takauksista maksua, sillä näin ollen se välttää suuremmat rahoitusmenot ja siten myös suuremmat tappiot.

| (99) | Lopuksi [...] 3,3 miljardia euroa stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen lainasalkun selvittämisestä aiheutuvien lisätappioiden kattamiseksi. [...] Pääomapohjan vahvistaminen [...] edun sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle, koska sen avulla yritys pystyy varmistamaan, että se täyttää asiaankuuluvat pääomaa koskevat vähimmäisvaatimukset kriisinratkaisutoimenpiteiden aikana. [...]. |
| --- | --- |

(99)

Lopuksi [...] 3,3 miljardia euroa stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen lainasalkun selvittämisestä aiheutuvien lisätappioiden kattamiseksi. [...] Pääomapohjan vahvistaminen [...] edun sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle, koska sen avulla yritys pystyy varmistamaan, että se täyttää asiaankuuluvat pääomaa koskevat vähimmäisvaatimukset kriisinratkaisutoimenpiteiden aikana. [...].

6.1.5   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (100) | On todettava, että johdanto-osan 68 ja 69 kappaleessa tarkoitetut p–v toimenpiteet voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(100)

On todettava, että johdanto-osan 68 ja 69 kappaleessa tarkoitetut p–v toimenpiteet voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (101) | Kuten 6.1.4 jaksossa todettiin, ilman valtion tukitoimenpiteitä sekä Anglo että INBS olisivat joutuneet vaikeuksiin ja niiden olisi pitänyt poistua markkinoilta, joilla ne toimivat. Huomattavan valtiontuen myöntämisen johdosta kyseiset pankit pystyivät jatkamaan toimintaansa talletusmarkkinoilla (siihen saakka kunnes talletukset siirrettiin Allied Irish Bankille ja Irish Life & Permanentille helmikuussa 2011) sekä hyvin rajoitetussa määrin myös liikekiinteistöjä koskevien lainojen markkinoilla ja asuntolainamarkkinoilla (olemassa olevien lainojen hoitaminen). Näin ollen valtiontuki vääristi kilpailua. Anglo ja INBS eivät kilpailleet kyseisillä markkinoilla ainoastaan irlantilaispankkien kanssa vaan myös Irlannissa toimivien ulkomaisten toimijoiden kanssa. Lisäksi Anglo toimi myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa (sekä talletus- että liikekiinteistölainoja koskevilla markkinoilla) ja siten kilpaili Yhdistyneen kuningaskunnan toimijoiden sekä kyseisillä markkinoilla toimivien muista jäsenvaltioista tulevien toimijoiden kanssa. On kuitenkin huomattava, että kyseisten kahden yksikön toiminta on ollut yhä rajoittuneempaa parin viime vuoden ajan, mikä näin ollen on vähentänyt kilpailuun ja kauppaan kohdistuvia negatiivisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(101)

Kuten 6.1.4 jaksossa todettiin, ilman valtion tukitoimenpiteitä sekä Anglo että INBS olisivat joutuneet vaikeuksiin ja niiden olisi pitänyt poistua markkinoilta, joilla ne toimivat. Huomattavan valtiontuen myöntämisen johdosta kyseiset pankit pystyivät jatkamaan toimintaansa talletusmarkkinoilla (siihen saakka kunnes talletukset siirrettiin Allied Irish Bankille ja Irish Life & Permanentille helmikuussa 2011) sekä hyvin rajoitetussa määrin myös liikekiinteistöjä koskevien lainojen markkinoilla ja asuntolainamarkkinoilla (olemassa olevien lainojen hoitaminen). Näin ollen valtiontuki vääristi kilpailua. Anglo ja INBS eivät kilpailleet kyseisillä markkinoilla ainoastaan irlantilaispankkien kanssa vaan myös Irlannissa toimivien ulkomaisten toimijoiden kanssa. Lisäksi Anglo toimi myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa (sekä talletus- että liikekiinteistölainoja koskevilla markkinoilla) ja siten kilpaili Yhdistyneen kuningaskunnan toimijoiden sekä kyseisillä markkinoilla toimivien muista jäsenvaltioista tulevien toimijoiden kanssa. On kuitenkin huomattava, että kyseisten kahden yksikön toiminta on ollut yhä rajoittuneempaa parin viime vuoden ajan, mikä näin ollen on vähentänyt kilpailuun ja kauppaan kohdistuvia negatiivisia vaikutuksia.

| (102) | Sulautuman tuloksena syntyvä yritys puolestaan jatkaa taloudellista toimintaa rajoitetusti markkinoilla, joilla toimii sekä irlantilaisia että ulkomaisia pankkeja. Sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle saa jäädä pieni määrä talletuksia, ja se saa myöntää eräitä lainoja olemassa oleville asiakkaille lainojen nettonykyarvon parantamiseksi Irlannin antamien sitoumusten mukaisesti (ks. 2.3.2 jakso). Ilman valtion tukitoimenpiteitä kyseistä toimintaa ei voitaisi harjoittaa. On huomattava, että koska sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tase supistuu sen toteuttamien kriisinratkaisutoimien johdosta, kilpailun vääristyminen ja kauppaan kohdistuvat seuraukset vähenevät huomattavasti, sillä sulautuman tuloksena syntyvä yritys jatkaa toimintaansa markkinoilla vain hyvin rajoitetusti. |
| --- | --- |

(102)

Sulautuman tuloksena syntyvä yritys puolestaan jatkaa taloudellista toimintaa rajoitetusti markkinoilla, joilla toimii sekä irlantilaisia että ulkomaisia pankkeja. Sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle saa jäädä pieni määrä talletuksia, ja se saa myöntää eräitä lainoja olemassa oleville asiakkaille lainojen nettonykyarvon parantamiseksi Irlannin antamien sitoumusten mukaisesti (ks. 2.3.2 jakso). Ilman valtion tukitoimenpiteitä kyseistä toimintaa ei voitaisi harjoittaa. On huomattava, että koska sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tase supistuu sen toteuttamien kriisinratkaisutoimien johdosta, kilpailun vääristyminen ja kauppaan kohdistuvat seuraukset vähenevät huomattavasti, sillä sulautuman tuloksena syntyvä yritys jatkaa toimintaansa markkinoilla vain hyvin rajoitetusti.

6.1.6   Markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen soveltaminen

| (103) | Markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta ei voida soveltaa johdanto-osan 66–69 kappaleessa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, sillä ne ovat osa Anglon ja INBS:n hyödyksi myönnettyä merkittävää pelastamispakettia. Vaikka periaatetta voitaisiinkin soveltaa, kyseiset toimet eivät ole yhdenmukaisia normaalin markkinakäyttäytymisen kanssa. Yksikään markkinataloussijoittaja ei toteuttaisi kaikkia asiaankuuluvia toimia Anglon ja INBS:n pelastamiseksi ja sen jälkeen sulauttaisi niitä yhteen lainasalkun selvittämiseksi, koska todennäköisyys sille, että sijoittaja saisi investoimansa rahat (Anglolle ja INBS:lle myönnetyt pääomasijoitukset ovat perusskenaariossa yhteensä 34,7 miljardia euroa) takaisin, on mitättömän pieni. Lisäksi yksikään markkinataloustoimija ei valtion asemasta olisi pystynyt myöntämään sellaista määrää pääomaa ja rahoitusta, joka tarvitaan Anglon ja INBS:n kriisin ratkaisemisen helpottamiseksi. Markkinatilanne ja irlantilaisten varojen ja velkojen haluttavuus huomioon ottaen markkinatoimija ei olisi pystynyt hankkimaan vastaavaa määrää rahoitusta. |
| --- | --- |

(103)

Markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta ei voida soveltaa johdanto-osan 66–69 kappaleessa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, sillä ne ovat osa Anglon ja INBS:n hyödyksi myönnettyä merkittävää pelastamispakettia. Vaikka periaatetta voitaisiinkin soveltaa, kyseiset toimet eivät ole yhdenmukaisia normaalin markkinakäyttäytymisen kanssa. Yksikään markkinataloussijoittaja ei toteuttaisi kaikkia asiaankuuluvia toimia Anglon ja INBS:n pelastamiseksi ja sen jälkeen sulauttaisi niitä yhteen lainasalkun selvittämiseksi, koska todennäköisyys sille, että sijoittaja saisi investoimansa rahat (Anglolle ja INBS:lle myönnetyt pääomasijoitukset ovat perusskenaariossa yhteensä 34,7 miljardia euroa) takaisin, on mitättömän pieni. Lisäksi yksikään markkinataloustoimija ei valtion asemasta olisi pystynyt myöntämään sellaista määrää pääomaa ja rahoitusta, joka tarvitaan Anglon ja INBS:n kriisin ratkaisemisen helpottamiseksi. Markkinatilanne ja irlantilaisten varojen ja velkojen haluttavuus huomioon ottaen markkinatoimija ei olisi pystynyt hankkimaan vastaavaa määrää rahoitusta.

6.1.7   Tuensaajan yksilöiminen

| (104) | Irlanti aikoo toteuttaa uusia tukitoimenpiteitä (johdanto-osan 69 kappaleen r–v toimenpiteet) helpottaakseen Anglon ja INBS:n kriisinratkaisua. Kyseiset toimenpiteet mahdollistavat Anglon ja INBS:n sulautumisen yhdeksi oikeushenkilöksi. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen päätavoite on selvittää Anglon ja INBS:n lainasalkut maksimoimalla niistä saatava tuotto ja pienentämällä irlantilaisille veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

(104)

Irlanti aikoo toteuttaa uusia tukitoimenpiteitä (johdanto-osan 69 kappaleen r–v toimenpiteet) helpottaakseen Anglon ja INBS:n kriisinratkaisua. Kyseiset toimenpiteet mahdollistavat Anglon ja INBS:n sulautumisen yhdeksi oikeushenkilöksi. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen päätavoite on selvittää Anglon ja INBS:n lainasalkut maksimoimalla niistä saatava tuotto ja pienentämällä irlantilaisille veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia.

| (105) | Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan sulautuman tuloksena syntyvä yritys myöntää lainaa vain rajoitetusti olemassa olevien sopimusvelvoitteiden nojalla sekä varmistaakseen, että lainasalkun nettonykyarvo säilyy. Näin ollen sulautuman tuloksena syntyvä yritys kilpailee muiden pankkien kanssa vain välttämättömässä määrin. Irlannin mukaan sulautuman tuloksena syntyvä yritys realisoi omaisuuseriään joko niiden erääntyessä tai myymällä niitä markkinoilla. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys käyttää kyseisistä kaupoista syntyneet tuotot velkojensa maksamiseen niiden erääntyessä sekä operatiivisten kustannustensa ja jäljellä olevien perittyjen velkojen rahoittamiseen. Näin ollen on todettava, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys jatkaa taloudellista toimintaa rajoitetusti sulautumisen jälkeen ja sen vuoksi se on valtion tukitoimien tuensaaja. |
| --- | --- |

(105)

Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan sulautuman tuloksena syntyvä yritys myöntää lainaa vain rajoitetusti olemassa olevien sopimusvelvoitteiden nojalla sekä varmistaakseen, että lainasalkun nettonykyarvo säilyy. Näin ollen sulautuman tuloksena syntyvä yritys kilpailee muiden pankkien kanssa vain välttämättömässä määrin. Irlannin mukaan sulautuman tuloksena syntyvä yritys realisoi omaisuuseriään joko niiden erääntyessä tai myymällä niitä markkinoilla. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys käyttää kyseisistä kaupoista syntyneet tuotot velkojensa maksamiseen niiden erääntyessä sekä operatiivisten kustannustensa ja jäljellä olevien perittyjen velkojen rahoittamiseen. Näin ollen on todettava, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys jatkaa taloudellista toimintaa rajoitetusti sulautumisen jälkeen ja sen vuoksi se on valtion tukitoimien tuensaaja.

| (106) | Ennen suunniteltua sulautumistaan sekä Anglo että INBS ovat voineet jatkaa toimintaansa niiden veloille myönnettyjen valtiontakausten, pääomasijoitusten ja arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimenpiteiden avulla (johdanto-osan 67 ja 68 kappaleen a–o toimenpiteet). Näin ollen Anglo ja INBS ovat kyseisten toimenpiteiden tuensaajia. |
| --- | --- |

(106)

Ennen suunniteltua sulautumistaan sekä Anglo että INBS ovat voineet jatkaa toimintaansa niiden veloille myönnettyjen valtiontakausten, pääomasijoitusten ja arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimenpiteiden avulla (johdanto-osan 67 ja 68 kappaleen a–o toimenpiteet). Näin ollen Anglo ja INBS ovat kyseisten toimenpiteiden tuensaajia.

6.1.8   Päätelmä

| (107) | Edellä esitetyn valossa on todettava, että johdanto-osan 66–69 kappaleessa tarkoitetut a–v toimenpiteet ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(107)

Edellä esitetyn valossa on todettava, että johdanto-osan 66–69 kappaleessa tarkoitetut a–v toimenpiteet ovat valtiontukea.

6.2   Tuen määrä

6.2.1   Anglon ja INBS:n pääomapohjien vahvistaminen

| (108) | Sekä Anglolle että INBS:lle on erikseen myönnetty valtiontukea useiden pääomasijoitusten muodossa. Anglolle on myönnetty yhteensä 29,3 miljardia euroa neljän pääomasijoituksen kautta (55). INBS:lle on myönnetty yhteensä 5,4 miljardia euroa kahden pääomasijoituksen kautta. |
| --- | --- |

(108)

Sekä Anglolle että INBS:lle on erikseen myönnetty valtiontukea useiden pääomasijoitusten muodossa. Anglolle on myönnetty yhteensä 29,3 miljardia euroa neljän pääomasijoituksen kautta (55). INBS:lle on myönnetty yhteensä 5,4 miljardia euroa kahden pääomasijoituksen kautta.

6.2.2   Anglon ja INBS:n arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvat toimenpiteet

| (109) | Sekä Anglo että INBS ovat osallistuneet NAMAan (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen d ja m toimenpiteet). Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen (eli omaisuuserien siirtämisen NAMAlle) sisältämän tuen määrän osalta on huomattava, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon (56) 20 kohdan a alakohtaan viittaavassa alaviitteessä 2 määritellään tuen määrä arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimenpiteiden osalta omaisuuserien siirtoarvon ja markkinahinnan väliseksi erotukseksi. Tässä tapauksessa omaisuuserien markkinahintaa on kuitenkin vaikea arvioida, sillä useimmat niistä ovat lainoja, joita ei myydä. Lisäksi tuen tosiasiallinen määrä voidaan määrittää vasta sen jälkeen, kun Irlanti on arvostanut sille siirretyt omaisuuserät komission asiassa N 725/09 antaman päätöksen (57) mukaisesti, jolloin voidaan tehdä lopulliset päätelmät asiaankuuluvan tuen määrästä. Tätä taustaa vasten on todettava, että NAMAlle siirrettyjen lainojen ensimmäiseen ja toiseen maksuerään liittyvä tuen määrä on ilmoitettu komissiolle, mutta viimeistä maksuerää koskeva ilmoitus on yhä saamatta. |
| --- | --- |

(109)

Sekä Anglo että INBS ovat osallistuneet NAMAan (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen d ja m toimenpiteet). Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen (eli omaisuuserien siirtämisen NAMAlle) sisältämän tuen määrän osalta on huomattava, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon (56) 20 kohdan a alakohtaan viittaavassa alaviitteessä 2 määritellään tuen määrä arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimenpiteiden osalta omaisuuserien siirtoarvon ja markkinahinnan väliseksi erotukseksi. Tässä tapauksessa omaisuuserien markkinahintaa on kuitenkin vaikea arvioida, sillä useimmat niistä ovat lainoja, joita ei myydä. Lisäksi tuen tosiasiallinen määrä voidaan määrittää vasta sen jälkeen, kun Irlanti on arvostanut sille siirretyt omaisuuserät komission asiassa N 725/09 antaman päätöksen (57) mukaisesti, jolloin voidaan tehdä lopulliset päätelmät asiaankuuluvan tuen määrästä. Tätä taustaa vasten on todettava, että NAMAlle siirrettyjen lainojen ensimmäiseen ja toiseen maksuerään liittyvä tuen määrä on ilmoitettu komissiolle, mutta viimeistä maksuerää koskeva ilmoitus on yhä saamatta.

| (110) | NAMAlle siirrettyjen lainojen ensimmäisestä ja toisesta maksuerästä saatujen tietojen perusteella voidaan tehdä useita päätelmiä. Ensiksi Anglon NAMAlle siirtämän liikekiinteistölainoja koskevan ensimmäisen maksuerän nimellisarvo oli 9 251 miljoonaa euroa. Kyseinen erä sisälsi tukea 870 miljoonaa euroa, joka on noin 9,4 prosenttia siirrettyjen lainojen nimellisarvosta. Toiseksi Anglo siirsi toisen maksuerän yhteydessä NAMAlle lainoja, joiden nimellisarvo oli yhteensä 6 747 miljoonaa euroa. Kyseinen erä sisälsi tukea 427 miljoonaa euroa, joka on noin 6,3 prosenttia siirrettyjen lainojen nimellisarvosta. Näin ollen kyseisten kahden maksuerän osalta tuen keskimääräinen osuus lainojen nimellisarvosta on 7,9 prosenttia. Jos tätä keskimääräistä prosenttiosuutta sovelletaan jäljellä oleviin maksueriin (19 miljardia euroa), tuen määrä kyseisten maksuerien osalta olisi noin 1,5 miljardia euroa. Anglon NAMAlle siirtämiin liikekiinteistöihin ja rakentamistoimintaan myönnettyihin lainoihin ja näihin liittyviin lainoihin yhdistetyn valtion tuen kokonaismäärän voidaan näin ollen arvioida olevan noin 2 797 miljoonaa euroa (58). |
| --- | --- |

(110)

NAMAlle siirrettyjen lainojen ensimmäisestä ja toisesta maksuerästä saatujen tietojen perusteella voidaan tehdä useita päätelmiä. Ensiksi Anglon NAMAlle siirtämän liikekiinteistölainoja koskevan ensimmäisen maksuerän nimellisarvo oli 9 251 miljoonaa euroa. Kyseinen erä sisälsi tukea 870 miljoonaa euroa, joka on noin 9,4 prosenttia siirrettyjen lainojen nimellisarvosta. Toiseksi Anglo siirsi toisen maksuerän yhteydessä NAMAlle lainoja, joiden nimellisarvo oli yhteensä 6 747 miljoonaa euroa. Kyseinen erä sisälsi tukea 427 miljoonaa euroa, joka on noin 6,3 prosenttia siirrettyjen lainojen nimellisarvosta. Näin ollen kyseisten kahden maksuerän osalta tuen keskimääräinen osuus lainojen nimellisarvosta on 7,9 prosenttia. Jos tätä keskimääräistä prosenttiosuutta sovelletaan jäljellä oleviin maksueriin (19 miljardia euroa), tuen määrä kyseisten maksuerien osalta olisi noin 1,5 miljardia euroa. Anglon NAMAlle siirtämiin liikekiinteistöihin ja rakentamistoimintaan myönnettyihin lainoihin ja näihin liittyviin lainoihin yhdistetyn valtion tuen kokonaismäärän voidaan näin ollen arvioida olevan noin 2 797 miljoonaa euroa (58).

| (111) | INBS:n siirtämien lainojen nimellisarvo oli 669 miljoonaa euroa ensimmäisen maksuerän osalta. Kyseinen erä sisälsi tukea 70 miljoonaa euroa, joka on noin 10,5 prosenttia siirrettyjen lainojen nimellisarvosta. Toisen maksuerän yhteydessä INBS:n siirtämien lainojen nimellisarvo oli 591 miljoonaa euroa. Kyseinen erä sisälsi tukea 43,7 miljoonaa euroa, joka on noin 7,4 prosenttia siirrettyjen lainojen nimellisarvosta. Näin ollen kyseisten kahden maksuerän osalta tuen keskimääräinen osuus lainojen nimellisarvosta on 9 prosenttia. Jos tätä keskimääräistä prosenttiosuutta sovelletaan jäljellä oleviin maksueriin (7,7 miljardia euroa), tuen määrä kyseisten maksuerien osalta olisi noin 693 miljoonaa euroa. INBS:n NAMAlle siirtämiin liikekiinteistöihin ja rakentamistoimintaan myönnettyihin lainoihin ja näihin liittyviin lainoihin yhdistetyn valtion tuen kokonaismäärän voidaan näin ollen arvioida olevan noin 806 miljoonaa euroa (59). |
| --- | --- |

(111)

INBS:n siirtämien lainojen nimellisarvo oli 669 miljoonaa euroa ensimmäisen maksuerän osalta. Kyseinen erä sisälsi tukea 70 miljoonaa euroa, joka on noin 10,5 prosenttia siirrettyjen lainojen nimellisarvosta. Toisen maksuerän yhteydessä INBS:n siirtämien lainojen nimellisarvo oli 591 miljoonaa euroa. Kyseinen erä sisälsi tukea 43,7 miljoonaa euroa, joka on noin 7,4 prosenttia siirrettyjen lainojen nimellisarvosta. Näin ollen kyseisten kahden maksuerän osalta tuen keskimääräinen osuus lainojen nimellisarvosta on 9 prosenttia. Jos tätä keskimääräistä prosenttiosuutta sovelletaan jäljellä oleviin maksueriin (7,7 miljardia euroa), tuen määrä kyseisten maksuerien osalta olisi noin 693 miljoonaa euroa. INBS:n NAMAlle siirtämiin liikekiinteistöihin ja rakentamistoimintaan myönnettyihin lainoihin ja näihin liittyviin lainoihin yhdistetyn valtion tuen kokonaismäärän voidaan näin ollen arvioida olevan noin 806 miljoonaa euroa (59).

| (112) | Vaikka valtiontuen tarkka määrä jäljellä olevien maksuerien osalta vahvistetaan vasta myöhemmässä vaiheessa, kyseisten maksuerien sisältämän valtiontuen tarkkaa määrää ei ole tarpeen tietää arvioitaessa, onko yhdistetty rakenneuudistussuunnitelma SEUT-sopimuksen mukainen, koska i) menetelmä, jonka perusteella siirtohinta määritellään, on jo sovittu komission NAMAsta antamassa päätöksessä (60), ii) mahdolliset tuen määrän muutokset eivät vaikuta komission tässä päätöksessä antamaan arvioon, sillä tapaus muutoinkin koskee huomattavia tukimääriä, ja koska Anglo ja INBS poistuvat kokonaan markkinoilta, ja erityisesti koska iii) tuen määrän lisääntyminen ei lisäisi sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kriisinratkaisusta johtuvaa kilpailun vääristymistä, sillä lisätuki ei kuitenkaan merkitsisi sitä, että kyseinen yritys laajentaisi kilpailevaa toimintaansa. |
| --- | --- |

(112)

Vaikka valtiontuen tarkka määrä jäljellä olevien maksuerien osalta vahvistetaan vasta myöhemmässä vaiheessa, kyseisten maksuerien sisältämän valtiontuen tarkkaa määrää ei ole tarpeen tietää arvioitaessa, onko yhdistetty rakenneuudistussuunnitelma SEUT-sopimuksen mukainen, koska i) menetelmä, jonka perusteella siirtohinta määritellään, on jo sovittu komission NAMAsta antamassa päätöksessä (60), ii) mahdolliset tuen määrän muutokset eivät vaikuta komission tässä päätöksessä antamaan arvioon, sillä tapaus muutoinkin koskee huomattavia tukimääriä, ja koska Anglo ja INBS poistuvat kokonaan markkinoilta, ja erityisesti koska iii) tuen määrän lisääntyminen ei lisäisi sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kriisinratkaisusta johtuvaa kilpailun vääristymistä, sillä lisätuki ei kuitenkaan merkitsisi sitä, että kyseinen yritys laajentaisi kilpailevaa toimintaansa.

