# Az Európai Unió L 10/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 10 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. január 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 10

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. január 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/54 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. október 21.) az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és showműsorokban való részvétel céljából valamely harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetésére vonatkozó kiegészítő követelmények tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/55 végrehajtási rendelete (2021. november 9.) az (EU) 2021/403 végrehajtási rendeletnek az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és show-műsorokban való részvételük céljából harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetésére vonatkozó új bizonyítványminta bevezetése tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletnek a patás állatok Unióba történő beléptetése vonatkozásában engedélyezett harmadik országok jegyzéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/56 végrehajtási rendelete (2022. január 14.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2018/921 végrehajtási rendelet módosításáról | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/57 végrehajtási rendelete (2022. január 14.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó, az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán, Tunéziában, Kambodzsában, Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2019/1379 végrehajtási rendelet módosításáról | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/58 végrehajtási rendelete (2022. január 14.) a Kínai Népköztársaságból, Japánból, a Koreai Köztársaságból, az Oroszországi Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 17 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/59 határozata (2022. január 10.) az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2021/5 határozat hatályon kívül helyezéséről (BiH/32/2022) | 77 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/60 végrehajtási határozata (2022. január 12.) a migráció külső dimenziójára vonatkozó operatív koordinációs mechanizmusról | 79 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/61 határozata (2022. január 14.) a Vezető Munkaügyi Felügyeleti Tisztviselők Bizottsága tagjainak a következő hivatali időre történő kinevezéséről | 82 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/62 végrehajtási határozata (2022. január 14.) az afrikai sertéspestis olaszországi előfordulásával összefüggő egyes vészhelyzeti intézkedésekről
  (az értesítés a C(2022) 320. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 84 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/54 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. október 21.) az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és showműsorokban való részvétel céljából valamely harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetésére vonatkozó kiegészítő követelmények tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2022/55 végrehajtási rendelete (2021. november 9.) az (EU) 2021/403 végrehajtási rendeletnek az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és show-műsorokban való részvételük céljából harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetésére vonatkozó új bizonyítványminta bevezetése tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletnek a patás állatok Unióba történő beléptetése vonatkozásában engedélyezett harmadik országok jegyzéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság (EU) 2022/56 végrehajtási rendelete (2022. január 14.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2018/921 végrehajtási rendelet módosításáról

13

*

A Bizottság (EU) 2022/57 végrehajtási rendelete (2022. január 14.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó, az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán, Tunéziában, Kambodzsában, Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2019/1379 végrehajtási rendelet módosításáról

15

*

A Bizottság (EU) 2022/58 végrehajtási rendelete (2022. január 14.) a Kínai Népköztársaságból, Japánból, a Koreai Köztársaságból, az Oroszországi Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

17

HATÁROZATOK

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/59 határozata (2022. január 10.) az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2021/5 határozat hatályon kívül helyezéséről (BiH/32/2022)

77

*

A Tanács (EU) 2022/60 végrehajtási határozata (2022. január 12.) a migráció külső dimenziójára vonatkozó operatív koordinációs mechanizmusról

79

*

A Bizottság (EU) 2022/61 határozata (2022. január 14.) a Vezető Munkaügyi Felügyeleti Tisztviselők Bizottsága tagjainak a következő hivatali időre történő kinevezéséről

82

*

A Bizottság (EU) 2022/62 végrehajtási határozata (2022. január 14.) az afrikai sertéspestis olaszországi előfordulásával összefüggő egyes vészhelyzeti intézkedésekről
  (az értesítés a C(2022) 320. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 320. számú dokumentummal történt)

1

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/54 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. október 21.)