6.2.3   Anglolle ja INBS:lle myönnetyt takaukset

| (113) | Anglo ja INBS ovat myös osallistuneet CIFS- ja ELG-takausohjelmiin (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen a, c, g, j, l ja n toimenpiteet). Näiden ohjelmien puitteissa taattujen velkojen määrä kummankin rahoituslaitoksen osalta on vaihdellut ajan mittaan. Esimerkiksi Anglon osalta CIFS-ohjelman puitteissa taattujen velkojen määrä saavutti [...] miljardin euron huippunsa syyskuussa 2008, josta se supistui 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä [...] miljardiin euroon osittain ELG-ohjelman toimeenpanon myötä. Lisäksi Anglon velkoja taattiin myös ELG-ohjelman kautta. Maaliskuun 31 päivään 2011 mennessä takaukset olivat supistuneet [...] miljardiin euroon 30 päivänä kesäkuuta 2010 vallinneesta [...] miljardin euron huipustaan, kun Anglon talletukset oli siirretty Allied Irish Bankille. INBS:n osalta on nähtävissä vastaava kehitys. |
| --- | --- |

(113)

Anglo ja INBS ovat myös osallistuneet CIFS- ja ELG-takausohjelmiin (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen a, c, g, j, l ja n toimenpiteet). Näiden ohjelmien puitteissa taattujen velkojen määrä kummankin rahoituslaitoksen osalta on vaihdellut ajan mittaan. Esimerkiksi Anglon osalta CIFS-ohjelman puitteissa taattujen velkojen määrä saavutti [...] miljardin euron huippunsa syyskuussa 2008, josta se supistui 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä [...] miljardiin euroon osittain ELG-ohjelman toimeenpanon myötä. Lisäksi Anglon velkoja taattiin myös ELG-ohjelman kautta. Maaliskuun 31 päivään 2011 mennessä takaukset olivat supistuneet [...] miljardiin euroon 30 päivänä kesäkuuta 2010 vallinneesta [...] miljardin euron huipustaan, kun Anglon talletukset oli siirretty Allied Irish Bankille. INBS:n osalta on nähtävissä vastaava kehitys.

| (114) | Anglolle ja INBS:lle myönnettiin lisäksi lyhytaikaisia velkoja ja maksuvalmiusapua koskevat valtiontakaukset, ja Anglolle myönnettiin taseen ulkopuolisia vastuita koskeva valtiontakaus [...]. |
| --- | --- |

(114)

Anglolle ja INBS:lle myönnettiin lisäksi lyhytaikaisia velkoja ja maksuvalmiusapua koskevat valtiontakaukset, ja Anglolle myönnettiin taseen ulkopuolisia vastuita koskeva valtiontakaus [...].

| (115) | Taloudellisissa vaikeuksissa olevien yritysten osalta on huomattava, että jos pankki ei pysty keräämään riittävästi takauksetonta lainaa rahoitustarpeidensa kattamiseksi, kyseisten takausten tukiosa saattaa kasvaa nimellisarvon suuruiseksi. Näin tapahtui tilanteissa, joissa Anglo ja INBS siirtyivät käyttämään CIFS-ohjelman takauksia vuonna 2008, ELG-ohjelmaa, lyhytaikaisia velkojaan koskevia takauksia vuonna 2010 ja maksuvalmiusapuaan koskevia takauksia sekä Anglo lisäksi taseen ulkopuolisia vastuita koskevaa valtiontakausta. Tässä tilanteessa eri takaukset (etenkin CIFS- ja ELG-ohjelmien takaukset) olivat päällekkäisiä huomattavilta osin, mikä saattaa johtaa kahdenkertaiseen huomioimiseen. Samalla eri takauksilla katetut määrät vaihtelivat ajan myötä (CIFS, ELG-ohjelma ja maksuvalmiusapu). On lisäksi muistettava, että kyseisten kahden pankin osallistumista valtiontakausohjelmiin ei ole huomioitu laskelmissa, jotka koskevat tuen määrää suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin. Kyseisillä laskelmilla pyrittiin arvioimaan, onko läpikotainen rakenneuudistus tarpeen. Tuen osuus takauksista otetaan kuitenkin huomioon rakenneuudistuksen yhteydessä. Tämän vuoksi komissio ei ole laskenut kyseisiin valtiontakauksiin liittyvän tuen määrää. |
| --- | --- |

(115)

Taloudellisissa vaikeuksissa olevien yritysten osalta on huomattava, että jos pankki ei pysty keräämään riittävästi takauksetonta lainaa rahoitustarpeidensa kattamiseksi, kyseisten takausten tukiosa saattaa kasvaa nimellisarvon suuruiseksi. Näin tapahtui tilanteissa, joissa Anglo ja INBS siirtyivät käyttämään CIFS-ohjelman takauksia vuonna 2008, ELG-ohjelmaa, lyhytaikaisia velkojaan koskevia takauksia vuonna 2010 ja maksuvalmiusapuaan koskevia takauksia sekä Anglo lisäksi taseen ulkopuolisia vastuita koskevaa valtiontakausta. Tässä tilanteessa eri takaukset (etenkin CIFS- ja ELG-ohjelmien takaukset) olivat päällekkäisiä huomattavilta osin, mikä saattaa johtaa kahdenkertaiseen huomioimiseen. Samalla eri takauksilla katetut määrät vaihtelivat ajan myötä (CIFS, ELG-ohjelma ja maksuvalmiusapu). On lisäksi muistettava, että kyseisten kahden pankin osallistumista valtiontakausohjelmiin ei ole huomioitu laskelmissa, jotka koskevat tuen määrää suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin. Kyseisillä laskelmilla pyrittiin arvioimaan, onko läpikotainen rakenneuudistus tarpeen. Tuen osuus takauksista otetaan kuitenkin huomioon rakenneuudistuksen yhteydessä. Tämän vuoksi komissio ei ole laskenut kyseisiin valtiontakauksiin liittyvän tuen määrää.

6.2.4   Sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen kohdistuvat tukitoimenpiteet

| (116) | Sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle [...] 3,3 miljardia euroa lisää pääomaa stressiskenaarion toteutumisen varalta. |
| --- | --- |

(116)

Sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle [...] 3,3 miljardia euroa lisää pääomaa stressiskenaarion toteutumisen varalta.

| (117) | Lisäksi sulautuman tuloksena syntyvä yritys hyötyy jäljellä olevia talletuksia (jotka ovat enintään miljardi euroa) ja taseen ulkopuolisia siirtoja (joiden bruttoarvon on arvioitu olevan enintään [...]) koskevista valtiontakauksista, maksuvalmiusapua koskevan valtiontakauksen jatkamisesta sekä muista vastaavista sopimuksista, joiden on arvioitu olevan enintään [...] sulautumishetkellä. Valtiontuen määrän laskennan osalta komissio toteaa, että johdanto-osan 115 kappaleen päättelyä sovelletaan myös sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen takauksiin. |
| --- | --- |

(117)

Lisäksi sulautuman tuloksena syntyvä yritys hyötyy jäljellä olevia talletuksia (jotka ovat enintään miljardi euroa) ja taseen ulkopuolisia siirtoja (joiden bruttoarvon on arvioitu olevan enintään [...]) koskevista valtiontakauksista, maksuvalmiusapua koskevan valtiontakauksen jatkamisesta sekä muista vastaavista sopimuksista, joiden on arvioitu olevan enintään [...] sulautumishetkellä. Valtiontuen määrän laskennan osalta komissio toteaa, että johdanto-osan 115 kappaleen päättelyä sovelletaan myös sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen takauksiin.

6.2.5   Tuen määrää koskeva päätelmä

| (118) | Edellä esitetyn valossa on todettava, että Anglo on saanut valtiontukea pääomasijoitusten ja omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimien muodossa vähintään 32 miljardia euroa (43,9 prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä). INBS on saanut valtiontukea pääomasijoitusten ja omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimien muodossa vähintään 6,2 miljardia euroa (59 prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä). Kyseiset prosenttiosuudet ovat huomattavasti suuremmat kuin pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa (61) sekä alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa tarkoitettu 2 prosentin raja. |
| --- | --- |

(118)

Edellä esitetyn valossa on todettava, että Anglo on saanut valtiontukea pääomasijoitusten ja omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimien muodossa vähintään 32 miljardia euroa (43,9 prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä). INBS on saanut valtiontukea pääomasijoitusten ja omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimien muodossa vähintään 6,2 miljardia euroa (59 prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä). Kyseiset prosenttiosuudet ovat huomattavasti suuremmat kuin pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa (61) sekä alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa tarkoitettu 2 prosentin raja.

| (119) | Lopuksi on todettava, että asianomaisen valtiontuen kokonaismäärän, johon lasketaan mukaan Anglon ja INBS:n hyväksi myönnetyt pääomasijoitukset ja omaisuuseriin kohdistuvat tukitoimet sekä sulautumalle stressiskenaarion toteutuessa myönnettävä pääomasijoitus, voidaan arvioida olevan vähintään 41,5 miljardia euroa (62). |
| --- | --- |

(119)

Lopuksi on todettava, että asianomaisen valtiontuen kokonaismäärän, johon lasketaan mukaan Anglon ja INBS:n hyväksi myönnetyt pääomasijoitukset ja omaisuuseriin kohdistuvat tukitoimet sekä sulautumalle stressiskenaarion toteutuessa myönnettävä pääomasijoitus, voidaan arvioida olevan vähintään 41,5 miljardia euroa (62).

6.3   Tuen soveltuminen sisämarkkinoille

| (120) | Kun arvioidaan Anglon ja INBS:n yhteisen rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuutta sisämarkkinoille, on ensin arvioitava, voidaanko SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa soveltaa tapaukseen, ennen kuin voidaan arvioida, täyttääkö yhteinen rakenneuudistussuunnitelma pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset. |
| --- | --- |

(120)

Kun arvioidaan Anglon ja INBS:n yhteisen rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuutta sisämarkkinoille, on ensin arvioitava, voidaanko SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa soveltaa tapaukseen, ennen kuin voidaan arvioida, täyttääkö yhteinen rakenneuudistussuunnitelma pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset.

6.3.1   Oikeusperusta tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi

| (121) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla komissio voi pitää tukea sisämarkkinoille soveltuvana, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Markkinatilanne on ollut vaikea koko maailmassa vuoden 2008 viimeisestä neljänneksestä lähtien. Etenkin Irlanti on kärsinyt finanssikriisistä huomattavasti. Talouden taantuma yhdessä kiinteistöjen hintojen laskun ja irlantilaispankkien kärsimien maanrakennus- ja asuinrakennuslainatappioiden kanssa ovat johtaneet merkittäviin arvonalentumisiin irlantilaisten pankkien osalta. Irlantilaiset pankit ovat myös kohdanneet vaikeuksia rahoituksen ja pääoman saamisessa markkinoilta Irlannin kiinteistömarkkinoiden epävarman tilanteen vuoksi. Tämän seurauksena myös Irlannin valtio joutui paineen alaiseksi, mikä lopulta johti tukiohjelman syntymiseen. |
| --- | --- |

(121)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla komissio voi pitää tukea sisämarkkinoille soveltuvana, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Markkinatilanne on ollut vaikea koko maailmassa vuoden 2008 viimeisestä neljänneksestä lähtien. Etenkin Irlanti on kärsinyt finanssikriisistä huomattavasti. Talouden taantuma yhdessä kiinteistöjen hintojen laskun ja irlantilaispankkien kärsimien maanrakennus- ja asuinrakennuslainatappioiden kanssa ovat johtaneet merkittäviin arvonalentumisiin irlantilaisten pankkien osalta. Irlantilaiset pankit ovat myös kohdanneet vaikeuksia rahoituksen ja pääoman saamisessa markkinoilta Irlannin kiinteistömarkkinoiden epävarman tilanteen vuoksi. Tämän seurauksena myös Irlannin valtio joutui paineen alaiseksi, mikä lopulta johti tukiohjelman syntymiseen.

| (122) | Komissio on katsonut, että maailmanlaajuinen finanssikriisi voi aiheuttaa vakavia häiriöitä jäsenvaltioiden taloudessa ja että pankkitukitoimet ovat toimiva keino korjata kyseiset häiriöt. Tämä näkemys on vahvistettu pankkitiedonannossa (63), pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa, arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa sekä rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa. Irlannin talouden osalta kyseinen näkemys on vahvistettu useissa komission päätöksissä, joissa on hyväksytty Irlannin toteuttamat toimet finanssikriisin torjumiseksi (64). |
| --- | --- |

(122)

Komissio on katsonut, että maailmanlaajuinen finanssikriisi voi aiheuttaa vakavia häiriöitä jäsenvaltioiden taloudessa ja että pankkitukitoimet ovat toimiva keino korjata kyseiset häiriöt. Tämä näkemys on vahvistettu pankkitiedonannossa (63), pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa, arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa sekä rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa. Irlannin talouden osalta kyseinen näkemys on vahvistettu useissa komission päätöksissä, joissa on hyväksytty Irlannin toteuttamat toimet finanssikriisin torjumiseksi (64).

| (123) | Ottaen huomioon Irlannin erityistilanteen sekä rahoitusmarkkinoiden parantuneen mutta yhä epävakaan tilanteen komissio toteaa, että toimia voidaan tarkastella SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(123)

Ottaen huomioon Irlannin erityistilanteen sekä rahoitusmarkkinoiden parantuneen mutta yhä epävakaan tilanteen komissio toteaa, että toimia voidaan tarkastella SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.

6.3.2   Soveltuvuusarviointi

| (124) | Anglo, INBS ja sulautuman tuloksena syntynyt yritys ovat hyötyneet ja hyötyvät tulevaisuudessakin useista valtiontukitoimista, joiden soveltuvuutta komissio ei ole aiemmin arvioinut. Näihin kuuluvat Anglolle ja INBS:lle myönnetyt maksuvalmiusapua koskevat valtiontakaukset (johdanto-osan 68 kappaleen p ja q toimenpiteet) sekä stressiskenaarion toteutuessa myönnettävät valtiontakaukset ja pääomasijoitus [...] (johdanto-osan 69 kappaleen r–v toimenpiteet). Lisäksi Anglolle ja INBS:lle on myönnetty toimenpiteitä, jotka komissio on jo hyväksynyt sisämarkkinoille soveltuvaksi pelastamistueksi (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen a–o toimenpiteet) mutta jotka on arvioitava uudelleen sen määrittämiseksi, voidaanko ne hyväksyä rakenneuudistustueksi. Kyseisiä toimenpiteitä ja yhteistä rakenneuudistussuunnitelmaa on arvioitava rahoituslaitoksia, pääomanpohjan vahvistamista ja rakenneuudistuksia koskevien tiedonantojen valossa. |
| --- | --- |

(124)

Anglo, INBS ja sulautuman tuloksena syntynyt yritys ovat hyötyneet ja hyötyvät tulevaisuudessakin useista valtiontukitoimista, joiden soveltuvuutta komissio ei ole aiemmin arvioinut. Näihin kuuluvat Anglolle ja INBS:lle myönnetyt maksuvalmiusapua koskevat valtiontakaukset (johdanto-osan 68 kappaleen p ja q toimenpiteet) sekä stressiskenaarion toteutuessa myönnettävät valtiontakaukset ja pääomasijoitus [...] (johdanto-osan 69 kappaleen r–v toimenpiteet). Lisäksi Anglolle ja INBS:lle on myönnetty toimenpiteitä, jotka komissio on jo hyväksynyt sisämarkkinoille soveltuvaksi pelastamistueksi (johdanto-osan 66 ja 67 kappaleen a–o toimenpiteet) mutta jotka on arvioitava uudelleen sen määrittämiseksi, voidaanko ne hyväksyä rakenneuudistustueksi. Kyseisiä toimenpiteitä ja yhteistä rakenneuudistussuunnitelmaa on arvioitava rahoituslaitoksia, pääomanpohjan vahvistamista ja rakenneuudistuksia koskevien tiedonantojen valossa.

| (125) | Vaikka Anglo ja INBS ovat hyötyneet arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvista tukitoimenpiteistä sillä välin, kun niiden omaisuuseriä on siirretty NAMAlle, Anglon ja INBS:n kriisinratkaisuun itsessään ei sisälly valtiontuen myöntämistä arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimenpiteiden muodossa. Anglon ja INBS:n kaikki varat ja vastuut sulautetaan yhteen niiden selvittämiseksi. Sen vuoksi ei ole tarpeen arvioida omaisuuserien sulauttamista ja selvittämistä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon valossa. |
| --- | --- |

(125)

Vaikka Anglo ja INBS ovat hyötyneet arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvista tukitoimenpiteistä sillä välin, kun niiden omaisuuseriä on siirretty NAMAlle, Anglon ja INBS:n kriisinratkaisuun itsessään ei sisälly valtiontuen myöntämistä arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimenpiteiden muodossa. Anglon ja INBS:n kaikki varat ja vastuut sulautetaan yhteen niiden selvittämiseksi. Sen vuoksi ei ole tarpeen arvioida omaisuuserien sulauttamista ja selvittämistä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon valossa.

6.3.3   Pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon soveltaminen johdanto-osan 68 ja 69 kappaleessa tarkoitettuihin p–v toimenpiteisiin

| (126) | Jotta tuki tai tukiohjelma on yhdenmukainen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan kanssa, sen on pankkitiedonannon 15 kohdan mukaisesti noudatettava 107 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja yhdenmukaisuutta koskevia yleisiä ehtoja, joiden mukaan tukitoimenpiteiden on noudatettava seuraavia ehtoja:






  i) | Asianmukaisuus: Tukitoimenpiteiden on oltava oikein kohdennettuja, jotta niillä voidaan päästä tavoitteeseen ja poistaa taloudessa oleva vakava häiriö. Tämä ei ole mahdollista, jos tukitoimenpide ei sovellu häiriön poistamiseen; |
| --- | --- | --- |

(126)

Jotta tuki tai tukiohjelma on yhdenmukainen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan kanssa, sen on pankkitiedonannon 15 kohdan mukaisesti noudatettava 107 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja yhdenmukaisuutta koskevia yleisiä ehtoja, joiden mukaan tukitoimenpiteiden on noudatettava seuraavia ehtoja:

i)

Asianmukaisuus: Tukitoimenpiteiden on oltava oikein kohdennettuja, jotta niillä voidaan päästä tavoitteeseen ja poistaa taloudessa oleva vakava häiriö. Tämä ei ole mahdollista, jos tukitoimenpide ei sovellu häiriön poistamiseen;

| ii) | Tarpeellisuus: Tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Kyseisellä vaatimuksella tarkoitetaan sitä, että tuen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä ja että sen muodon on oltava sopivin häiriön poistamisen kannalta; |
| --- | --- |

ii)

Tarpeellisuus: Tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Kyseisellä vaatimuksella tarkoitetaan sitä, että tuen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä ja että sen muodon on oltava sopivin häiriön poistamisen kannalta;

| iii) | Oikeasuhteisuus: Toimenpiteen positiivisten vaikutusten on oltava oikeassa suhteessa kilpailun vääristymiseen nähden, jotta tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeelliset kielteiset vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäisiä. |
| --- | --- |

iii)

Oikeasuhteisuus: Toimenpiteen positiivisten vaikutusten on oltava oikeassa suhteessa kilpailun vääristymiseen nähden, jotta tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeelliset kielteiset vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäisiä.

| (127) | Kyseisiä yleisiä vaatimuksia sovelletaan sekä pääomasijoituksiin että takauksiin. Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa laajennetaan pankkitiedonannossa esitettyjä kolmea periaatetta ja todetaan, että pääomasijoitukset vaikuttavat rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseen. Pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon 6 kohdassa erityisesti todetaan, että pääomasijoitukset saattavat olla sopiva ratkaisu sellaisten rahoituslaitosten ongelmiin, jotka ovat menettäneet maksukykynsä. |
| --- | --- |

(127)

Kyseisiä yleisiä vaatimuksia sovelletaan sekä pääomasijoituksiin että takauksiin. Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa laajennetaan pankkitiedonannossa esitettyjä kolmea periaatetta ja todetaan, että pääomasijoitukset vaikuttavat rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseen. Pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon 6 kohdassa erityisesti todetaan, että pääomasijoitukset saattavat olla sopiva ratkaisu sellaisten rahoituslaitosten ongelmiin, jotka ovat menettäneet maksukykynsä.

i)   Toimenpiteiden asianmukaisuus

| (128) | Stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävän pääomasijoituksen (johdanto-osan 69 kappaleen u toimenpide) tavoitteena on varmistaa, että yrityksellä on pääomaa koskevaa vaatimusta vastaava riittävä pääoma Anglon ja INBS:n lainasalkkujen selvittämisen ajan. Pääomasijoitus on tehokkain ja suoraviivaisin keino ratkaista mahdollinen stressiskenaarion toteutumisesta johtuva pääomavaje, sillä se parantaa suoraan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kokonaispääomaosuutta. |
| --- | --- |

(128)

Stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävän pääomasijoituksen (johdanto-osan 69 kappaleen u toimenpide) tavoitteena on varmistaa, että yrityksellä on pääomaa koskevaa vaatimusta vastaava riittävä pääoma Anglon ja INBS:n lainasalkkujen selvittämisen ajan. Pääomasijoitus on tehokkain ja suoraviivaisin keino ratkaista mahdollinen stressiskenaarion toteutumisesta johtuva pääomavaje, sillä se parantaa suoraan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kokonaispääomaosuutta.

| (129) | [...] |
| --- | --- |

(129)

[...]

| (130) | Anglolle ja INBS:lle myönnetyillä maksuvalmiusapua koskevilla valtiontakauksilla (johdanto-osan 68 kappaleen p ja q toimenpiteet) ja jäljellä olevia talletuksia (johdanto-osan 69 kappaleen r toimenpide), tukkurahoitusta (johdanto-osan 69 kappaleen v toimenpide), maksuvalmiusapua (johdanto-osan 69 kappaleen t toimenpide) ja taseen ulkopuolisia vastuita (johdanto-osan 69 kappaleen s toimenpide) koskevilla sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävillä valtiontakauksilla pyritään varmistamaan, että sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävä rahoitus on vakuudellista ja että yritys voi huolehtia velvollisuuksistaan. Rahoitusta tarvitaan, jotta voidaan varmistaa, että Anglolla ja INBS:llä on riittävästi rahoitusta niiden omaisuuserien kattamiseksi. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen osalta sille myönnettävä rahoitus mahdollistaa Anglon ja INBS:n lainasalkkujen selvittämisen pitkällä aikavälillä. [...]. |
| --- | --- |

(130)

Anglolle ja INBS:lle myönnetyillä maksuvalmiusapua koskevilla valtiontakauksilla (johdanto-osan 68 kappaleen p ja q toimenpiteet) ja jäljellä olevia talletuksia (johdanto-osan 69 kappaleen r toimenpide), tukkurahoitusta (johdanto-osan 69 kappaleen v toimenpide), maksuvalmiusapua (johdanto-osan 69 kappaleen t toimenpide) ja taseen ulkopuolisia vastuita (johdanto-osan 69 kappaleen s toimenpide) koskevilla sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävillä valtiontakauksilla pyritään varmistamaan, että sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävä rahoitus on vakuudellista ja että yritys voi huolehtia velvollisuuksistaan. Rahoitusta tarvitaan, jotta voidaan varmistaa, että Anglolla ja INBS:llä on riittävästi rahoitusta niiden omaisuuserien kattamiseksi. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen osalta sille myönnettävä rahoitus mahdollistaa Anglon ja INBS:n lainasalkkujen selvittämisen pitkällä aikavälillä. [...].

| (131) | Stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävä pääomasijoitus on asianmukainen, koska se tehokkaasti täyttää tavoitteensa varmistaa, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys täyttää vahvistetut pääomavaatimukset. Näin ollen toimenpiteen avulla pystytään tehokkaasti saavuttamaan tavoite, jolla pyritään estämään sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen maksukyvyttömyys. |
| --- | --- |

(131)

Stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävä pääomasijoitus on asianmukainen, koska se tehokkaasti täyttää tavoitteensa varmistaa, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys täyttää vahvistetut pääomavaatimukset. Näin ollen toimenpiteen avulla pystytään tehokkaasti saavuttamaan tavoite, jolla pyritään estämään sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen maksukyvyttömyys.

| (132) | Takaustoimenpiteet ovat asianmukaisia, koska niiden avulla voidaan varmistaa, että Anglolla ja INBS:llä ennen niiden sulautumista ja sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on riittävästi rahoitusta tehtäviensä suorittamiseksi, ja koska rahoituksella varmistetaan, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys pystyy välttämään mahdolliset maksuvaikeudet. |
| --- | --- |

(132)

Takaustoimenpiteet ovat asianmukaisia, koska niiden avulla voidaan varmistaa, että Anglolla ja INBS:llä ennen niiden sulautumista ja sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on riittävästi rahoitusta tehtäviensä suorittamiseksi, ja koska rahoituksella varmistetaan, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys pystyy välttämään mahdolliset maksuvaikeudet.

| (133) | Lisäksi valtiontukitoimenpiteillä varmistetaan Irlannin rahoitusjärjestelmän vakaus. |
| --- | --- |

(133)

Lisäksi valtiontukitoimenpiteillä varmistetaan Irlannin rahoitusjärjestelmän vakaus.

ii)   Tarpeellisuus – tuen rajoittaminen välttämättömään

| (134) | Pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Kyseisellä vaatimuksella tarkoitetaan sitä, että pääomasijoituksen ja takauksen määrä ei saa ylittää tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavaa välttämätöntä vähimmäismäärää. Tässä yhteydessä on todettava, että pääomasijoitus myönnetään ainoastaan stressiskenaarion toteutuessa ja se on enintään 3,3 miljardia euroa. Pääomasijoituksella varmistetaan, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys täyttää asiaankuuluvat pääomaa koskevat vaatimukset. Valtiontakauksilla puolestaan varmistetaan, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on käytettävissään riittävästi pääomaa, jotta se pystyy huolehtimaan velvollisuuksistaan. |
| --- | --- |

(134)

Pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Kyseisellä vaatimuksella tarkoitetaan sitä, että pääomasijoituksen ja takauksen määrä ei saa ylittää tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavaa välttämätöntä vähimmäismäärää. Tässä yhteydessä on todettava, että pääomasijoitus myönnetään ainoastaan stressiskenaarion toteutuessa ja se on enintään 3,3 miljardia euroa. Pääomasijoituksella varmistetaan, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys täyttää asiaankuuluvat pääomaa koskevat vaatimukset. Valtiontakauksilla puolestaan varmistetaan, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on käytettävissään riittävästi pääomaa, jotta se pystyy huolehtimaan velvollisuuksistaan.

| (135) | Pääomasijoituksesta perittävän korvauksen osalta valtio ei peri sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä kiinteää korvausta pääomapohjan vahvistamisesta. Lisäksi Anglolta, INBS:ltä ja sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä maksua maksuvalmiusapua koskevista takauksista. Sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä korvausta myöskään taseen ulkopuolisia vastuita koskevasta takauksesta. ELG-ohjelman päättymisen jälkeen yrityksen ei enää tarvitse maksaa korvausta tukkurahoitusta ja talletuksia koskevasta takauksesta. |
| --- | --- |

(135)

Pääomasijoituksesta perittävän korvauksen osalta valtio ei peri sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä kiinteää korvausta pääomapohjan vahvistamisesta. Lisäksi Anglolta, INBS:ltä ja sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä maksua maksuvalmiusapua koskevista takauksista. Sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä korvausta myöskään taseen ulkopuolisia vastuita koskevasta takauksesta. ELG-ohjelman päättymisen jälkeen yrityksen ei enää tarvitse maksaa korvausta tukkurahoitusta ja talletuksia koskevasta takauksesta.

| (136) | Pääomasijoituksen osalta pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon 15 ja 44 kohdassa todetaan, että asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa lyhyellä aikavälillä ongelmapankeilta voidaan hyväksyä pienemmät vastikkeet edellyttäen, että korvauksen perimättä jättäminen otetaan huomioon rakenneuudistussuunnitelmassa. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys on periaatteessa kriisinratkaisuväline, jonka avulla pyritään Anglon ja INBS:n hallittuun kriisinratkaisuun. Yritys ei harjoita muuntyyppistä taloudellista toimintaa kuin sellaista, joka on tarpeellista lainasalkun selvittämisen kannalta. Irlanti on tältä osin antanut tarvittavat sitoumukset (ks. 2.3.2 jakso). Sekä Anglo että INBS poistuvat Irlannin luotonanto- ja talletusmarkkinoilta. Näin ollen voidaan todeta, että tässä muodossaan rakenneuudistus kompensoi korvauksen perimättä jättämisen. Lopuksi Anglo ja INBS on täysin kansallistettu ja niiden osakkeenomistajat ovat menettäneet kyseisiä rahoituslaitoksia koskevat oikeutensa. Näin ollen kaikki sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kriisinratkaisun yhteydessä mahdollisesti syntyvät tuotot suunnataan kokonaisuudessaan valtiolle. |
| --- | --- |

(136)

Pääomasijoituksen osalta pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon 15 ja 44 kohdassa todetaan, että asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa lyhyellä aikavälillä ongelmapankeilta voidaan hyväksyä pienemmät vastikkeet edellyttäen, että korvauksen perimättä jättäminen otetaan huomioon rakenneuudistussuunnitelmassa. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys on periaatteessa kriisinratkaisuväline, jonka avulla pyritään Anglon ja INBS:n hallittuun kriisinratkaisuun. Yritys ei harjoita muuntyyppistä taloudellista toimintaa kuin sellaista, joka on tarpeellista lainasalkun selvittämisen kannalta. Irlanti on tältä osin antanut tarvittavat sitoumukset (ks. 2.3.2 jakso). Sekä Anglo että INBS poistuvat Irlannin luotonanto- ja talletusmarkkinoilta. Näin ollen voidaan todeta, että tässä muodossaan rakenneuudistus kompensoi korvauksen perimättä jättämisen. Lopuksi Anglo ja INBS on täysin kansallistettu ja niiden osakkeenomistajat ovat menettäneet kyseisiä rahoituslaitoksia koskevat oikeutensa. Näin ollen kaikki sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kriisinratkaisun yhteydessä mahdollisesti syntyvät tuotot suunnataan kokonaisuudessaan valtiolle.

| (137) | Pankkitiedonannon 26 kohdassa todetaan, että takausjärjestelyistä on maksettava asianmukainen korvaus. Korvauksen olisi vastattava mahdollisimman tarkoin markkinahinnoittelua ottaen kuitenkin huomioon tuensaajien mahdolliset vaikeudet selviytyä maksuista. Kuten johdanto-osan 135 kappaleessa todettiin, on huomattava, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tehtävänä tulee olemaan Anglon ja INBS:n kriisinratkaisu. Edellä olevan valossa voidaan todeta, että on perusteltua, että sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä takauksesta korvausta. |
| --- | --- |

(137)

Pankkitiedonannon 26 kohdassa todetaan, että takausjärjestelyistä on maksettava asianmukainen korvaus. Korvauksen olisi vastattava mahdollisimman tarkoin markkinahinnoittelua ottaen kuitenkin huomioon tuensaajien mahdolliset vaikeudet selviytyä maksuista. Kuten johdanto-osan 135 kappaleessa todettiin, on huomattava, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tehtävänä tulee olemaan Anglon ja INBS:n kriisinratkaisu. Edellä olevan valossa voidaan todeta, että on perusteltua, että sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä takauksesta korvausta.

| (138) | On todettava, että stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävä pääomasijoitus ja Anglolle, INBS:lle ja sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnetyt takaukset ovat tarpeellisia sen varmistamiseksi, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on riittävä pääoma ja riittävästi rahoitusta saatavilla, sekä kyseisen yrityksen mahdollisten maksuvaikeuksien riskin pienentämiseksi. Tukitoimenpiteistä perittävien korvausten (joilla pyritään pitämään tuen määrä välttämättömässä) osalta on perusteltua, että sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä korvausta, koska sen tehtävänä on Anglon ja INBS:n kriisinratkaisu. |
| --- | --- |

(138)

On todettava, että stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävä pääomasijoitus ja Anglolle, INBS:lle ja sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnetyt takaukset ovat tarpeellisia sen varmistamiseksi, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on riittävä pääoma ja riittävästi rahoitusta saatavilla, sekä kyseisen yrityksen mahdollisten maksuvaikeuksien riskin pienentämiseksi. Tukitoimenpiteistä perittävien korvausten (joilla pyritään pitämään tuen määrä välttämättömässä) osalta on perusteltua, että sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä ei peritä korvausta, koska sen tehtävänä on Anglon ja INBS:n kriisinratkaisu.

iii)   Oikeasuhteisuus – kielteisiä heijastusvaikutuksia rajoittavat toimenpiteet

| (139) | Sulautuman tuloksena syntyvä yritys varmistaa Anglon ja INBS:n kriisinratkaisun, jonka seurauksena kyseiset rahoituslaitokset poistuvat Irlannin talletus- ja luotonantomarkkinoilta. Kuten johdanto-osan 105 kappaleessa todetaan, sulautuman tuloksena syntyvä yritys jatkaa rajoitetusti taloudellisen toiminnan harjoittamista Anglon ja INBS:n lainasalkkujen selvittämiseksi. Komissio pitää myönteisenä sitä, että Irlanti on antanut vaadittavat sitoumukset sen varmistamiseksi, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen harjoittama taloudellinen toiminta on mahdollisimman rajattua. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys myöntää lainaa ainoastaan hoitaakseen Anglolta ja INBS:ltä perittyjä lainasalkkuja (lainojen uudelleenjärjestely, vakuusarvon säilyttäminen). Lisäksi luotonantoa koskevat tiukat rajoitukset. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei ota vastaan uusia talletuksia tai aloita uutta toimintaa. Näin ollen Anglolle, INBS:lle ja sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnetystä mittavasta tuesta johtuva kilpailun vääristyminen on rajoitettua. |
| --- | --- |

(139)

Sulautuman tuloksena syntyvä yritys varmistaa Anglon ja INBS:n kriisinratkaisun, jonka seurauksena kyseiset rahoituslaitokset poistuvat Irlannin talletus- ja luotonantomarkkinoilta. Kuten johdanto-osan 105 kappaleessa todetaan, sulautuman tuloksena syntyvä yritys jatkaa rajoitetusti taloudellisen toiminnan harjoittamista Anglon ja INBS:n lainasalkkujen selvittämiseksi. Komissio pitää myönteisenä sitä, että Irlanti on antanut vaadittavat sitoumukset sen varmistamiseksi, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen harjoittama taloudellinen toiminta on mahdollisimman rajattua. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys myöntää lainaa ainoastaan hoitaakseen Anglolta ja INBS:ltä perittyjä lainasalkkuja (lainojen uudelleenjärjestely, vakuusarvon säilyttäminen). Lisäksi luotonantoa koskevat tiukat rajoitukset. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei ota vastaan uusia talletuksia tai aloita uutta toimintaa. Näin ollen Anglolle, INBS:lle ja sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnetystä mittavasta tuesta johtuva kilpailun vääristyminen on rajoitettua.

| (140) | On todettava, että i) stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen pääomapohjan vahvistaminen sekä takaukset ovat oikeasuhteisia Anglon ja INBS:n kriisinratkaisun kannalta, ii) Anglo ja INBS poistuvat Irlannin talletus- ja luotonantomarkkinoilta, iii) asianhaarat huomioon ottaen on perusteltua, että Angloon, INBS:ään ja sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen tehdyistä sijoituksista ei saada korvausta tai tuottoa, ja iv) Irlanti on toteuttanut riittävät toimet, joilla rajoitetaan kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin kilpailijoihin. |
| --- | --- |

(140)

On todettava, että i) stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen pääomapohjan vahvistaminen sekä takaukset ovat oikeasuhteisia Anglon ja INBS:n kriisinratkaisun kannalta, ii) Anglo ja INBS poistuvat Irlannin talletus- ja luotonantomarkkinoilta, iii) asianhaarat huomioon ottaen on perusteltua, että Angloon, INBS:ään ja sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen tehdyistä sijoituksista ei saada korvausta tai tuottoa, ja iv) Irlanti on toteuttanut riittävät toimet, joilla rajoitetaan kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin kilpailijoihin.

6.3.4   Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon soveltaminen

| (141) | Rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa vahvistetaan tämänhetkisessä finanssikriisissä rahoituslaitosten rakenneuudistuksiin sovellettavat valtiontukisäännöt. Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon mukaan ollakseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen tämänhetkisessä finanssikriisissä toteutettavan rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen on






  i) | johdettava pankin elinkelpoisuuden palauttamiseen tai likvidaatioon; |
| --- | --- | --- |

(141)

Rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa vahvistetaan tämänhetkisessä finanssikriisissä rahoituslaitosten rakenneuudistuksiin sovellettavat valtiontukisäännöt. Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon mukaan ollakseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen tämänhetkisessä finanssikriisissä toteutettavan rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen on

i)

johdettava pankin elinkelpoisuuden palauttamiseen tai likvidaatioon;

| ii) | sisällettävä riittävästi tuensaajan omaa rahoitusosuutta (vastuunjako); |
| --- | --- |

ii)

sisällettävä riittävästi tuensaajan omaa rahoitusosuutta (vastuunjako);

| iii) | sisällettävä riittävät kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevat toimenpiteet. |
| --- | --- |

iii)

sisällettävä riittävät kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevat toimenpiteet.

6.3.4.1   Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallittu kriisinratkaisu

| (142) | Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toteuttama Anglon ja INBS:n hallittu kriisinratkaisu. Näin ollen sulautuman elinkelpoisuutta ei tarvitse arvioida. |
| --- | --- |

(142)

Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toteuttama Anglon ja INBS:n hallittu kriisinratkaisu. Näin ollen sulautuman elinkelpoisuutta ei tarvitse arvioida.

| (143) | Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman pyrkimyksenä on Anglon ja INBS:n hallittu kriisinratkaisu valtiontuen avulla. Kyseisiltä pankeilta perityt lainasalkut selvitetään kymmenen vuoden kuluessa. Irlanti on arvioinut, että tarvittavien pääomasijoitusten määrä [...] sen varmistamiseksi, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei joudu maksuvaikeuksiin. Lisäksi sulautuman tuloksena syntyä yritys hyötyy valtiontakauksista, joiden avulla se voi toteuttaa Anglon ja INBS:n omaisuuserien selvittämiseen tähtääviä toimia. |
| --- | --- |

(143)

Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman pyrkimyksenä on Anglon ja INBS:n hallittu kriisinratkaisu valtiontuen avulla. Kyseisiltä pankeilta perityt lainasalkut selvitetään kymmenen vuoden kuluessa. Irlanti on arvioinut, että tarvittavien pääomasijoitusten määrä [...] sen varmistamiseksi, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei joudu maksuvaikeuksiin. Lisäksi sulautuman tuloksena syntyä yritys hyötyy valtiontakauksista, joiden avulla se voi toteuttaa Anglon ja INBS:n omaisuuserien selvittämiseen tähtääviä toimia.

| (144) | Näin ollen sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen omaisuuserien hallittua selvittämistä koskevat ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(144)

Näin ollen sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen omaisuuserien hallittua selvittämistä koskevat ehdot täyttyvät.