az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és showműsorokban való részvétel céljából valamely harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetésére vonatkozó kiegészítő követelmények tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 239 cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) többek között állategészségügyi követelményeket állapít meg egyes tartott szárazföldi állatok szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozóan. Konkrétabban, az említett felhatalmazáson alapuló rendelet VI. része különleges szabályokat állapít meg az Unióból származó és az Unióba visszatérő egyes áruk Unióba történő beléptetésére vonatkozóan. Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikke jelenleg csak azokat a különleges szabályokat tartalmazza, amelyeknek az Unióból származó, és egy harmadik országba vagy annak területére vagy körzetébe lóversenyeken, lovassportrendezvényeken vagy kulturális lovas eseményeken való részvétel céljából ideiglenesen kivitt, majd az Unióba visszaszállított törzskönyvezett lovaknak meg kell felelniük. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) többek között állategészségügyi követelményeket állapít meg egyes tartott szárazföldi állatok szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozóan. Konkrétabban, az említett felhatalmazáson alapuló rendelet VI. része különleges szabályokat állapít meg az Unióból származó és az Unióba visszatérő egyes áruk Unióba történő beléptetésére vonatkozóan. Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikke jelenleg csak azokat a különleges szabályokat tartalmazza, amelyeknek az Unióból származó, és egy harmadik országba vagy annak területére vagy körzetébe lóversenyeken, lovassportrendezvényeken vagy kulturális lovas eseményeken való részvétel céljából ideiglenesen kivitt, majd az Unióba visszaszállított törzskönyvezett lovaknak meg kell felelniük.

| (2) | Az Unión kívül szervezett rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és showműsorokban (a továbbiakban: rendezvények) való részvételük megkönnyítése érdekében rendelkezni kell az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkében meghatározott egyes általános állategészségügyi követelményektől való eltérésről azon patás állatok szállítmányai tekintetében, amelyeket az Unióból rendezvényeken való részvétel céljából egy harmadik országba vagy annak területére vagy körzetébe szállítanak, majd haladéktalanul visszaszállítanak az Unióba. Az állategészségügyi kockázatok minimalizálása érdekében, valamint figyelembe véve a sertésféléket és a baromfit érintő egyes betegségek jelenlegi állategészségügyi helyzetét, az említett eltérést a patás állatok bizonyos fajaira, nevezetesen a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékre kell korlátozni (a továbbiakban: patásokra vonatkozó eltérés). Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikkét ezért a patás állatokra vonatkozó eltérés beillesztése érdekében ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Az Unión kívül szervezett rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és showműsorokban (a továbbiakban: rendezvények) való részvételük megkönnyítése érdekében rendelkezni kell az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkében meghatározott egyes általános állategészségügyi követelményektől való eltérésről azon patás állatok szállítmányai tekintetében, amelyeket az Unióból rendezvényeken való részvétel céljából egy harmadik országba vagy annak területére vagy körzetébe szállítanak, majd haladéktalanul visszaszállítanak az Unióba. Az állategészségügyi kockázatok minimalizálása érdekében, valamint figyelembe véve a sertésféléket és a baromfit érintő egyes betegségek jelenlegi állategészségügyi helyzetét, az említett eltérést a patás állatok bizonyos fajaira, nevezetesen a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékre kell korlátozni (a továbbiakban: patásokra vonatkozó eltérés). Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikkét ezért a patás állatokra vonatkozó eltérés beillesztése érdekében ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | A patás állatokra vonatkozó eltérés különleges szabályainak figyelembe kell venniük az ilyen típusú rendezvények kapcsán potenciálisan felmerülő állategészségügyi kockázatokat, és arányosaknak kell lenniük ezekkel az állategészségügyi kockázatokkal. E különleges szabályoknak ezért kellően szigorúnak kell lenniük annak biztosítására, hogy a rendezvényeken részt vevő állatok ne érintkezzenek alacsonyabb állategészségügyi státuszú állatokkal, amelyek nem felelnek meg az uniós jogban meghatározott valamennyi állategészségügyi követelménynek. |
| --- | --- |

(3)