6.3.4.2   Oma rahoitusosuus / vastuunjako

| (145) | Rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa todetaan, että tuensaajan on osallistuttava asianmukaisella omalla osuudella, jotta tuki voidaan rajoittaa välttämättömään ja kilpailun vääristymistä voidaan rajoittaa ja estää moraalikato. Tältä osin: a) sekä rakenneuudistuksen kustannukset että tuen määrä on rajoitettava välttämättömään ja b) merkittävä oma rahoitusosuus on välttämätön. |
| --- | --- |

(145)

Rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa todetaan, että tuensaajan on osallistuttava asianmukaisella omalla osuudella, jotta tuki voidaan rajoittaa välttämättömään ja kilpailun vääristymistä voidaan rajoittaa ja estää moraalikato. Tältä osin: a) sekä rakenneuudistuksen kustannukset että tuen määrä on rajoitettava välttämättömään ja b) merkittävä oma rahoitusosuus on välttämätön.

a)   Rakenneuudistuskustannusten ja tuen määrän rajoittaminen

| (146) | Rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa vahvistettujen periaatteiden mukaan tuen määrä on rajoitettava välttämättömään ja pankkien on ensisijaisesti käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(146)

Rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa vahvistettujen periaatteiden mukaan tuen määrä on rajoitettava välttämättömään ja pankkien on ensisijaisesti käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseksi.

| (147) | Irlanti on päättänyt, että Anglo ja INBS eivät saa jatkaa toimintaansa kärsimiensä mittavien tappioiden vuoksi ja koska niiden toiminnan jatkaminen välittäisi markkinoille viestin järjestelmän epävakaudesta. Erityisesti olisi olemassa riski, että valtio joutuu jatkuvasti sijoittamaan Angloon ja INBS:ään pääomaa niiden koko toiminnan ajan tappioiden kattamiseksi ja sen varmistamiseksi, että molemmat laitokset täyttävät sääntelyviranomaisen asettamat uudet pääomavaatimukset. Päätöksellään purkaa molemmat pankit Irlanti on onnistunut lopettamaan Angloon ja INBS:ään liittyvän markkinakeinottelun ja selkeyttämään niille myönnettävän valtiontuen kustannuksia. |
| --- | --- |

(147)

Irlanti on päättänyt, että Anglo ja INBS eivät saa jatkaa toimintaansa kärsimiensä mittavien tappioiden vuoksi ja koska niiden toiminnan jatkaminen välittäisi markkinoille viestin järjestelmän epävakaudesta. Erityisesti olisi olemassa riski, että valtio joutuu jatkuvasti sijoittamaan Angloon ja INBS:ään pääomaa niiden koko toiminnan ajan tappioiden kattamiseksi ja sen varmistamiseksi, että molemmat laitokset täyttävät sääntelyviranomaisen asettamat uudet pääomavaatimukset. Päätöksellään purkaa molemmat pankit Irlanti on onnistunut lopettamaan Angloon ja INBS:ään liittyvän markkinakeinottelun ja selkeyttämään niille myönnettävän valtiontuen kustannuksia.

| (148) | Kyseinen Irlannin päätös yhdessä 2.3.2 jaksossa kuvattujen sitoumusten kanssa varmistaa, että tukea ei käytetä pääomaa ja rahoitusta vaativan uuden toiminnan aloittamiseen, ja näin ollen auttaa rajoittamaan tuen määrän välttämättömään. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei myöskään myönnä uusia lainoja, ja se rajoittaa toimintansa Anglolta ja INBS:ltä perittyjen lainasalkkujen hoitamiseen tiukkojen rajojen puitteissa. |
| --- | --- |

(148)

Kyseinen Irlannin päätös yhdessä 2.3.2 jaksossa kuvattujen sitoumusten kanssa varmistaa, että tukea ei käytetä pääomaa ja rahoitusta vaativan uuden toiminnan aloittamiseen, ja näin ollen auttaa rajoittamaan tuen määrän välttämättömään. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei myöskään myönnä uusia lainoja, ja se rajoittaa toimintansa Anglolta ja INBS:ltä perittyjen lainasalkkujen hoitamiseen tiukkojen rajojen puitteissa.

| (149) | Irlanti on päättänyt, että Anglon ja INBS:n kriisinratkaisuun tähtääviin toimiin kuuluu kyseisten yksikköjen sulauttaminen yhteen, jotta sen tarvitsee hallita vain yhtä kriisinratkaisuvälinettä. Ratkaisu todennäköisesti luo lainasalkkujen selvittämiseen, henkilöstöresursseihin ja rahoituksen hallintaan liittyviä synergioita. Vaikka kyseiset synergiat ovatkin rajoitettuja, helpottavat ne omaisuuserien selvittämistä. [...] Kahden yksikön sulauttaminen tässä nimenomaisessa tapauksessa rajoittaa pääoman määrää, joka Irlannin on myönnettävä kyseisille pankeille. |
| --- | --- |

(149)

Irlanti on päättänyt, että Anglon ja INBS:n kriisinratkaisuun tähtääviin toimiin kuuluu kyseisten yksikköjen sulauttaminen yhteen, jotta sen tarvitsee hallita vain yhtä kriisinratkaisuvälinettä. Ratkaisu todennäköisesti luo lainasalkkujen selvittämiseen, henkilöstöresursseihin ja rahoituksen hallintaan liittyviä synergioita. Vaikka kyseiset synergiat ovatkin rajoitettuja, helpottavat ne omaisuuserien selvittämistä. [...] Kahden yksikön sulauttaminen tässä nimenomaisessa tapauksessa rajoittaa pääoman määrää, joka Irlannin on myönnettävä kyseisille pankeille.

| (150) | Yleisemmällä tasolla kyseisten pankkien sulauttaminen yksinkertaistaa niiden kriisinratkaisua ja voi vähentää rakenneuudistuksen kustannuksia, vaikkakin vain rajoitetussa määrin. |
| --- | --- |

(150)

Yleisemmällä tasolla kyseisten pankkien sulauttaminen yksinkertaistaa niiden kriisinratkaisua ja voi vähentää rakenneuudistuksen kustannuksia, vaikkakin vain rajoitetussa määrin.

| (151) | Vaihtoehtoisesti Irlanti voisi harkita Anglon ja INBS:n välitöntä likvidaatiota. Komission näkemyksen mukaan likvidaation kustannukset olisivat kuitenkin suuremmat hallittuun kriisinratkaisuun verrattuna ja se vaatisi enemmän valtiontukea. [...]. |
| --- | --- |

(151)

Vaihtoehtoisesti Irlanti voisi harkita Anglon ja INBS:n välitöntä likvidaatiota. Komission näkemyksen mukaan likvidaation kustannukset olisivat kuitenkin suuremmat hallittuun kriisinratkaisuun verrattuna ja se vaatisi enemmän valtiontukea. [...].

| (152) | Anglosta sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle siirrettävien liikekiinteistöjä koskevien lainojen osalta yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan [...] nimellisarvon arvonalentumisia (65). Anglon markkinaneuvonantajien toukokuussa 2010 arvioimien alennusten osalta Anglon NAMAlle siirtämättömien lainojen pikainen myynti johtaisi suurempiin tappioihin kuin lainasalkun hallittu selvittäminen ([...]) (66). Kaiken kaikkiaan tappiot, jotka syntyisivät Anglon välittömästä likvidaatiosta, olisivat suuremmat verrattuna lainojen selvittämiseen pitkän ajan kuluessa. Komissio korostaa, että etenkin irlantilaisten lainojen osalta ei ole toteutettu siirtoja tässä päätöksessä tarkoitetussa mittakaavassa. Näin ollen kaikki esitetyt luvut ovat asiantuntijoiden harkintaan perustuvia arvioita, ja jos omaisuuserät myydään pikaisesti, ei ole lainkaan varmaa, että näin suurille omaisuuserille löytyisi ostaja edes erittäin edulliseen hintaan. |
| --- | --- |

(152)

Anglosta sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle siirrettävien liikekiinteistöjä koskevien lainojen osalta yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan [...] nimellisarvon arvonalentumisia (65). Anglon markkinaneuvonantajien toukokuussa 2010 arvioimien alennusten osalta Anglon NAMAlle siirtämättömien lainojen pikainen myynti johtaisi suurempiin tappioihin kuin lainasalkun hallittu selvittäminen ([...]) (66). Kaiken kaikkiaan tappiot, jotka syntyisivät Anglon välittömästä likvidaatiosta, olisivat suuremmat verrattuna lainojen selvittämiseen pitkän ajan kuluessa. Komissio korostaa, että etenkin irlantilaisten lainojen osalta ei ole toteutettu siirtoja tässä päätöksessä tarkoitetussa mittakaavassa. Näin ollen kaikki esitetyt luvut ovat asiantuntijoiden harkintaan perustuvia arvioita, ja jos omaisuuserät myydään pikaisesti, ei ole lainkaan varmaa, että näin suurille omaisuuserille löytyisi ostaja edes erittäin edulliseen hintaan.

| (153) | Likvidaatioprosessissa omaisuuserien myynnistä syntyneet tuotot käytettäisiin rahoituksen takaisin maksamiseen etuoikeutettujen joukkovelkakirjojen haltijoille, tallettajille ja valtion takaaman rahoituksen osalta EKP:lle ja Irlannin keskuspankille. [...]. |
| --- | --- |

(153)

Likvidaatioprosessissa omaisuuserien myynnistä syntyneet tuotot käytettäisiin rahoituksen takaisin maksamiseen etuoikeutettujen joukkovelkakirjojen haltijoille, tallettajille ja valtion takaaman rahoituksen osalta EKP:lle ja Irlannin keskuspankille. [...].

| (154) | Anglon osalta noin [...] miljardin euron osuutta vakuudettomasta velasta ei ole katettu valtiontakauksella (67). [...]. Anglon lopulla vakuudettomalla velalla (noin kolme miljardia euroa) on valtiontakaus, ja valtio maksaisi velan nimellisarvon asiaankuuluville velkojille. Likvidaation toteutuessa etuoikeutettujen vakuudettomien joukkovelkakirjojen haltijat näin ollen kasvattaisivat tappioita enintään [...] miljardin nettomäärällä. Kyseinen tappio on kuitenkin pienempi kuin Anglon omaisuuserien mahdollisesta pikaisesta myynnistä syntyvät lisätappiot. |
| --- | --- |

(154)

Anglon osalta noin [...] miljardin euron osuutta vakuudettomasta velasta ei ole katettu valtiontakauksella (67). [...]. Anglon lopulla vakuudettomalla velalla (noin kolme miljardia euroa) on valtiontakaus, ja valtio maksaisi velan nimellisarvon asiaankuuluville velkojille. Likvidaation toteutuessa etuoikeutettujen vakuudettomien joukkovelkakirjojen haltijat näin ollen kasvattaisivat tappioita enintään [...] miljardin nettomäärällä. Kyseinen tappio on kuitenkin pienempi kuin Anglon omaisuuserien mahdollisesta pikaisesta myynnistä syntyvät lisätappiot.

| (155) | Lisäksi likvidaation toteutuessa etuoikeusasemaltaan huonompien joukkovelkakirjojen haltijat joutuisivat kärsimään tappioita. Koska etuoikeusasemaltaan huonompia velkoja on viime vuosina ostettu takaisin ja jäljellä olevien etuoikeusasemaltaan huonompien velkojen määrä on pieni, kyseiset tappiot eivät korvaisi valtion lisätukea, joka tarvittaisiin velan takaisin maksamiseen muiden, ensisijaisemmassa asemassa olevien joukkovelkakirjojen haltijoille (68). |
| --- | --- |

(155)

Lisäksi likvidaation toteutuessa etuoikeusasemaltaan huonompien joukkovelkakirjojen haltijat joutuisivat kärsimään tappioita. Koska etuoikeusasemaltaan huonompia velkoja on viime vuosina ostettu takaisin ja jäljellä olevien etuoikeusasemaltaan huonompien velkojen määrä on pieni, kyseiset tappiot eivät korvaisi valtion lisätukea, joka tarvittaisiin velan takaisin maksamiseen muiden, ensisijaisemmassa asemassa olevien joukkovelkakirjojen haltijoille (68).

| (156) | Yhteenvetona voidaan todeta, että lainasalkun pikainen likvidaatio (olettaen, että se olisi mahdollista, mikä ei ole lainkaan varmaa) johtaisi suurempiin kustannuksiin Irlannille kuin suunniteltu Anglon ja INBS:n omaisuuserien selvittäminen kymmenen vuoden kuluessa. Jälkimmäisessä tapauksessa helpommin myytävät omaisuuserät myydään ensin, kun taas omaisuuseriä, joille ei löydy ostajia, säilytetään useita vuosia. |
| --- | --- |

(156)

Yhteenvetona voidaan todeta, että lainasalkun pikainen likvidaatio (olettaen, että se olisi mahdollista, mikä ei ole lainkaan varmaa) johtaisi suurempiin kustannuksiin Irlannille kuin suunniteltu Anglon ja INBS:n omaisuuserien selvittäminen kymmenen vuoden kuluessa. Jälkimmäisessä tapauksessa helpommin myytävät omaisuuserät myydään ensin, kun taas omaisuuseriä, joille ei löydy ostajia, säilytetään useita vuosia.

| (157) | INBS:n osalta pätevät samat tosiasiat kuin Angloon siltä perittyjen liikekiinteistölainojen (jotka melkein kaikki on siirretty NAMAlle) osalta. Huomattavalla osalla INBS:n veloista on lisäksi Irlannin myöntämä valtiontakaus (69). |
| --- | --- |

(157)

INBS:n osalta pätevät samat tosiasiat kuin Angloon siltä perittyjen liikekiinteistölainojen (jotka melkein kaikki on siirretty NAMAlle) osalta. Huomattavalla osalla INBS:n veloista on lisäksi Irlannin myöntämä valtiontakaus (69).

| (158) | INBS:ltä perityn asuntolainasalkun osalta Irlanti totesi INBS:n rakenneuudistussuunnitelmassa, että salkun laadun ja parempilaatuisten vastaavien omaisuuserien Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutetuista kaupoista saatavilla olevan markkinatiedon perusteella, [...], on perusteltua arvioida, että INBS:n asuntolainasalkun myynti lyhyellä aikavälillä johtaisi huomattaviin alennuksiin. |
| --- | --- |

(158)

INBS:ltä perityn asuntolainasalkun osalta Irlanti totesi INBS:n rakenneuudistussuunnitelmassa, että salkun laadun ja parempilaatuisten vastaavien omaisuuserien Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutetuista kaupoista saatavilla olevan markkinatiedon perusteella, [...], on perusteltua arvioida, että INBS:n asuntolainasalkun myynti lyhyellä aikavälillä johtaisi huomattaviin alennuksiin.

| (159) | Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan INBS:n asuntolainasalkkua koskevien tappioiden nousevan noin [...] [...] arvon alentumisien perusteella. Jos asuntolainasalkku myytäisiin vuonna 2011, [...]. INBS:n asuntolainasalkun hallitun selvittämisen hyöty saattaa pienentyä, jos asuntolainasalkusta tarjottaisiin ennakoitua suurempaa alennusta. On kuitenkin todennäköistä, että alennus [...]. |
| --- | --- |

(159)

Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan INBS:n asuntolainasalkkua koskevien tappioiden nousevan noin [...] [...] arvon alentumisien perusteella. Jos asuntolainasalkku myytäisiin vuonna 2011, [...]. INBS:n asuntolainasalkun hallitun selvittämisen hyöty saattaa pienentyä, jos asuntolainasalkusta tarjottaisiin ennakoitua suurempaa alennusta. On kuitenkin todennäköistä, että alennus [...].

| (160) | On todettava, että Anglon ja INBS:n hallittu kriisinratkaisu sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kautta rajoittaa rakenneuudistuskustannukset ja valtiontuen määrän välttämättömään. |
| --- | --- |

(160)

On todettava, että Anglon ja INBS:n hallittu kriisinratkaisu sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kautta rajoittaa rakenneuudistuskustannukset ja valtiontuen määrän välttämättömään.

b)   Merkittävä oma rahoitusosuus

| (161) | Tuensaajapankin omaa rakenneuudistusvaiheen rahoitusosuutta koskevissa periaatteissa edellytetään, että: i) tuensaajapankin on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista esimerkiksi omaisuuseriään myymällä ja ii) rakenneuudistukseen liittyvistä kustannuksista vastaavat myös pankkiin sijoittaneet, jotka kattavat tappioita käytettävissä olevalla pääomalla ja maksavat asianmukaisen korvauksen valtion tukitoimenpiteistä. Vastuunjaolla on kaksi tarkoitusta: rajoittaa kilpailun vääristymistä ja estää moraalikato (70). |
| --- | --- |

(161)

Tuensaajapankin omaa rakenneuudistusvaiheen rahoitusosuutta koskevissa periaatteissa edellytetään, että: i) tuensaajapankin on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista esimerkiksi omaisuuseriään myymällä ja ii) rakenneuudistukseen liittyvistä kustannuksista vastaavat myös pankkiin sijoittaneet, jotka kattavat tappioita käytettävissä olevalla pääomalla ja maksavat asianmukaisen korvauksen valtion tukitoimenpiteistä. Vastuunjaolla on kaksi tarkoitusta: rajoittaa kilpailun vääristymistä ja estää moraalikato (70).

i)   Rahoituslaitosten oma rahoitusosuus

| (162) | Anglon ja INBS:n kriisinratkaisun osalta kummankin rahoituslaitoksen oma rahoitusosuus rakenneuudistuksessa on suurin mahdollinen, koska kaikki omaisuuserät aiotaan myydä ja syntyvät tuotot käytetään kokonaisuudessaan kriisinratkaisun rahoittamiseen. Omaisuuserien arvo on kuitenkin niin alentunut, että niiden myynnistä saatavat tuotot ovat mitättömiä pankeille myönnettyihin pääomasijoituksiin verrattuna. |
| --- | --- |

(162)

Anglon ja INBS:n kriisinratkaisun osalta kummankin rahoituslaitoksen oma rahoitusosuus rakenneuudistuksessa on suurin mahdollinen, koska kaikki omaisuuserät aiotaan myydä ja syntyvät tuotot käytetään kokonaisuudessaan kriisinratkaisun rahoittamiseen. Omaisuuserien arvo on kuitenkin niin alentunut, että niiden myynnistä saatavat tuotot ovat mitättömiä pankeille myönnettyihin pääomasijoituksiin verrattuna.

| (163) | Kumpikin pankki on lisäksi myynyt talletussalkkunsa. |
| --- | --- |

(163)

Kumpikin pankki on lisäksi myynyt talletussalkkunsa.

ii)   Osakkeenomistajien ja etuoikeusasemaltaan huonompien velkojien vastuunjako

| (164) | Vastuunjaon osalta rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa edellytetään, että rakenneuudistuksen kustannuksia eivät kanna ainoastaan valtio vaan myös pankkiin sijoittaneet ja entiset osakkeenomistajat. |
| --- | --- |

(164)

Vastuunjaon osalta rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa edellytetään, että rakenneuudistuksen kustannuksia eivät kanna ainoastaan valtio vaan myös pankkiin sijoittaneet ja entiset osakkeenomistajat.

| (165) | Anglon tapauksessa yksityiset osakkeenomistajat on ”pyyhitty kartalta” ja pankki on kokonaan kansallistettu. |
| --- | --- |

(165)

Anglon tapauksessa yksityiset osakkeenomistajat on ”pyyhitty kartalta” ja pankki on kokonaan kansallistettu.

| (166) | INBS:n puolestaan omistivat sen jäsenet ennen valtion toteuttamaa pääomasijoitusta. Erityisesti ”omistajajäsenillä” (henkilöillä, joilla oli talletustili INBS:ssä) oli oikeus saada tuottoa mahdollisista omaisuuserien realisoinnista syntyneistä voitoista tapauksissa, joissa pankki joko muutettaisiin osakeyhtiöksi (INBS muuttuisi tavalliseksi pankiksi) tai se asetettaisiin selvitystilaan tai purettaisiin. INBS:lle myönnetyn ensimmäisen pääomasijoituksen myötä valtio otti INBS:n kokonaan hallintaansa erityisten investointiosakkeiden liikkeeseenlaskun avulla, minkä seurauksena jäsenet menettivät kaikki oikeudet saada tuottoa mahdollisista omaisuuserien realisoinnista syntyneistä voitoista vaan ne menisivät valtion hyväksi (esimerkiksi tapauksessa, jossa INBS myytäisiin). Näin ollen omistajajäsenten taloudelliset oikeudet on kokonaan pyyhitty pois. |
| --- | --- |

(166)

INBS:n puolestaan omistivat sen jäsenet ennen valtion toteuttamaa pääomasijoitusta. Erityisesti ”omistajajäsenillä” (henkilöillä, joilla oli talletustili INBS:ssä) oli oikeus saada tuottoa mahdollisista omaisuuserien realisoinnista syntyneistä voitoista tapauksissa, joissa pankki joko muutettaisiin osakeyhtiöksi (INBS muuttuisi tavalliseksi pankiksi) tai se asetettaisiin selvitystilaan tai purettaisiin. INBS:lle myönnetyn ensimmäisen pääomasijoituksen myötä valtio otti INBS:n kokonaan hallintaansa erityisten investointiosakkeiden liikkeeseenlaskun avulla, minkä seurauksena jäsenet menettivät kaikki oikeudet saada tuottoa mahdollisista omaisuuserien realisoinnista syntyneistä voitoista vaan ne menisivät valtion hyväksi (esimerkiksi tapauksessa, jossa INBS myytäisiin). Näin ollen omistajajäsenten taloudelliset oikeudet on kokonaan pyyhitty pois.

| (167) | Sekä Anglon osakkeenomistajat että INBS:n omistajajäsenet ovat osallistuneet niin pitkälti kuin mahdollista luovuttamalla valtiolle kyseisten rahoituslaitosten hallinnan ja omistajuuden. |
| --- | --- |

(167)

Sekä Anglon osakkeenomistajat että INBS:n omistajajäsenet ovat osallistuneet niin pitkälti kuin mahdollista luovuttamalla valtiolle kyseisten rahoituslaitosten hallinnan ja omistajuuden.

| (168) | Etuoikeusasemaltaan huonommat velkojat ovat myös merkittävästi osallistuneet rakenneuudistukseen kahden velkojen hallintaa koskevan ohjelman kautta Anglon osalta ja yhden ohjelman kautta INBS:n osalta. Anglon velkojen hallintaa koskevat ohjelmat toteutettiin elokuussa 2009 ja joulukuussa 2010. Ohjelmat aiheuttivat merkittävät tappiot joukkovelkakirjojen haltijoille, synnyttivät noin 3,5 miljardin euron tuotot ennen veroja ja tuottivat lisää ensisijaista pääomaa (Tier 1) pankille (71). INBS toteutti velkojen hallintaa koskevan ohjelman vuonna 2009. Kyseisessä ohjelmassa joukkovelkakirjojen haltijat vaihtoivat arvopapereitaan 42 prosentin alennuksella nimellisarvosta, mikä vapautti 112 miljoonaa euroa ensisijaista pääomaa kyseiselle rahoituslaitokselle. |
| --- | --- |

(168)

Etuoikeusasemaltaan huonommat velkojat ovat myös merkittävästi osallistuneet rakenneuudistukseen kahden velkojen hallintaa koskevan ohjelman kautta Anglon osalta ja yhden ohjelman kautta INBS:n osalta. Anglon velkojen hallintaa koskevat ohjelmat toteutettiin elokuussa 2009 ja joulukuussa 2010. Ohjelmat aiheuttivat merkittävät tappiot joukkovelkakirjojen haltijoille, synnyttivät noin 3,5 miljardin euron tuotot ennen veroja ja tuottivat lisää ensisijaista pääomaa (Tier 1) pankille (71). INBS toteutti velkojen hallintaa koskevan ohjelman vuonna 2009. Kyseisessä ohjelmassa joukkovelkakirjojen haltijat vaihtoivat arvopapereitaan 42 prosentin alennuksella nimellisarvosta, mikä vapautti 112 miljoonaa euroa ensisijaista pääomaa kyseiselle rahoituslaitokselle.

| (169) | Yhteensä sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on 500 miljoonan euron arvosta etuoikeusasemaltaan huonompaa velkaa (tilanne 31 päivänä joulukuuta 2010), mikä on huomattavasti vähemmän kuin Anglon ja INBS:n etuoikeusasemaltaan huonomman velan määrä 31 päivänä joulukuuta 2008 (Anglon osalta 5 miljardia euroa ja INBS:n osalta 300 miljoonaa euroa). Tämä kuvastaa sitä, että etuoikeusasemaltaan huonompien joukkovelkakirjojen haltijat ovat joutuneet kärsimään mittavat tappiot. Irlanti on lisäksi antanut sitoumuksen siitä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei maksa kuponkikorkoja tai käytä etuoikeusasemaltaan huonompia lainainstrumentteja ja hybridipääomainstrumentteja koskevaa maksukehotusoikeutta, ellei tähän ole lainmukaista velvollisuutta. |
| --- | --- |

(169)

Yhteensä sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on 500 miljoonan euron arvosta etuoikeusasemaltaan huonompaa velkaa (tilanne 31 päivänä joulukuuta 2010), mikä on huomattavasti vähemmän kuin Anglon ja INBS:n etuoikeusasemaltaan huonomman velan määrä 31 päivänä joulukuuta 2008 (Anglon osalta 5 miljardia euroa ja INBS:n osalta 300 miljoonaa euroa). Tämä kuvastaa sitä, että etuoikeusasemaltaan huonompien joukkovelkakirjojen haltijat ovat joutuneet kärsimään mittavat tappiot. Irlanti on lisäksi antanut sitoumuksen siitä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei maksa kuponkikorkoja tai käytä etuoikeusasemaltaan huonompia lainainstrumentteja ja hybridipääomainstrumentteja koskevaa maksukehotusoikeutta, ellei tähän ole lainmukaista velvollisuutta.

| (170) | Ottaen huomioon kyseisille rahoituslaitoksille myönnetyn valtiontuen epätavanomaisen korkean määrän niiden kokoon ja valtiolle aiheutuviin kustannuksiin verrattuna on perusteltua arvioida, olisivatko etuoikeutetut velkojat pystyneet jakamaan vastuun. Irlannissa etuoikeutettujen joukkovelkakirjojen haltijoilla on samanlainen etuoikeusasema kuin talletustilien haltijoilla. [...]. Kuten edellä on mainittu, pankkien likvidaatio johtaisi huomattavasti suurempaan valtiontuen tarpeeseen ja lopulta suurempiin kustannuksiin veronmaksajille. Komissio ei toistaiseksi ole saanut yksityiskohtaista ehdotusta siitä, kuinka etuoikeutetut velkojat voisivat osallistua [...] vastuunjakoon ilman, että kriisinratkaisusta valtiolle aiheutuvat kustannukset kasvavat. |
| --- | --- |

(170)

Ottaen huomioon kyseisille rahoituslaitoksille myönnetyn valtiontuen epätavanomaisen korkean määrän niiden kokoon ja valtiolle aiheutuviin kustannuksiin verrattuna on perusteltua arvioida, olisivatko etuoikeutetut velkojat pystyneet jakamaan vastuun. Irlannissa etuoikeutettujen joukkovelkakirjojen haltijoilla on samanlainen etuoikeusasema kuin talletustilien haltijoilla. [...]. Kuten edellä on mainittu, pankkien likvidaatio johtaisi huomattavasti suurempaan valtiontuen tarpeeseen ja lopulta suurempiin kustannuksiin veronmaksajille. Komissio ei toistaiseksi ole saanut yksityiskohtaista ehdotusta siitä, kuinka etuoikeutetut velkojat voisivat osallistua [...] vastuunjakoon ilman, että kriisinratkaisusta valtiolle aiheutuvat kustannukset kasvavat.

| (171) | On todettava, että nykyisen oikeusperustan nojalla Anglon ja INBS:n oma osallistuminen niiden hallittuun kriisinratkaisuun noudattaa rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon ehtoja. |
| --- | --- |

(171)

On todettava, että nykyisen oikeusperustan nojalla Anglon ja INBS:n oma osallistuminen niiden hallittuun kriisinratkaisuun noudattaa rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon ehtoja.

6.3.4.3   Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi

| (172) | Rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa vahvistetaan, että vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden on oltava suhteessa tuen määrään ja tuensaajan markkinaläsnäoloon rakenneuudistuksen jälkeen. |
| --- | --- |

(172)

Rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa vahvistetaan, että vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden on oltava suhteessa tuen määrään ja tuensaajan markkinaläsnäoloon rakenneuudistuksen jälkeen.

| (173) | Kuten edellä 6.2.5 jaksossa on esitetty, Anglolle, INBS:lle ja niiden seuraajalle eli sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnetty tukimäärä on epätavanomaisen suuri sekä tuen määrän perusteella että laitosten kokoon ja riskipainotettuihin omaisuuseriin verrattuna. Tämä kuvastaa kyseisten laitosten vararikon tasoa. |
| --- | --- |

(173)

Kuten edellä 6.2.5 jaksossa on esitetty, Anglolle, INBS:lle ja niiden seuraajalle eli sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnetty tukimäärä on epätavanomaisen suuri sekä tuen määrän perusteella että laitosten kokoon ja riskipainotettuihin omaisuuseriin verrattuna. Tämä kuvastaa kyseisten laitosten vararikon tasoa.

| (174) | Samalla kilpailun vääristyminen on kuitenkin rajoitettua, koska laitokset tulevat lähes kokonaan poistumaan markkinoilta, joilla ne ovat olleet läsnä. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liiketoimintaa rajoitetaan mahdollisimman pitkälle Irlannin antamien sitoumusten kautta, kuten 2.3.2 jaksossa on kuvattu. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys selvittää Anglolta ja INBS:ltä perityt lainasalkut eikä aloita uutta toimintaa. Se ei myöskään ota vastaan uusia talletuksia (72). Kaikki Irlannin antamat sitoumukset pysyvät voimassa ja niiden soveltamista jatketaan, kunnes omaisuuserät on täysin selvitetty. |
| --- | --- |

(174)

Samalla kilpailun vääristyminen on kuitenkin rajoitettua, koska laitokset tulevat lähes kokonaan poistumaan markkinoilta, joilla ne ovat olleet läsnä. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liiketoimintaa rajoitetaan mahdollisimman pitkälle Irlannin antamien sitoumusten kautta, kuten 2.3.2 jaksossa on kuvattu. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys selvittää Anglolta ja INBS:ltä perityt lainasalkut eikä aloita uutta toimintaa. Se ei myöskään ota vastaan uusia talletuksia (72). Kaikki Irlannin antamat sitoumukset pysyvät voimassa ja niiden soveltamista jatketaan, kunnes omaisuuserät on täysin selvitetty.

| (175) | Johdanto-osan seuraavissa kappaleissa kerrotaan, miksi Irlannin antamat sitoumukset varmistavat, että kilpailun vääristyminen rajoittuu välttämättömään. |
| --- | --- |

(175)

Johdanto-osan seuraavissa kappaleissa kerrotaan, miksi Irlannin antamat sitoumukset varmistavat, että kilpailun vääristyminen rajoittuu välttämättömään.

| (176) | Komissio pitää myönteisenä Irlannin sitoutumista siihen, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei aloita uutta toimintaa tai tule uusille markkinoille. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tehtävänä on ainoastaan selvittää Anglolta ja INBS:ltä perityt lainasalkut ja se likvidoidaan heti, kun perityt omaisuuserät on täysin selvitetty. |
| --- | --- |

(176)

Komissio pitää myönteisenä Irlannin sitoutumista siihen, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei aloita uutta toimintaa tai tule uusille markkinoille. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tehtävänä on ainoastaan selvittää Anglolta ja INBS:ltä perityt lainasalkut ja se likvidoidaan heti, kun perityt omaisuuserät on täysin selvitetty.

| (177) | Lisäksi sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei saa ostaa yrityksiä tai hankkia omistusosuuksia muissa yrityksissä. Tällä estetään valtion varojen käyttäminen sulautuman tuloksena syntyvän toiminnan laajentamiseen. |
| --- | --- |

(177)

Lisäksi sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei saa ostaa yrityksiä tai hankkia omistusosuuksia muissa yrityksissä. Tällä estetään valtion varojen käyttäminen sulautuman tuloksena syntyvän toiminnan laajentamiseen.

| (178) | Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei myönnä luottoa uusille asiakkaille ja rajoittaa luotonantoaan toimiin, joilla hoidetaan Anglolta ja INBS:ltä perittyä lainasalkkua. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys siis aktiivisesti hoitaa kyseistä lainasalkkua niin, että se pyrkii maksimoimaan omaisuuserien nettonykyarvon, mikä on tavanomainen kaupallinen käytäntö kaikissa liiketoimintaa harjoittavissa pankeissa. |
| --- | --- |

(178)

Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei myönnä luottoa uusille asiakkaille ja rajoittaa luotonantoaan toimiin, joilla hoidetaan Anglolta ja INBS:ltä perittyä lainasalkkua. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys siis aktiivisesti hoitaa kyseistä lainasalkkua niin, että se pyrkii maksimoimaan omaisuuserien nettonykyarvon, mikä on tavanomainen kaupallinen käytäntö kaikissa liiketoimintaa harjoittavissa pankeissa.

| (179) | Liikekiinteistölainojen osalta aktiivisella hoitamisella voidaan tarkoittaa myös rajoitettua lisäluotonantoa laina-asiakkaalle, jotta tämä voi joko viimeistellä kiinteistön tai parannella sitä, sillä edellytyksellä, että kyseinen toimenpide säilyttää omaisuuserien nettonykyarvon tai parantaa sitä. Kyseinen aktiivinen hoitaminen on kuitenkin siinä mielessä rajattua, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liikekiinteistölainasalkun arvo ei saa ylittää yhdistetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa ennustettua arvoa yli [...] yhtenäkään suunnitelman voimassaolovuotena. Liikekiinteistölainasalkun kasvamiselle asetettua enimmäisrajaa täydentävät myös muut tiettyihin laina-asiakkaisiin sovellettavat enimmäisrajat, kuten 2.3.2 jaksossa on esitetty. |
| --- | --- |

(179)

Liikekiinteistölainojen osalta aktiivisella hoitamisella voidaan tarkoittaa myös rajoitettua lisäluotonantoa laina-asiakkaalle, jotta tämä voi joko viimeistellä kiinteistön tai parannella sitä, sillä edellytyksellä, että kyseinen toimenpide säilyttää omaisuuserien nettonykyarvon tai parantaa sitä. Kyseinen aktiivinen hoitaminen on kuitenkin siinä mielessä rajattua, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liikekiinteistölainasalkun arvo ei saa ylittää yhdistetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa ennustettua arvoa yli [...] yhtenäkään suunnitelman voimassaolovuotena. Liikekiinteistölainasalkun kasvamiselle asetettua enimmäisrajaa täydentävät myös muut tiettyihin laina-asiakkaisiin sovellettavat enimmäisrajat, kuten 2.3.2 jaksossa on esitetty.

| (180) | Irlanti on lisäksi sitoutunut siihen, että INBS:ltä perittyyn asuntolainasalkkuun liittyviä lisäasuntolainoja ei enää myönnetä (paitsi jos pankki on sopimuksen perusteella velvollinen myöntämään lainaa). Asuntolainasalkkua hoidetaan siten, että sen nettonykyarvo pyritään maksimoimaan. Lisäksi uutta lainaustoimintaa rajoitetaan tarkasti. Lisäasuntolainojen enimmäismäärä on 20 miljoonaa euroa ajanjaksolla 2011–2012 ja sen jälkeen 5 miljoonaa euroa vuodessa. Kyseiset enimmäisrajat (keskimäärin 10 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2011 ja 2012 ja myöhemmin 5 miljoonaa euroa vuodessa) kattavat alle prosentin sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen asuntolainasalkun nimellisarvosta, mikä estää yritystä laajentamasta toimintaansa asuntolainamarkkinoilla. |
| --- | --- |

(180)

Irlanti on lisäksi sitoutunut siihen, että INBS:ltä perittyyn asuntolainasalkkuun liittyviä lisäasuntolainoja ei enää myönnetä (paitsi jos pankki on sopimuksen perusteella velvollinen myöntämään lainaa). Asuntolainasalkkua hoidetaan siten, että sen nettonykyarvo pyritään maksimoimaan. Lisäksi uutta lainaustoimintaa rajoitetaan tarkasti. Lisäasuntolainojen enimmäismäärä on 20 miljoonaa euroa ajanjaksolla 2011–2012 ja sen jälkeen 5 miljoonaa euroa vuodessa. Kyseiset enimmäisrajat (keskimäärin 10 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2011 ja 2012 ja myöhemmin 5 miljoonaa euroa vuodessa) kattavat alle prosentin sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen asuntolainasalkun nimellisarvosta, mikä estää yritystä laajentamasta toimintaansa asuntolainamarkkinoilla.

| (181) | Kaiken kaikkiaan lainasalkulle asetettu enimmäisraja ja Irlannin antamat sitoumukset varmistavat, että Anglolta ja INBS:ltä perittyjä lainasalkkuja hoidetaan huolellisesti tavoitteena niiden tuoton maksimointi ja sen estäminen, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys aloittaisi aidosti uutta luotonantotoimintaa uusien tai vanhojen asiakkaiden kanssa. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liiketoimet rajoittuvat näin ollen välttämättömään, ja Irlannin sitoumukset varmistavat, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimenpiteet eivät anna aihetta huoleen kilpailun vääristymisen osalta. |
| --- | --- |

(181)

Kaiken kaikkiaan lainasalkulle asetettu enimmäisraja ja Irlannin antamat sitoumukset varmistavat, että Anglolta ja INBS:ltä perittyjä lainasalkkuja hoidetaan huolellisesti tavoitteena niiden tuoton maksimointi ja sen estäminen, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys aloittaisi aidosti uutta luotonantotoimintaa uusien tai vanhojen asiakkaiden kanssa. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liiketoimet rajoittuvat näin ollen välttämättömään, ja Irlannin sitoumukset varmistavat, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimenpiteet eivät anna aihetta huoleen kilpailun vääristymisen osalta.

| (182) | Tukiohjelman mukaisesti Anglon ja INBS:n talletusten myynti noin 12,2 miljardin euron arvosta ja molempien yhteisöjen NAMA-joukkovelkakirjojen myynti noin 15,9 miljardin euron edestä saatettiin loppuun 24 päivänä helmikuuta 2011 (ks. 2.3.1.1 jakso). |
| --- | --- |

(182)

Tukiohjelman mukaisesti Anglon ja INBS:n talletusten myynti noin 12,2 miljardin euron arvosta ja molempien yhteisöjen NAMA-joukkovelkakirjojen myynti noin 15,9 miljardin euron edestä saatettiin loppuun 24 päivänä helmikuuta 2011 (ks. 2.3.1.1 jakso).

| (183) | Sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle kuitenkin jäi noin miljardin euron arvosta talletuksia edellä mainittujen talletusten siirron jälkeen. |
| --- | --- |

(183)

Sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle kuitenkin jäi noin miljardin euron arvosta talletuksia edellä mainittujen talletusten siirron jälkeen.

| (184) | Joitakin yritystalletuksia pidetään vakuuksina yrityksille myönnetyistä lainoista (sweep-tilit). Näiden talletusten säilyttäminen on osa kyseisten yhteisöjen ja joidenkin niiden asiakkaiden välisiin sopimuksiin perustuvaa luotonantoa koskevia järjestelyjä ja kuuluvat sen vuoksi Anglon ja INBS:n lainasalkkujen hallittuun kriisinratkaisuun. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toiminta on kuitenkin rajoitettua, sillä se ei ota vastaan talletuksia uusilta asiakkailta ja jäljellä olevat talletukset irtisanotaan. |
| --- | --- |

(184)

Joitakin yritystalletuksia pidetään vakuuksina yrityksille myönnetyistä lainoista (sweep-tilit). Näiden talletusten säilyttäminen on osa kyseisten yhteisöjen ja joidenkin niiden asiakkaiden välisiin sopimuksiin perustuvaa luotonantoa koskevia järjestelyjä ja kuuluvat sen vuoksi Anglon ja INBS:n lainasalkkujen hallittuun kriisinratkaisuun. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toiminta on kuitenkin rajoitettua, sillä se ei ota vastaan talletuksia uusilta asiakkailta ja jäljellä olevat talletukset irtisanotaan.

| (185) | Sulautuman tuloksena syntyvä yritys vähentää jäljellä olevien talletusten määrää suurin piirtein samaa tahtia kuin niihin liittyvät omaisuuserät selvitetään (tai jos talletuksiin ei liity omaisuuseriä, suurin piirtein samaa tahtia koko nettolainasalkun selvittämisen kanssa). Lisäksi Irlanti on sitoutunut siihen, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen talletukset eivät milloinkaan ylitä yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitua määrää yli 200 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

(185)

Sulautuman tuloksena syntyvä yritys vähentää jäljellä olevien talletusten määrää suurin piirtein samaa tahtia kuin niihin liittyvät omaisuuserät selvitetään (tai jos talletuksiin ei liity omaisuuseriä, suurin piirtein samaa tahtia koko nettolainasalkun selvittämisen kanssa). Lisäksi Irlanti on sitoutunut siihen, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen talletukset eivät milloinkaan ylitä yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitua määrää yli 200 miljoonalla eurolla.

| (186) | Yhteenvetona voidaan todeta, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liiketoiminta talletusmarkkinoilla vähenee merkittävästi ja rajoittuu välttämättömään Anglolta ja INBS:ltä perittyjen lainasalkkujen hallitun selvittämisen kannalta. Irlannin antamat sitoumukset takaavat, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen talletustoiminta ei johda merkittävään kilpailun vääristymiseen Irlannin talletusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(186)

Yhteenvetona voidaan todeta, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liiketoiminta talletusmarkkinoilla vähenee merkittävästi ja rajoittuu välttämättömään Anglolta ja INBS:ltä perittyjen lainasalkkujen hallitun selvittämisen kannalta. Irlannin antamat sitoumukset takaavat, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen talletustoiminta ei johda merkittävään kilpailun vääristymiseen Irlannin talletusmarkkinoilla.

| (187) | On todettava, että epätavanomaisen suuret valtiontuen määrät eivät johda kilpailun kohtuuttomaan vääristymiseen, sillä ne kuitataan vastaavasti markkinaläsnäolon huomattavalla supistumisella. Kilpailun vääristymistä ehkäisevät toimenpiteet täyttävät rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon vaatimukset, sillä sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei aloita uutta toimintaa ja lopettaa uusien talletusten vastaanottamisen. Lisäksi sen luotonantotoiminta rajoittuu Anglolta ja INBS:ltä perityn lainasalkun tavanomaiseen hoitamiseen ja selvittämiseen. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys poistuu lopulta Irlannin luotonanto- ja talletusmarkkinoilta, eikä se sen vuoksi enää vääristä kilpailua. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei myöskään saa tehdä yritysostoja. |
| --- | --- |

(187)

On todettava, että epätavanomaisen suuret valtiontuen määrät eivät johda kilpailun kohtuuttomaan vääristymiseen, sillä ne kuitataan vastaavasti markkinaläsnäolon huomattavalla supistumisella. Kilpailun vääristymistä ehkäisevät toimenpiteet täyttävät rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon vaatimukset, sillä sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei aloita uutta toimintaa ja lopettaa uusien talletusten vastaanottamisen. Lisäksi sen luotonantotoiminta rajoittuu Anglolta ja INBS:ltä perityn lainasalkun tavanomaiseen hoitamiseen ja selvittämiseen. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys poistuu lopulta Irlannin luotonanto- ja talletusmarkkinoilta, eikä se sen vuoksi enää vääristä kilpailua. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei myöskään saa tehdä yritysostoja.

6.3.4.4   Valvonta

| (188) | Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 46 kohdassa todetaan, että rakenneuudistussuunnitelman moitteettoman toteutuksen varmistamiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia. Irlannin on näin ollen toimitettava komissiolle kyseisiä kertomuksia kuuden kuukauden välein tämän päätöksen tiedoksiantamisesta. |
| --- | --- |

(188)

Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 46 kohdassa todetaan, että rakenneuudistussuunnitelman moitteettoman toteutuksen varmistamiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia. Irlannin on näin ollen toimitettava komissiolle kyseisiä kertomuksia kuuden kuukauden välein tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

| (189) | Anglon ja INBS:n rakenneuudistuksen osalta nimitetään valvonnasta vastaava toimitsijamies kolmen vuoden toimikaudeksi valvomaan Irlannin antamien sitoumusten soveltamista. Valvonnasta vastaava toimitsijamies vastaa kaikkien sitoumusten valvonnasta (ks. liite II). Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävänä on erityisesti säännöllisesti seurata, hoitaako sulautuman tuloksena syntyvä yritys Anglolta ja INBS:ltä perittyjä lainasalkkuja sitoumuksissa asetettujen ehtojen mukaisesti, sekä varmistaa, että Anglon ja INBS:n lainasalkkujen hoitaminen ei johda kilpailun vääristymiseen markkinoilla. |
| --- | --- |

(189)

Anglon ja INBS:n rakenneuudistuksen osalta nimitetään valvonnasta vastaava toimitsijamies kolmen vuoden toimikaudeksi valvomaan Irlannin antamien sitoumusten soveltamista. Valvonnasta vastaava toimitsijamies vastaa kaikkien sitoumusten valvonnasta (ks. liite II). Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävänä on erityisesti säännöllisesti seurata, hoitaako sulautuman tuloksena syntyvä yritys Anglolta ja INBS:ltä perittyjä lainasalkkuja sitoumuksissa asetettujen ehtojen mukaisesti, sekä varmistaa, että Anglon ja INBS:n lainasalkkujen hoitaminen ei johda kilpailun vääristymiseen markkinoilla.

6.3.4.5   Päätelmät

| (190) | On todettava, että Anglon ja INBS:n yhteinen rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon vaatimukset. Suunnitelmassa kuvataan Anglon ja INBS:n omaisuuserien hallittu selvittäminen. Pankkien oma osallistuminen on riittävää, vastuunjako merkittävää ja valtiontuen määrä on rajoitettu välttämättömään. Kilpailun vääristymistä ehkäisevät toimenpiteet ovat asianmukaisia ja valvonta toteutetaan moitteettomasti. |
| --- | --- |

(190)

On todettava, että Anglon ja INBS:n yhteinen rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon vaatimukset. Suunnitelmassa kuvataan Anglon ja INBS:n omaisuuserien hallittu selvittäminen. Pankkien oma osallistuminen on riittävää, vastuunjako merkittävää ja valtiontuen määrä on rajoitettu välttämättömään. Kilpailun vääristymistä ehkäisevät toimenpiteet ovat asianmukaisia ja valvonta toteutetaan moitteettomasti.

7.   PÄÄTELMÄT

| (191) | Johdanto-osan 66–69 kappaleessa tarkoitetut ja taulukossa 1 luetellut a–v toimenpiteet ovat rakenneuudistustukea. Maaliskuun 31 päivänä 2010 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käsiteltyjen tukitoimenpiteiden osalta komissio toteaa maaliskuun 22 päivänä 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (73) 7 artiklan 3 kohdan nojalla, että kyseiset toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Muiden tässä päätöksessä käsiteltyjen toimenpiteiden osalta komissiolla ei asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 3 kohdan perusteella ole huomauttamista niiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, |
| --- | --- |

(191)

Johdanto-osan 66–69 kappaleessa tarkoitetut ja taulukossa 1 luetellut a–v toimenpiteet ovat rakenneuudistustukea. Maaliskuun 31 päivänä 2010 annetussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käsiteltyjen tukitoimenpiteiden osalta komissio toteaa maaliskuun 22 päivänä 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (73) 7 artiklan 3 kohdan nojalla, että kyseiset toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Muiden tässä päätöksessä käsiteltyjen toimenpiteiden osalta komissiolla ei asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 3 kohdan perusteella ole huomauttamista niiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Seuraavat tuet, jotka Irlanti on myöntänyt Anglo Irish Bankin ja Irish Nationwide Building Societyn hyväksi tai jotka Irlanti aikoo myöntää kyseisten kahden pankin sulautuman hyväksi, soveltuvat sisämarkkinoille liitteessä I määriteltyjen Irlannin antamien sitoumusten valossa:

| a) | [...] Anglo Irish Bankille myönnetyt pääomasijoitukset, jotka ovat yhteensä 29,44 miljardia euroa; |
| --- | --- |

a)

[...] Anglo Irish Bankille myönnetyt pääomasijoitukset, jotka ovat yhteensä 29,44 miljardia euroa;

| b) | Irish Nationwide Building Societylle myönnetyt pääomasijoitukset, jotka ovat yhteensä 5,4 miljardia euroa; |
| --- | --- |

b)

Irish Nationwide Building Societylle myönnetyt pääomasijoitukset, jotka ovat yhteensä 5,4 miljardia euroa;

| c) | Anglo Irish Bankille myönnetyt valtiontakaukset, joihin kuuluvat luottolaitoksia koskevan takausohjelman (CIFS) ja Eligible Liabilities Guarantee -ohjelman (ELG) puitteissa annetut takaukset, maksuvalmiusapua koskevat takaukset sekä lyhytaikaisia velkoja ja taseen ulkopuolisia vastuita koskevat takaukset; |
| --- | --- |

c)

Anglo Irish Bankille myönnetyt valtiontakaukset, joihin kuuluvat luottolaitoksia koskevan takausohjelman (CIFS) ja Eligible Liabilities Guarantee -ohjelman (ELG) puitteissa annetut takaukset, maksuvalmiusapua koskevat takaukset sekä lyhytaikaisia velkoja ja taseen ulkopuolisia vastuita koskevat takaukset;

| d) | Irish Nationwide Building Societylle myönnetyt valtiontakaukset, joihin kuuluvat CIFS- ja ELG-ohjelmien puitteissa annetut takaukset ja maksuvalmiusapua ja lyhytaikaisia velkoja koskevat takaukset; |
| --- | --- |

d)

Irish Nationwide Building Societylle myönnetyt valtiontakaukset, joihin kuuluvat CIFS- ja ELG-ohjelmien puitteissa annetut takaukset ja maksuvalmiusapua ja lyhytaikaisia velkoja koskevat takaukset;

| e) | Anglo Irish Bankille myönnetty arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimenpide eli tukikelpoisten lainojen siirtäminen kansalliselle omaisuudenhoitovirastolle NAMAlle 35 miljardin euron arvosta; |
| --- | --- |

e)

Anglo Irish Bankille myönnetty arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimenpide eli tukikelpoisten lainojen siirtäminen kansalliselle omaisuudenhoitovirastolle NAMAlle 35 miljardin euron arvosta;

| f) | Irish Nationwide Building Societylle myönnetty arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimenpide eli tukikelpoisten lainojen siirtäminen NAMAlle 8,9 miljardin euron arvosta; |
| --- | --- |

f)

Irish Nationwide Building Societylle myönnetty arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimenpide eli tukikelpoisten lainojen siirtäminen NAMAlle 8,9 miljardin euron arvosta;

| g) | [...] stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävä 3,3 miljardin euron pääomasijoitus; |
| --- | --- |

g)

[...] stressiskenaarion toteutuessa sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävä 3,3 miljardin euron pääomasijoitus;

| h) | Suunnitellut sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävät takaukset, jotka koskevat sen tukkurahoitusta, talletuksia ja taseen ulkopuolisia vastuita. |
| --- | --- |

h)

Suunnitellut sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle myönnettävät takaukset, jotka koskevat sen tukkurahoitusta, talletuksia ja taseen ulkopuolisia vastuita.

2 artikla

Irlannin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamistaan toimista. Lisäksi Irlannin on kuuden kuukauden välein tämän päätöksen tiedoksiantamisesta toimitettava yksityiskohtaisia kertomuksia päätöksen noudattamiseksi toteuttamistaan toimista.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Irlannille.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2011.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 214, 7.8.2010, s. 3.

1

(2)  Komission päätös asiassa N 9/09, Irlannin valtion toteuttama Anglo Irish Bankin pääomapohjan vahvistaminen (EUVL C 177, 30.7.2009, s. 1).

2

(3)  Komission päätös asiassa N 61/09, Change of ownership of Anglo Irish Bank (EUVL C 177, 30.7.2009, s. 2).

3

(4)  Komission päätös asiassa N 356/09, Irlannin valtion toteuttama Anglo Irish Bankin pääomapohjan vahvistaminen (EUVL C 235, 30.9.2009, s. 3).

4

(5)  Komission asiassa N 356/09 antaman päätöksen (ks. tämän päätöksen alaviite 4) johdanto-osan 40 kappaleen mukaan rakenneuudistussuunnitelma noudattaa Irlannin valtion luottolaitoksia koskevan takausohjelman (Credit Institutions Financial Support Scheme, CIFS) 28 kohtaa sekä komission CIFS-ohjelman hyväksymisestä antaman päätöksen 30 kohtaa. (Ks. myös komission päätös asiassa NN 48/08, Irlanti – Guarantee scheme for banks in Ireland (EUVL C 312, 6.12.2008, s. 2)). CIFS-ohjelman osalta Irlannin valtionvarainministeri edellyttää, että rakenneuudistussuunnitelma on laadittava, jos siihen osallistuvan rahoituslaitoksen vakavaraisuussuhde laskee alle säädetyn vähimmäistason, jota kyseiseen laitokseen sovelletaan aineellisin perustein.

5

(6)  Komission päätös asiassa NN 12/10 ja C 11/10 (ex N 667/09) – toinen pelastamistoimenpide Anglo Irish Bankin hyväksi (EUVL C 214, 7.8.2010, s. 3).

6

(7)  Alun perin ilmoitukseen sisältyi myös Anglon lyhytaikaisia velkoja (jotka olivat syntyneet sen jälkeen, kun Irish Eligible Liabilities Guarantee Scheme -takausohjelma oli päättynyt 29 päivänä syyskuuta 2010) koskeva erillinen valtiontakaus. Irlanti kuitenkin peruutti 4 päivänä elokuuta 2010 erillistä valtiontakausta koskevan ilmoituksen mutta piti kolmatta pääomasijoitusta koskevan ilmoituksensa voimassa.

7

(8)  Komission päätös asiassa NN 35/10 (ex N 279/09), Irlanti – Temporary approval of the third recapitalisation in favour of Anglo Irish Bank (EUVL C 290, 27.10.2010, s. 4).

8

(9)  Komission päätös asiassa SA.32057 (2010/NN), Irlanti – Temporary approval of the fourth recapitalisation and guarantee in respect of certain liabilities in favour of Anglo Irish Bank (EUVL C 76, 10.3.2011, s. 4).

9

(10)  Komission päätös asiassa NN 11/10, Irlanti – Rescue measures in favour of INBS (EUVL C 143, 2.6.2010, s. 23).

10

(11)  Komission päätös asiassa NN 50/10 (ex N 441/10), Irlanti – Second emergency recapitalisation in favour of Irish Nationwide Building Society (EUVL C 60, 25.2.2011, s. 6).

11

(12)  Irlannin tukiohjelman muodostavat asiakirjat ovat saatavissa seuraavalta verkkosivulta: http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/eu_economic_situation/2010-12-01-financial-assistance-ireland_en.htm

12

(13)  Marraskuun 28 päivänä 2010 laaditun yhteisymmärryspöytäkirjan 10 kohta.

13

(14)  Vrt. 101 miljardin euron loppusummaan vuonna 2008.

14

(15)  Luottamuksellinen tieto.

15

(16)  Luvut ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelmissa.

16

(17)  INBS siirtää lainoja NAMAlle yhteensä 8,9 miljardin euron arvosta. Tähän mennessä lainoja on siirretty 8,5 miljardin euron arvosta, ja lainoja on vielä siirtämättä 400 miljoonan euron arvosta.

17

(18)  Komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9).

18

(19)  Ks. komission asiassa NN 12/10 ja C 11/10 (ex N 667/09) antaman päätöksen 35 kohta (tämän päätöksen alaviite 6).

19

(20)  http://www.ntma.ie/Publications/2011/NTMACompletesTransferAngloAndINBSDeposits.pdf

20

(21)  Ks. komission päätös asiassa SA.32057 (ks. tämän päätöksen alaviite 9).

21

(22)  Komissio on hyväksynyt Anglon hyväksi yhteensä 29,44 miljardin euron pääomasijoitukset. Irlanti on tosiasiallisesti myöntänyt 29,3 miljardin euron pääomasijoitukset (eli 0,14 miljardia euroa hyväksyttyä vähemmän).

22

(23)  Komission päätökset asioissa N 356/09, C 11/10, NN 35/10 ja SA.32057 Anglon hyväksi ja komission päätökset asioissa NN 11/10 ja SA.31714 INBS:n hyväksi (ks. tämän päätöksen alaviitteet 4, 6 ja 8–11).

23

(24)  [...]

24

(25)  [...] EKP:lle on toimitettu kopio yhteisestä rakenneuudistussuunnitelmasta.

25

(26)  Helmikuun 24 päivänä 2011 Allied Irish Banks osti Anglolta talletuksia 8,6 miljardin euron arvosta ja Irish Life & Permanent plc osti INBS:ltä talletuksia 3,6 miljardin euron arvosta.

26

(27)  Selkeyden vuoksi toimenpiteitä kuvatessaan ja arvioidessaan komissio viittaa jäljempänä johdanto-osan 66–69 kappaleessa toimenpiteistä käytettyihin kirjaimiin.

27

(28)  Ks. komission päätös asiassa NN 48/08 (ks. tämän päätöksen alaviite 5).

28

(29)  Ks. komission päätös asiassa N 356/09 (ks. tämän päätöksen alaviite 4).

29

(30)  Ks. komission päätös asiassa N 349/09, Irlanti – Credit Institutions Eligible Liability Guarantee Scheme (EUVL C 72, 20.3.2010, s. 6), jota sittemmin jatkettiin 30 päivän kesäkuuta 2010 saakka komission päätöksellä asiassa N 198/10, Irlanti – Prolongation of the Eligible Liabilities Guarantee Scheme (EUVL C 191, 15.7.2010, s. 1). Takausta jatkettiin jälleen 31 päivänä joulukuuta 2010 asti komission päätöksellä asiassa N 254/10, Irlanti – Extension of the ELG scheme until 31 December 2010 (EUVL C 238, 3.9.2010, s. 2), ja vielä 30 päivän kesäkuuta 2011 saakka komission päätöksellä asiassa N 487/10, Extension of the ELG scheme until June 2011 (ei vielä julkaistu), sekä vielä kerran komission päätöksellä asiassa SA.33006, Prolongation of the ELG scheme until December 2011 (ei vielä julkaistu).

30

(31)  NAMAlle siirrettävistä 35 miljardin euron lainoista on tähän mennessä siirretty 34 miljardia euroa ja miljardin euron lainat ovat vielä siirtämättä.

31

(32)  Komission päätös asiassa N 725/09, Irlanti – Establishment of a National Asset Management relief scheme for banks in Ireland – NAMA (EUVL C 94, 14.4.2010, s. 10).

32

(33)  Ks. komission päätös asiassa C 11/10 (ks. tämän päätöksen alaviite 6).

33

(34)  Ks. komission päätös asiassa NN 35/10 (ks. tämän päätöksen alaviite 8).

34

(35)  Komission päätös asiassa N 347/10, Prolongation of the guarantee for certain short-term liabilities and interbank deposits (EUVL C 37, 5.2.2011, s. 4).

35

(36)  Ks. komission päätös asiassa SA.32057 (ks. tämän päätöksen alaviite 9).

36

(37)  Ks. alaviite 33.

37

(38)  Ks. alaviite 26.

38

(39)  Ks. komission päätös asiassa NN 11/10 (ks. tämän päätöksen alaviite 10).

39

(40)  Ks. alaviite 28.

40

(41)  NAMAlle siirrettävistä 8,9 miljardin euron lainoista on tähän mennessä siirretty 8,5 miljardia euroa ja 400 miljoonan euron lainat ovat vielä siirtämättä.

41

(42)  Ks. alaviite 29.

42

(43)  Ks. alaviite 32.

43

(44)  Ks. komission päätös asiassa NN 50/10 (ks. tämän päätöksen alaviite 11).

44

(45)  On huomattava, että maksuvalmiusavun puitteissa Anglolle myönnetty tukimäärä, jolla on valtiontakaus, on vaihdellut ajan kuluessa. Syyskuussa 2010 toimeenpantu valtiontakaus, joka alun perin kattoi [...] miljardia euroa, nostettiin [...] miljardiin joulukuuhun 2010 mennessä. Valtiontakaus korotettiin vielä [...] miljardiin euroon Anglon rahoitustarpeen kattamiseksi, joka syntyi talletusten siirrosta Allied Irish Bankille helmikuussa 2011. Määrän odotetaan supistuvan noin [...] miljardiin euroon ennen sulautumista INBS:n kanssa.

45

(46)  Koska talletukset on nyt siirretty Anglosta ja INBS:stä (lukuun ottamatta miljardin euron lainoja), tällä viitataan ELG-ohjelman puitteissa myönnettyyn, kokonaan Angloon liittyvään velkarahoitukseen.

46

(47)  Kyseinen luku on bruttoarvio enimmäismäärästä, joka on katettava valtiontakauksella. Joulukuussa 2010 nettoriski oli [...] miljoonaa euroa.

47

(48)  CIFS-ohjelma päättyi 30 päivänä syyskuuta 2010.

48

(49)  Käytetyt luvut 31 päivältä joulukuuta 2010. (ELG-takauksen huippu oli [...] miljardia euroa huhtikuussa 2010 Anglon osalta ja syyskuussa 2010 [...] miljardia euroa INBS:n osalta).

49

(50)  Komission ohjelmaa koskevan viimeisimmän päätöksen mukaisesti korvausta voidaan mukauttaa, jos ohjelma jatkuu 30 päivän kesäkuuta 2011 jälkeen..

50

(51)  Irlannin viranomaisten tosiasiassa myöntämän tuen määrä suluissa.

51

(52)  Tämä arvio [...] miljardia euroa on arvioitu enimmäisbruttomäärä, joka on taattava valtiontakauksella. Joulukuussa 2010 nettoriski oli [...] miljoonaa euroa.

52

(53)  Kyseinen määrä [...] miljardia euroa tarvittiin Anglon/INBS:n talletusten siirtämisen johdosta. Kyseinen luku oli supistunut [...] miljardiin euroon 16 päivään maaliskuuta 2011 mennessä..

53

(54)  Ks. alaviite 4.

54

(55)  Komissio toteaa, että se on tosiasiassa hyväksynyt 29 440 miljoonan euron pääomasijoitusten myöntämisen Anglolle. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä 31 päivänä maaliskuuta 2010 hyväksytystä toisesta pääomasijoituksesta 140:tä miljoonaa euroa ei kuitenkaan koskaan myönnetty, ja kyseisen pääomasijoituksen rakenteen vuoksi määrää ei voida enää myöntää. Näin ollen on asianmukaisempaa käyttää lukua 29,3 miljardia euroa kokonaispääomasijoituksen osalta, sillä kyseinen luku vastaa määrää, joka Anglolle on tosiasiassa myönnetty ennen sen sulautumista INBS:n kanssa.

55

(56)  Komission tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla (EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1).

56

(57)  Ks. alaviite 29.

57

(58)  870 miljoonaa euroa + 427 miljoonaa euroa + 1,5 miljardia euroa = 2 797 miljoonaa euroa.

58

(59)  70 miljoonaa euroa + 43,7 miljoonaa euroa + 693 miljoonaa euroa = 806,7 miljoonaa euroa.

59

(60)  Komission päätös asiassa N 725/09, ks. alaviite 30.

60

(61)  Komission tiedonanto – Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi (EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2).

61

(62)  32 miljardia euroa (Anglo) + 6,2 miljardia euroa (INBS) + 3,3 miljardia euroa (sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle stressiskenaarion toteutuessa myönnettävä pääomasijoitus) = 41,5 miljardia euroa.

62

(63)  Komission tiedonanto – Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8).

63

(64)  Ks. muun muassa alaviitteissä 26–33 tarkoitetut komission päätökset.

64

(65)  Kyseinen arvonalentumisia koskeva arvio on konservatiivisempi kuin toukokuussa 2010 [...] esittämä arvio [...], joka koskee tilannetta, jossa lainasalkku selvitetään hallitusti.

65

(66)  Anglolta perityn lainasalkun kirjanpitoarvo on miljardi euroa. Jos [...] arvioimia likvidaatiota koskevia alennuksia sovellettaisiin perittyyn lainasalkkuun, toimenpide johtaisi tappioihin, jotka ylittävät [...]. Ottaen huomioon, että Irlannin tilanne on heikentynyt kyseisten arvioiden antohetkestä, ylimääräinen tappio olisi luultavasti vielä suurempi.

66

(67)  Anglolla oli 18 päivänä helmikuuta 2011 i) vakuudettomia ja takauksettomia etuoikeutettuja joukkovelkakirjoja [...] miljoonan euron arvosta, ii) vakuudettomia takauksen kattamia etuoikeutettuja joukkovelkakirjoja [...] miljoonan euron arvosta ja iii) vakuudellisia takauksettomia etuoikeutettuja joukkovelkakirjoja [...] miljoonan euron arvosta.

67

(68)  Anglon etuoikeusasemaltaan huonompien velkojen määrä oli 18 päivänä helmikuuta 2011 ainoastaan [...] miljoonaa euroa.

68

(69)  INBS:llä oli 18 päivänä helmikuuta 2011 vakuudettomia ja takauksettomia etuoikeutettuja joukkovelkakirjoja [...] miljoonan euron arvosta, mutta ei lainkaan vakuudettomia takauksen kattamia etuoikeutettuja joukkovelkakirjoja tai vakuudellisia takauksettomia etuoikeutettuja joukkovelkakirjoja.

69

(70)  Ks. rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 22 kohta.

70

(71)  Anglo käynnisti 22 päivänä heinäkuuta 2009 kiinteähintaisen tarjouskilpailun useiden Tier 1-, Upper Tier 2- ja Lower Tier 2 -arvopapereiden osalta. Ostohinta vaihteli 27–55 prosentin välillä kyseisten välineiden nimellisarvosta. Arvopapereita tarjottiin myyntiin yhteensä 2,5 miljardin euron arvosta (painotettu keskimääräinen myyntiprosentti oli 77 prosenttia), ja myynti tuotti pankille 1,8 miljardia euroa ennen veroja.

71

Anglo käynnisti 21 päivänä lokakuuta 2010 Lower Tier 2 -arvopapereita koskevan velkojenhallintaohjelman ja tarjosi 20 senttiä euroa kohden kyseisten arvopapereiden vaihtamisesta uusiin, valtion takaamiin arvopapereihin, jotka erääntyvät joulukuussa 2011. Joukkovelkakirjojen haltijat hyväksyivät enemmistöpäätöksellä vaihdon hyväksymisen hintaan, joka oli alle markkina-arvon (20 senttiä). Lisäksi he hyväksyivät asiaankuuluvia arvopapereita koskevan vaatimuksen, jonka mukaan Anglo voi ostaa kyseiset arvopaperit takaisin yhden sentin hintaan (tätä sovellettiin joukkovelkakirjojen haltijoihin, jotka eivät hyväksyneet vaihtoa 20 sentin hintaan). Kauppa koski Tier 2 -välineitä, joiden nimellisarvo oli 1 890 miljoonaa euroa ja jotka tuottivat 1 588 miljoonaa euroa ennen veroja. Lisäksi Yhdysvaltoihin suunnattujen antien kautta myytyjä arvopapereita, jotka eivät kuuluneet velkojenhallintaohjelmaan, ostettiin 25 sentin hintaan yhteensä 200 miljoonan Yhdysvaltain dollarin nimellisarvosta, ja ne tuottivat 150 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ennen veroja.

(72)  Anglon omaisuudenhoito-osasto tullaan joko myymään vuonna 2011 tai selvittämään viiden vuoden kuluessa.

72

(73)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

73

---

LIITE I

IRLANNIN ANTAMAT SITOUMUKSET

Valtiontuki C 11/10 – Anglo Irish Bankin ja INBS:n (yhdessä ”sulautuman tuloksena syntyvä yritys”) rakenneuudistus

| 1) | Sitoumusten voimassaolo. Ellei muuta mainita, kaikki Irlannin viranomaisten antamat sitoumukset ovat voimassa ja sovellettavissa, kunnes sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen omaisuuserät on täysin selvitetty, velkakirjat mukaan lukien.

  Uusien toimintojen aloittamista ja uusille markkinoille tulemista koskeva kielto. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei harjoita muuta toimintaa kuin sellaista, jota tarvitaan sen jäljellä olevan lainasalkun selvittämiseksi (mukaan lukien tarvittaessa lainojen myynti takaisinperintäarvojen maksimoimiseksi ja pääomatappioiden minimoimiseksi). Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei aloita uutta toimintaa eikä tule uusille markkinoille. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ylläpitää ja käyttää pankkitoimilupaansa vain niin pitkään kuin lainasalkun selvittäminen vaatii eikä käytä sitä uusien toimintojen kehittämiseen. Yritys likvidoidaan heti, kun sen omaisuuserät on täysin selvitetty. |
| --- | --- |

1)

Sitoumusten voimassaolo. Ellei muuta mainita, kaikki Irlannin viranomaisten antamat sitoumukset ovat voimassa ja sovellettavissa, kunnes sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen omaisuuserät on täysin selvitetty, velkakirjat mukaan lukien.

Uusien toimintojen aloittamista ja uusille markkinoille tulemista koskeva kielto. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei harjoita muuta toimintaa kuin sellaista, jota tarvitaan sen jäljellä olevan lainasalkun selvittämiseksi (mukaan lukien tarvittaessa lainojen myynti takaisinperintäarvojen maksimoimiseksi ja pääomatappioiden minimoimiseksi). Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei aloita uutta toimintaa eikä tule uusille markkinoille. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ylläpitää ja käyttää pankkitoimilupaansa vain niin pitkään kuin lainasalkun selvittäminen vaatii eikä käytä sitä uusien toimintojen kehittämiseen. Yritys likvidoidaan heti, kun sen omaisuuserät on täysin selvitetty.

| 2) | Olemassa olevien omaisuuserien hoitaminen. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys hoitaa olemassa olevia liikekiinteistölainojaan tavalla, joka maksimoi niiden nettonykyarvon tavanomaisten liiketoimintamenettelyjen ja luottamusvelvollisuuksien mukaisesti. Jos asiakas ei pysty noudattamaan lainaehtojaan, sulautuman tuloksena syntyvä yritys järjestelee lainaehdot uudelleen (takaisinmaksun lykkääminen tai osittainen maksusta vapauttaminen, saatavan tai sen osan muuntaminen pääomaksi jne.) ainoastaan, jos kyseinen toimenpide parantaa lainan nykyarvoa (eli jos uudelleenjärjestelystä saatavan kassavirran nykyarvon ennakoidaan olevan suurempi kuin likvidaatiosta saatavan kassavirran nykyarvo). Lyhyesti sanottuna sulautuman tuloksena syntyvä yritys hoitaa liikekiinteistölainojaan samaan tapaan kuin yksityinen omaisuudenhoitaja hoitaisi vastaavan salkun selvittämistä.
  Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen asuntolainoihin sovelletaan soveltuvin osin samoja velvollisuuksia kuin liikekiinteistölainoihin. Se voi uudelleenjärjestellä asuntolainojaan erityisesti seuraavien olemassa olevien asuntolainojen ehtoja koskevien muutosten avulla: i) sopimuksen muuttaminen (esim. tarjoamalla uutta kiinteää korkoa), ii) olemassa olevien asuntolainojen siirtäminen uusiin kiinteistöihin ja iii) oman pääoman siirtäminen (esim. lisäämällä laina-asiakkaan asuntolainaan tai poistamalla asiakkaan lainasta). |
| --- | --- |

2)

Olemassa olevien omaisuuserien hoitaminen. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys hoitaa olemassa olevia liikekiinteistölainojaan tavalla, joka maksimoi niiden nettonykyarvon tavanomaisten liiketoimintamenettelyjen ja luottamusvelvollisuuksien mukaisesti. Jos asiakas ei pysty noudattamaan lainaehtojaan, sulautuman tuloksena syntyvä yritys järjestelee lainaehdot uudelleen (takaisinmaksun lykkääminen tai osittainen maksusta vapauttaminen, saatavan tai sen osan muuntaminen pääomaksi jne.) ainoastaan, jos kyseinen toimenpide parantaa lainan nykyarvoa (eli jos uudelleenjärjestelystä saatavan kassavirran nykyarvon ennakoidaan olevan suurempi kuin likvidaatiosta saatavan kassavirran nykyarvo). Lyhyesti sanottuna sulautuman tuloksena syntyvä yritys hoitaa liikekiinteistölainojaan samaan tapaan kuin yksityinen omaisuudenhoitaja hoitaisi vastaavan salkun selvittämistä.

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen asuntolainoihin sovelletaan soveltuvin osin samoja velvollisuuksia kuin liikekiinteistölainoihin. Se voi uudelleenjärjestellä asuntolainojaan erityisesti seuraavien olemassa olevien asuntolainojen ehtoja koskevien muutosten avulla: i) sopimuksen muuttaminen (esim. tarjoamalla uutta kiinteää korkoa), ii) olemassa olevien asuntolainojen siirtäminen uusiin kiinteistöihin ja iii) oman pääoman siirtäminen (esim. lisäämällä laina-asiakkaan asuntolainaan tai poistamalla asiakkaan lainasta).

| 3) | Yritysostokielto. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei osta muita yrityksiä tai hanki osuutta niistä ilman Euroopan komission etukäteishyväksyntää. Yritysostokielto ei koske pääomaan osallistumisia, jotka sulautuman tuloksena syntyvä yritys on toteuttanut vaikeuksissa olevan sääntelyryhmän (1) uudelleenjärjestelyyn osallistumisen puitteissa (esimerkiksi muuttamalla velan osakkeiksi) sillä edellytyksellä, että kyseinen uudelleenjärjestely noudattaa edellä sitoumuksessa 3 asetettuja periaatteita. |
| --- | --- |

3)

Yritysostokielto. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei osta muita yrityksiä tai hanki osuutta niistä ilman Euroopan komission etukäteishyväksyntää. Yritysostokielto ei koske pääomaan osallistumisia, jotka sulautuman tuloksena syntyvä yritys on toteuttanut vaikeuksissa olevan sääntelyryhmän (1) uudelleenjärjestelyyn osallistumisen puitteissa (esimerkiksi muuttamalla velan osakkeiksi) sillä edellytyksellä, että kyseinen uudelleenjärjestely noudattaa edellä sitoumuksessa 3 asetettuja periaatteita.

| 4) | Kuponkikorkokielto ja kielto toteuttaa etuoikeusasemaltaan huonompia lainoja ja hybridipääomainstrumentteja koskevia maksukehotuksia. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei maksa kuponkikorkoja tai käytä etuoikeusasemaltaan huonompia lainainstrumentteja ja hybridipääomainstrumentteja koskevaa maksukehotusoikeutta, ellei tähän ole lainmukaista velvollisuutta. |
| --- | --- |

4)

Kuponkikorkokielto ja kielto toteuttaa etuoikeusasemaltaan huonompia lainoja ja hybridipääomainstrumentteja koskevia maksukehotuksia. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei maksa kuponkikorkoja tai käytä etuoikeusasemaltaan huonompia lainainstrumentteja ja hybridipääomainstrumentteja koskevaa maksukehotusoikeutta, ellei tähän ole lainmukaista velvollisuutta.

| 5) | Uusien lainojen myöntämistä koskeva enimmäisraja. Sen tavoitteen mukaisesti, että NAMAlle tehtyjen siirtojen jälkeen sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle jäävä lainasalkku on tarkoitus selvittää kymmenen vuoden aikana, sekä edellä kuvatun sitoumuksen 3 mukaisesti sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liikekiinteistölainojen nettoarvo ei saa ylittää suunniteltua arvoa yli [...] yhtenäkään suunnitelman voimassaolovuotena valuuttakurssien muutokset huomioon ottaen. Kyseistä enimmäisrajaa sovelletaan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kaikkeen liikekiinteistöjä koskevaan luotonantoon mukaan lukien kohdassa 7 kuvattu luotonanto.
  Lisäksi seuraavia luotonantoon liittyviä sitoumuksia sovelletaan asuntolainasalkkuun: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys rajoittaa luotonantoaan sopimuksissa sitouduttuihin määriin ja olemassa olevien asuntolainasopimusten uudelleenjärjestelystä johtuviin määriin. Uusien asuntolainojen kokonaismäärä on enintään [...] 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana ja sen jälkeen [...] vuodessa.

  Liikekiinteistölainoihin liittyviä luotonantoa koskevia erityissitoumuksia. Seuraavia luotonantoon liittyviä erityissitoumuksia sovelletaan liikekiinteistölainoihin.






  a) | Määrät, jotka on sitouduttu maksamaan sopimusten perusteella mutta joita ei vielä ole maksettu: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi siirtää varat lainajärjestelyille, joihin on sitouduttu sopimusten perusteella mutta joita ei vielä ole maksettu. Kyseiset siirrot eivät kuitenkaan kumulatiivisesti ylitä 1,4:ää miljardia euroa koko sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen jäljellä olevan lainasalkun selvittämisen aikana. Kyseinen luku sisältää 1,1 miljardin euron arvosta varoja, joihin on sopimusten nojalla sitouduttu mutta joita ei vielä ole nostettu, sekä 0,3 miljardin euron arvosta taseen ulkopuolisia takauksia, joihin on sopimusten nojalla sitouduttu (30 päivältä kesäkuuta 2010 olevan välitilinpäätöksen mukaan). Jatkuvat luotot huomioidaan niiden kokonaisenimmäismäärän mukaan eikä yksittäisten nostojen perusteella. |
| --- | --- | --- |

5)

Uusien lainojen myöntämistä koskeva enimmäisraja. Sen tavoitteen mukaisesti, että NAMAlle tehtyjen siirtojen jälkeen sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle jäävä lainasalkku on tarkoitus selvittää kymmenen vuoden aikana, sekä edellä kuvatun sitoumuksen 3 mukaisesti sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen liikekiinteistölainojen nettoarvo ei saa ylittää suunniteltua arvoa yli [...] yhtenäkään suunnitelman voimassaolovuotena valuuttakurssien muutokset huomioon ottaen. Kyseistä enimmäisrajaa sovelletaan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kaikkeen liikekiinteistöjä koskevaan luotonantoon mukaan lukien kohdassa 7 kuvattu luotonanto.

Lisäksi seuraavia luotonantoon liittyviä sitoumuksia sovelletaan asuntolainasalkkuun: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys rajoittaa luotonantoaan sopimuksissa sitouduttuihin määriin ja olemassa olevien asuntolainasopimusten uudelleenjärjestelystä johtuviin määriin. Uusien asuntolainojen kokonaismäärä on enintään [...] 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana ja sen jälkeen [...] vuodessa.

Liikekiinteistölainoihin liittyviä luotonantoa koskevia erityissitoumuksia. Seuraavia luotonantoon liittyviä erityissitoumuksia sovelletaan liikekiinteistölainoihin.

a)

Määrät, jotka on sitouduttu maksamaan sopimusten perusteella mutta joita ei vielä ole maksettu: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi siirtää varat lainajärjestelyille, joihin on sitouduttu sopimusten perusteella mutta joita ei vielä ole maksettu. Kyseiset siirrot eivät kuitenkaan kumulatiivisesti ylitä 1,4:ää miljardia euroa koko sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen jäljellä olevan lainasalkun selvittämisen aikana. Kyseinen luku sisältää 1,1 miljardin euron arvosta varoja, joihin on sopimusten nojalla sitouduttu mutta joita ei vielä ole nostettu, sekä 0,3 miljardin euron arvosta taseen ulkopuolisia takauksia, joihin on sopimusten nojalla sitouduttu (30 päivältä kesäkuuta 2010 olevan välitilinpäätöksen mukaan). Jatkuvat luotot huomioidaan niiden kokonaisenimmäismäärän mukaan eikä yksittäisten nostojen perusteella.

| b) | Lisärahoituksen myöntäminen olemassa oleville sääntelyryhmille: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei voi myöntää lisärahoitusta, jos siihen ei ole sopimuksen perusteella sitouduttu rakenneuudistussuunnitelman hyväksymishetkellä (sitoumuksen 2 mukaisesti). Poikkeuksena kyseiseen kieltoon yritys voi myöntää lisärahoitusta olemassa oleville sääntelyryhmille, jos se noudattaa 3 kohdan sitoumusta, ja






  — | lainavakuuksien arvon säilyttäminen on ehdottoman tärkeää (esimerkiksi vakuuksien ylläpitokustannusten ja vakuutuksista, veroista, takuista, maksukyvyttömyydestä tai oikeudenkäynnistä aiheutuvien kulujen kattamiseksi); tai |
| --- | --- | --- |

b)

Lisärahoituksen myöntäminen olemassa oleville sääntelyryhmille: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei voi myöntää lisärahoitusta, jos siihen ei ole sopimuksen perusteella sitouduttu rakenneuudistussuunnitelman hyväksymishetkellä (sitoumuksen 2 mukaisesti). Poikkeuksena kyseiseen kieltoon yritys voi myöntää lisärahoitusta olemassa oleville sääntelyryhmille, jos se noudattaa 3 kohdan sitoumusta, ja

—

lainavakuuksien arvon säilyttäminen on ehdottoman tärkeää (esimerkiksi vakuuksien ylläpitokustannusten ja vakuutuksista, veroista, takuista, maksukyvyttömyydestä tai oikeudenkäynnistä aiheutuvien kulujen kattamiseksi); tai

| — | rahoitus muutoin liittyy pääomatappioiden minimoimiseen ja/tai odotetun lainan tai muun omaisuuden takaisinperintäarvon parantamiseen nettonykyarvon perusteella mitattuna (esimerkiksi liiketoiminnan/sääntelyryhmän investointeihin liittyvien käyttöpääomaa tai likviditeettiä koskevien tarpeiden kattamiseksi). |
| --- | --- |

—

rahoitus muutoin liittyy pääomatappioiden minimoimiseen ja/tai odotetun lainan tai muun omaisuuden takaisinperintäarvon parantamiseen nettonykyarvon perusteella mitattuna (esimerkiksi liiketoiminnan/sääntelyryhmän investointeihin liittyvien käyttöpääomaa tai likviditeettiä koskevien tarpeiden kattamiseksi).

| — | Seuraavia rajoituksia sovelletaan lisärahoituksen myöntämiseen:






  — | jos asiaankuuluvaan sääntelyryhmään osallistumisen nimellisosuus on alle [...], lisärahoitus ei ylitä [...] nimellisosuudesta; |
| --- | --- | --- |

—

Seuraavia rajoituksia sovelletaan lisärahoituksen myöntämiseen:

—

jos asiaankuuluvaan sääntelyryhmään osallistumisen nimellisosuus on alle [...], lisärahoitus ei ylitä [...] nimellisosuudesta;

| — | jos asiaankuuluvaan sääntelyryhmään osallistumisen nimellisosuus on [...] ja [...] välillä, lisärahoitus ei ylitä [...]. |
| --- | --- |

—

jos asiaankuuluvaan sääntelyryhmään osallistumisen nimellisosuus on [...] ja [...] välillä, lisärahoitus ei ylitä [...].

| — | Jos asiaankuuluvaan sääntelyryhmään osallistumisen nimellisosuus ylittää [...] miljoonaa euroa, lisärahoitus ei ylitä [...]:tä prosenttia nimellisosuudesta. |
| --- | --- |

—

Jos asiaankuuluvaan sääntelyryhmään osallistumisen nimellisosuus ylittää [...] miljoonaa euroa, lisärahoitus ei ylitä [...]:tä prosenttia nimellisosuudesta.

| c) | Uudet sääntelyryhmät

  Uusien lainojen myöntäminen uusille sääntelyryhmille: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää lainaa uudelle sääntelyryhmälle vain, jos seuraavat ehdot täyttyvät: | Tuotot käytetään olemassa olevan sääntelyryhmän muodostaman riskin vähentämiseen; |
| --- | --- | --- |

c)

Uudet sääntelyryhmät

Uusien lainojen myöntäminen uusille sääntelyryhmille: Sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi myöntää lainaa uudelle sääntelyryhmälle vain, jos seuraavat ehdot täyttyvät:

Tuotot käytetään olemassa olevan sääntelyryhmän muodostaman riskin vähentämiseen;

| | Toimenpide ei lisää sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kokonaisnettoriskiä; |
| --- | --- |

Toimenpide ei lisää sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kokonaisnettoriskiä;

| | Uusi laina vähentää odotettuja pääomatappioita ja/tai parantaa odotettuja takaisinperintäarvoja (nettonykyarvon perusteella mitattuna) muihin uudelleenjärjestely- tai markkinoilta sulkemiseen tähtääviin strategioihin verrattuna; ja |
| --- | --- |

Uusi laina vähentää odotettuja pääomatappioita ja/tai parantaa odotettuja takaisinperintäarvoja (nettonykyarvon perusteella mitattuna) muihin uudelleenjärjestely- tai markkinoilta sulkemiseen tähtääviin strategioihin verrattuna; ja

| | Korkoja ei pääomiteta (eli lisätä lainapääomaan). |
| --- | --- |

Korkoja ei pääomiteta (eli lisätä lainapääomaan).

| 6) | Asuntolainoihin liittyviä luotonantoa koskevia erityissitoumuksia. Lisäksi seuraavia luotonantoon liittyviä erityissitoumuksia sovelletaan olemassa olevien asuntolainojen uudelleenjärjestelyyn. Kun lainan määrä ylittää kiinteistön arvon, sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi helpottaa sen lunastamista kiinteistön myynnin avulla myöntämällä myyjälle lisärahoitusta jäljellä olevan lainan takaisin maksamiseksi edellyttäen, että rahoituksen myöntäminen noudattaa 3 kohdan sitoumusta. |
| --- | --- |

6)

Asuntolainoihin liittyviä luotonantoa koskevia erityissitoumuksia. Lisäksi seuraavia luotonantoon liittyviä erityissitoumuksia sovelletaan olemassa olevien asuntolainojen uudelleenjärjestelyyn. Kun lainan määrä ylittää kiinteistön arvon, sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi helpottaa sen lunastamista kiinteistön myynnin avulla myöntämällä myyjälle lisärahoitusta jäljellä olevan lainan takaisin maksamiseksi edellyttäen, että rahoituksen myöntäminen noudattaa 3 kohdan sitoumusta.

| 7) | Poikkeustapauksissa ja kansallisen edun nimissä Irlannin viranomaiset voivat päättää, että 7 ja 8 kohdassa esitettyihin luotonantoa koskeviin rajoituksiin on tehtävä poikkeuksia odotettujen takaisinperintäarvojen parantamiseksi nettonykyarvon perusteella mitattuna. Kyseisiin poikkeuksiin on pyydettävä ennakkohyväksyntä Euroopan komissiolta. |
| --- | --- |

7)

Poikkeustapauksissa ja kansallisen edun nimissä Irlannin viranomaiset voivat päättää, että 7 ja 8 kohdassa esitettyihin luotonantoa koskeviin rajoituksiin on tehtävä poikkeuksia odotettujen takaisinperintäarvojen parantamiseksi nettonykyarvon perusteella mitattuna. Kyseisiin poikkeuksiin on pyydettävä ennakkohyväksyntä Euroopan komissiolta.

| 8) | Anglolta ja INBS:ltä perittyjen talletusten siirto. Anglolta ja INBS:ltä perittyjen talletusten (joihin ei lasketa ryhmien sisäisiä talletuksia, pankkien välisiä talletuksia, tukkurahoitusta, liikkeeseen laskettuja joukkovelkakirjoja tai keskuspankkien ja/tai vastaavien elinten myöntämää rahoitusta) siirron jälkeen sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen haltuun saa jäädä alla määritellyt talletukset ja tilit (”poisluetut vastuut”) sillä edellytyksellä, että niihin liittyviä sitoumuksia noudatetaan:
  Talletukset, jotka siirtäjäpankin talletusten siirtämisen hetkellä ovat siirtäjäpankin jonkin tytäryhtiön hallussa tai siirtäjäpankin hallussa tytäryhtiöiden puolesta (lukuun ottamatta Mansaaren-tytäryhtiötä);






  a) | Vakuudelliset tilit (siirtäjäpankin tai muun henkilön hyväksi) ja talletukset, jotka liittyvät siirtäjäpankin sääntelyryhmään tai indeksiobligaatiotileihin siirtämisen hetkellä; |
| --- | --- | --- |

8)

Anglolta ja INBS:ltä perittyjen talletusten siirto. Anglolta ja INBS:ltä perittyjen talletusten (joihin ei lasketa ryhmien sisäisiä talletuksia, pankkien välisiä talletuksia, tukkurahoitusta, liikkeeseen laskettuja joukkovelkakirjoja tai keskuspankkien ja/tai vastaavien elinten myöntämää rahoitusta) siirron jälkeen sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen haltuun saa jäädä alla määritellyt talletukset ja tilit (”poisluetut vastuut”) sillä edellytyksellä, että niihin liittyviä sitoumuksia noudatetaan:

Talletukset, jotka siirtäjäpankin talletusten siirtämisen hetkellä ovat siirtäjäpankin jonkin tytäryhtiön hallussa tai siirtäjäpankin hallussa tytäryhtiöiden puolesta (lukuun ottamatta Mansaaren-tytäryhtiötä);

a)

Vakuudelliset tilit (siirtäjäpankin tai muun henkilön hyväksi) ja talletukset, jotka liittyvät siirtäjäpankin sääntelyryhmään tai indeksiobligaatiotileihin siirtämisen hetkellä;

| b) | Talletusten siirtämisen hetkellä muut kuin euromääräiset talletukset, kuten Yhdysvaltain dollareissa tai Englannin punnissa arvostetut talletukset. Näitä ei korvata niiden erääntyessä; |
| --- | --- |

b)

Talletusten siirtämisen hetkellä muut kuin euromääräiset talletukset, kuten Yhdysvaltain dollareissa tai Englannin punnissa arvostetut talletukset. Näitä ei korvata niiden erääntyessä;

| c) | Jerseyn, Saksan Düsseldorfin tai Itävallan Wienin sivuliikkeiden hallussa olevat tai niissä kirjatut talletukset. Näitä ei korvata niiden erääntyessä; |
| --- | --- |

c)

Jerseyn, Saksan Düsseldorfin tai Itävallan Wienin sivuliikkeiden hallussa olevat tai niissä kirjatut talletukset. Näitä ei korvata niiden erääntyessä;

| d) | Tilit, joiden saldo on negatiivinen; |
| --- | --- |

d)

Tilit, joiden saldo on negatiivinen;

| e) | Sisäisen valvonnan tilit; |
| --- | --- |

e)

Sisäisen valvonnan tilit;

| f) | Tilit, joista tai joiden haltijoista on saatu ilmoitus, että ne ovat poliisitutkinnan, petostutkinnan tai muun tutkinnan alaisina; ja |
| --- | --- |

f)

Tilit, joista tai joiden haltijoista on saatu ilmoitus, että ne ovat poliisitutkinnan, petostutkinnan tai muun tutkinnan alaisina; ja

| g) | Kaikki INBS:n tilit, jotka on kirjanpitoasiakirjoissa merkitty sivuliiketunnisteella ”[...]”. |
| --- | --- |

g)

Kaikki INBS:n tilit, jotka on kirjanpitoasiakirjoissa merkitty sivuliiketunnisteella ”[...]”.

| 9) | Talletuksia ja poisluettuja vastuita koskevat enimmäismäärät. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei ota vastaan talletuksia uusilta asiakkailta. Olemassa olevien asiakkaiden talletusten kokonaismäärä sulautumiseen mennessä ei missään vaiheessa ylitä miljardia euroa eikä sisällä muita talletuksia kuin edellä 10 kohdassa määriteltyjä talletuksia. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys selvittää jäljellä olevat talletukset suurin piirtein samaa tahtia, kuin niihin liittyvät omaisuuserät selvitetään (tai jos talletuksiin ei liity omaisuuseriä, suurin piirtein samaa tahtia koko nettolainasalkun selvittämisen kanssa), pois lukien valuuttakurssien kehitykset ja talletusten säilyttäminen sopimusten nojalla. Lisäksi sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen talletukset eivät milloinkaan ylitä yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltua määrää yli 200 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

9)

Talletuksia ja poisluettuja vastuita koskevat enimmäismäärät. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei ota vastaan talletuksia uusilta asiakkailta. Olemassa olevien asiakkaiden talletusten kokonaismäärä sulautumiseen mennessä ei missään vaiheessa ylitä miljardia euroa eikä sisällä muita talletuksia kuin edellä 10 kohdassa määriteltyjä talletuksia. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys selvittää jäljellä olevat talletukset suurin piirtein samaa tahtia, kuin niihin liittyvät omaisuuserät selvitetään (tai jos talletuksiin ei liity omaisuuseriä, suurin piirtein samaa tahtia koko nettolainasalkun selvittämisen kanssa), pois lukien valuuttakurssien kehitykset ja talletusten säilyttäminen sopimusten nojalla. Lisäksi sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen talletukset eivät milloinkaan ylitä yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltua määrää yli 200 miljoonalla eurolla.

| 10) | Valvonnasta vastaava toimitsijamies. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys nimittää Euroopan komission hyväksymän valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, joka varmistaa edellä lueteltujen sitoumusten noudattamisen.
  Valvonnasta vastaava toimitsijamies nimitetään kolmen vuoden toimikaudeksi. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen nimittämistä koskevat säännöt ja tehtävät ovat lueteltu liitteessä II. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen on erityisesti pystyttävä osoittamaan, että hänellä on kokemusta lainojen uudelleenjärjestelystä ja hoidosta voidakseen seurata sitoumusten 3 ja 6 noudattamista. |
| --- | --- |

10)

Valvonnasta vastaava toimitsijamies. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys nimittää Euroopan komission hyväksymän valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, joka varmistaa edellä lueteltujen sitoumusten noudattamisen.

Valvonnasta vastaava toimitsijamies nimitetään kolmen vuoden toimikaudeksi. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen nimittämistä koskevat säännöt ja tehtävät ovat lueteltu liitteessä II. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen on erityisesti pystyttävä osoittamaan, että hänellä on kokemusta lainojen uudelleenjärjestelystä ja hoidosta voidakseen seurata sitoumusten 3 ja 6 noudattamista.

| 11) | Valvonta ja raportointi. Irlannin viranomaiset varmistavat, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys noudattaa edellä lueteltuja sitoumuksia. Irlannin viranomaiset toimittavat säännöllisesti kertomuksia sitoumusten noudattamisen varmistamiseksi toteuttamistaan toimista. Ensimmäinen kertomus toimitetaan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta ja sen jälkeen kuuden kuukauden välein. |
| --- | --- |

11)

Valvonta ja raportointi. Irlannin viranomaiset varmistavat, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys noudattaa edellä lueteltuja sitoumuksia. Irlannin viranomaiset toimittavat säännöllisesti kertomuksia sitoumusten noudattamisen varmistamiseksi toteuttamistaan toimista. Ensimmäinen kertomus toimitetaan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta ja sen jälkeen kuuden kuukauden välein.

---

(1)  Sääntelyryhmä voi koostua yhdestä tai useammasta asiakkaasta, joille sulautuman tuloksena syntyvä yritys on myöntänyt lainaa. Jos sääntelyryhmä muodostuu useasta asiakkaasta, ryhmällä voi olla useampia lainoja, joita pidetään toistensa vakuutena. Kun pyritään minimoimaan pääomatappiot tai maksimoimaan takaisinperintäarvo, luottoa voidaan tarkastella sääntelyryhmän tasolla yksittäisten laina-asiakkaiden sijaan.

---

LIITE II

VALVONNASTA VASTAAVAN TOIMITSIJAMIEHEN NIMITTÄMINEN JA TEHTÄVÄT

Anglo Irish Bankiin ja INBS:ään yhdessä viitataan termillä ”sulautuman tuloksena syntyvä yritys”.

I.   Valvonnasta vastaava toimitsijamies

| 1. | Irlannin viranomaiset sitoutuvat siihen, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys nimittää valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen kolmen vuoden toimikaudeksi. |
| --- | --- |

1.

Irlannin viranomaiset sitoutuvat siihen, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys nimittää valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen kolmen vuoden toimikaudeksi.

| 2. | Valvonnasta vastaavalla toimitsijamiehellä tarkoitetaan yhtä tai useampaa sulautuman tuloksena syntyvästä yrityksestä riippumatonta luonnollista tai oikeushenkilöä, jonka komissio hyväksyy ja kyseinen yritys nimittää. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävänä on valvoa, noudattaako sulautuman tuloksena syntyvä yritys komission asettamia velvollisuuksia ja toteuttaako se rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelmaa asianmukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Valvonnasta vastaavalla toimitsijamiehellä tarkoitetaan yhtä tai useampaa sulautuman tuloksena syntyvästä yrityksestä riippumatonta luonnollista tai oikeushenkilöä, jonka komissio hyväksyy ja kyseinen yritys nimittää. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävänä on valvoa, noudattaako sulautuman tuloksena syntyvä yritys komission asettamia velvollisuuksia ja toteuttaako se rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelmaa asianmukaisesti.

| 3. | Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen on oltava sulautuman tuloksena syntyvästä yrityksestä riippumaton, ja hänellä on oltava tehtävänsä hoitamiseen tarvittava kokemus (esimerkiksi sijoituspankkiirina, konsulttina tai tilintarkastajana hankittu kokemus). Toimitsijamiehellä ei saa olla eikä hänelle saa muodostua eturistiriitoja. Valvonnasta vastaavalla toimitsijamiehellä on oltava kokemusta lainojen uudelleenjärjestelystä ja hoidosta voidakseen valvoa sitoumusten 2 ja 5 noudattamista. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys maksaa korvauksen valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle. Korvaus ei saa estää tehtävän riippumatonta ja tehokasta suorittamista. |
| --- | --- |

3.

Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen on oltava sulautuman tuloksena syntyvästä yrityksestä riippumaton, ja hänellä on oltava tehtävänsä hoitamiseen tarvittava kokemus (esimerkiksi sijoituspankkiirina, konsulttina tai tilintarkastajana hankittu kokemus). Toimitsijamiehellä ei saa olla eikä hänelle saa muodostua eturistiriitoja. Valvonnasta vastaavalla toimitsijamiehellä on oltava kokemusta lainojen uudelleenjärjestelystä ja hoidosta voidakseen valvoa sitoumusten 2 ja 5 noudattamista. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys maksaa korvauksen valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle. Korvaus ei saa estää tehtävän riippumatonta ja tehokasta suorittamista.

II.   Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen nimittäminen

Irlannin viranomaisten ehdotus

Viimeistään neljän viikon kuluttua sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelmaa koskevan päätöksen vastaanottamisesta Irlannin viranomaiset toimittavat komission hyväksyntää varten ehdotuksensa kahdesta tai useammasta henkilöstä valvonnasta vastaavaksi toimitsijamieheksi ja ilmoittaa, kuka heistä on Irlannin viranomaisten ensisijainen ehdokas. Ehdotuksen on sisällettävä riittävästi tietoja, jotta komissio voi varmistaa, että ehdotettu toimitsijamies täyttää 3 kohdassa asetetut vaatimukset. Lisäksi ehdotukseen on sisällyttävä

| | ehdotettua tehtävää koskevat ehdot sekä kaikki säännökset, joiden avulla valvonnasta vastaava toimitsijamies voi toteuttaa tehtävänsä näiden sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

ehdotettua tehtävää koskevat ehdot sekä kaikki säännökset, joiden avulla valvonnasta vastaava toimitsijamies voi toteuttaa tehtävänsä näiden sitoumusten mukaisesti;

| | tiivistelmä työsuunnitelmasta, jossa kuvataan, kuinka valvonnasta vastaava toimitsijamies aikoo toteuttaa hänelle osoitetut tehtävät. |
| --- | --- |

tiivistelmä työsuunnitelmasta, jossa kuvataan, kuinka valvonnasta vastaava toimitsijamies aikoo toteuttaa hänelle osoitetut tehtävät.

Komission hyväksyntä tai hylkäys

Komissio voi harkintansa mukaan joko hyväksyä tai hylätä ehdotetut valvonnasta vastaavat toimitsijamiehet ja hyväksyä ehdotetun tehtävänkuvan sellaisten muutosten ehdolla, jotka se katsoo tarpeelliseksi valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen velvollisuuksien täyttämisen kannalta. Valvonnasta vastaava toimitsijamies nimitetään viikon kuluessa komission hyväksynnästä komission hyväksymän tehtävänkuvan mukaisesti.

Irlannin viranomaisten uusi ehdotus

| 4. | Jos kaikki ehdotetut toimitsijamiehet hylätään, Irlannin viranomaisten on viikon kuluessa hylkäyksestä tiedon saatuaan toimitettava vähintään kahden henkilön tai yhteisön nimet 1 ja 5 kohdassa esitettyjen ehtojen ja menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Jos kaikki ehdotetut toimitsijamiehet hylätään, Irlannin viranomaisten on viikon kuluessa hylkäyksestä tiedon saatuaan toimitettava vähintään kahden henkilön tai yhteisön nimet 1 ja 5 kohdassa esitettyjen ehtojen ja menettelyjen mukaisesti.

Komission nimeämä valvonnasta vastaava toimitsijamies

| 5. | Jos komissio hylkää kaikki muutkin ehdotetut toimitsijamiehet, komissio nimeää toimitsijamiehen (toimitsijamiehet), jonka (jotka) sulautuman tuloksena syntyvä yritys nimittää komission hyväksymän tehtävänkuvan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Jos komissio hylkää kaikki muutkin ehdotetut toimitsijamiehet, komissio nimeää toimitsijamiehen (toimitsijamiehet), jonka (jotka) sulautuman tuloksena syntyvä yritys nimittää komission hyväksymän tehtävänkuvan mukaisesti.

III.   Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävät

| 6. | Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävänä on varmistaa, että tähän päätökseen liitettyjä ehtoja ja velvollisuuksia noudatetaan, sekä taata rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelman toteuttaminen. |
| --- | --- |

6.

Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävänä on varmistaa, että tähän päätökseen liitettyjä ehtoja ja velvollisuuksia noudatetaan, sekä taata rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelman toteuttaminen.

Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävät ja velvollisuudet

| 7. | Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen on






  i) | toimitettava komissiolle neljän viikon kuluessa nimityksestään yksityiskohtaista työsuunnitelmaa koskeva ehdotus, jossa kuvataan, kuinka toimitsijamies suunnittelee valvovansa komissiolle tehtyjä sitoumuksia ja rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelman toteuttamista; |
| --- | --- | --- |

7.

Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen on

i)

toimitettava komissiolle neljän viikon kuluessa nimityksestään yksityiskohtaista työsuunnitelmaa koskeva ehdotus, jossa kuvataan, kuinka toimitsijamies suunnittelee valvovansa komissiolle tehtyjä sitoumuksia ja rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelman toteuttamista;

| ii) | valvottava Irlannin viranomaisten antamien sitoumusten noudattamista sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen puolesta ja rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelman toteuttamista; |
| --- | --- |

ii)

valvottava Irlannin viranomaisten antamien sitoumusten noudattamista sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen puolesta ja rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelman toteuttamista;

| iii) | ehdotettava toimia, joita se pitää tarpeellisina sen varmistamiseksi, että Irlannin viranomaiset noudattavat komissiolle antamia sitoumuksiaan; |
| --- | --- |

iii)

ehdotettava toimia, joita se pitää tarpeellisina sen varmistamiseksi, että Irlannin viranomaiset noudattavat komissiolle antamia sitoumuksiaan;

| iv) | toimitettava komissiolle, sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle ja Irlannin viranomaisille 30 päivän kuluessa jokaisen vuosineljänneksen päättymisestä luonnos englanninkielisestä kirjallisesta kertomuksesta. Kertomuksessa on kuvattava, kuinka valvonnasta vastaava toimitsijamies on onnistunut täyttämään tehtäväänsä kuuluvat velvollisuudet, sitoumusten noudattaminen ja rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelman toteutus. Kertomusluonnoksen vastaanottajien on toimitettava huomautuksensa viiden työpäivän kuluessa. Viiden työpäivän kuluessa huomautusten vastaanottamisesta valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen on laadittava lopullinen kertomus ja toimitettava se komissiolle. Toimitsijamiehen on mahdollisuuksien ja harkintansa mukaan otettava kertomuksessa huomioon sille toimitetut huomautukset. Toimitsijamiehen on lähetettävä jäljennös lopullisesta kertomuksesta myös Irlannin viranomaisille ja sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle. Jos kertomusluonnos tai lopullinen kertomus sisältää tietoa, jota ei saa paljastaa sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle tai Irlannin viranomaisille, näille toimitetaan sellainen versio kertomusluonnoksesta tai lopullisesta kertomuksesta, joka ei sisällä luottamuksellisia tietoja. Valvonnasta vastaava viranomainen ei saa toimittaa kertomusversioita sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle ja/tai Irlannin viranomaisille ennen niiden toimittamista komissiolle. |
| --- | --- |

iv)

toimitettava komissiolle, sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle ja Irlannin viranomaisille 30 päivän kuluessa jokaisen vuosineljänneksen päättymisestä luonnos englanninkielisestä kirjallisesta kertomuksesta. Kertomuksessa on kuvattava, kuinka valvonnasta vastaava toimitsijamies on onnistunut täyttämään tehtäväänsä kuuluvat velvollisuudet, sitoumusten noudattaminen ja rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelman toteutus. Kertomusluonnoksen vastaanottajien on toimitettava huomautuksensa viiden työpäivän kuluessa. Viiden työpäivän kuluessa huomautusten vastaanottamisesta valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen on laadittava lopullinen kertomus ja toimitettava se komissiolle. Toimitsijamiehen on mahdollisuuksien ja harkintansa mukaan otettava kertomuksessa huomioon sille toimitetut huomautukset. Toimitsijamiehen on lähetettävä jäljennös lopullisesta kertomuksesta myös Irlannin viranomaisille ja sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle. Jos kertomusluonnos tai lopullinen kertomus sisältää tietoa, jota ei saa paljastaa sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle tai Irlannin viranomaisille, näille toimitetaan sellainen versio kertomusluonnoksesta tai lopullisesta kertomuksesta, joka ei sisällä luottamuksellisia tietoja. Valvonnasta vastaava viranomainen ei saa toimittaa kertomusversioita sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle ja/tai Irlannin viranomaisille ennen niiden toimittamista komissiolle.

Komissio voi antaa valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle neuvoja tai ohjeita sen varmistamiseksi, että komissiolle annetut sitoumukset täytetään ja rakenneuudistus- ja selvityssuunnitelma toteutetaan.

Irlannin viranomaisten ja sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen on annettava valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle kaikki apu, tuki ja tieto, joita toimitsijamies voi kohtuullisessa määrin tarvita tehtäviensä suorittamisessa. Valvonnasta vastaavalla toimitsijamiehellä on oltava vapaasti käytössään sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kaikki kirjanpitoaineisto, asiakirjat, johtajat ja työntekijät, tiedostot, toimipisteet ja tekniset tiedot, joita se tarvitsee voidakseen suorittaa sitoumusten mukaiset tehtävänsä.

---