A patás állatokra vonatkozó eltérés különleges szabályainak figyelembe kell venniük az ilyen típusú rendezvények kapcsán potenciálisan felmerülő állategészségügyi kockázatokat, és arányosaknak kell lenniük ezekkel az állategészségügyi kockázatokkal. E különleges szabályoknak ezért kellően szigorúnak kell lenniük annak biztosítására, hogy a rendezvényeken részt vevő állatok ne érintkezzenek alacsonyabb állategészségügyi státuszú állatokkal, amelyek nem felelnek meg az uniós jogban meghatározott valamennyi állategészségügyi követelménynek.

| (4) | Továbbá, tekintettel arra, hogy a rendezvények során végzett műveletek hasonlóak a gyűjtőállomásokon végzett műveletekhez, helyénvaló olyan, az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, harmadik országokban vagy területeken található gyűjtőállomásokra vonatkozó követelményekkel egyenértékű követelményeket megállapítani, amelyek az Unióban alkalmazandó, az (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) meghatározott követelményeken alapulnak. |
| --- | --- |

(4)

Továbbá, tekintettel arra, hogy a rendezvények során végzett műveletek hasonlóak a gyűjtőállomásokon végzett műveletekhez, helyénvaló olyan, az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, harmadik országokban vagy területeken található gyűjtőállomásokra vonatkozó követelményekkel egyenértékű követelményeket megállapítani, amelyek az Unióban alkalmazandó, az (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) meghatározott követelményeken alapulnak.

| (5) | Az összes említett kockázatcsökkentő intézkedés mellett korlátozni kell azt az időszakot is, amely során az állatok – az ilyen típusú, a rendezvényeken való részvételük céljából az Unió területén kívülre történő ilyen szállítások által és ott tartózkodásuk alatt – ki vannak téve a lehetséges állategészségügyi kockázatoknak. |
| --- | --- |

(5)

Az összes említett kockázatcsökkentő intézkedés mellett korlátozni kell azt az időszakot is, amely során az állatok – az ilyen típusú, a rendezvényeken való részvételük céljából az Unió területén kívülre történő ilyen szállítások által és ott tartózkodásuk alatt – ki vannak téve a lehetséges állategészségügyi kockázatoknak.

| (6) | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikkét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikkét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „177. cikk
  Az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és showműsorokban való részvétel céljából valamely harmadik országba vagy annak területére vagy körzetébe szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetésére vonatkozó kiegészítő követelmények” |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„177. cikk

Az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és showműsorokban való részvétel céljából valamely harmadik országba vagy annak területére vagy körzetébe szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetésére vonatkozó kiegészítő követelmények”

| 2. | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   A 11. cikktől eltérve az Unióból származó és rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon vagy showműsorokban (a továbbiakban: rendezvény) való részvétel céljából 15 napot meg nem haladó ideig egy harmadik országba vagy annak területére vagy körzetébe szállított szarvasmarha-, juh- és kecskefélék szállítmányainak az Unióba való beléptetése az alábbi feltételek teljesülése esetén engedélyezhető:






  a) | a rendezvény helyszínéül szolgáló harmadik ország vagy annak területe vagy körzete jegyzékbe van foglalva az adott állatfaj Unióba történő beléptetése tekintetében; |
| --- | --- | --- |

2.

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A 11. cikktől eltérve az Unióból származó és rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon vagy showműsorokban (a továbbiakban: rendezvény) való részvétel céljából 15 napot meg nem haladó ideig egy harmadik országba vagy annak területére vagy körzetébe szállított szarvasmarha-, juh- és kecskefélék szállítmányainak az Unióba való beléptetése az alábbi feltételek teljesülése esetén engedélyezhető:

a)

a rendezvény helyszínéül szolgáló harmadik ország vagy annak területe vagy körzete jegyzékbe van foglalva az adott állatfaj Unióba történő beléptetése tekintetében;

| b) | a rendezvény helyszínéül szolgáló létesítmény:






  i. | megfelel a patások összegyűjtését végző létesítményekre vonatkozó, a 20. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

b)

a rendezvény helyszínéül szolgáló létesítmény:

i.

megfelel a patások összegyűjtését végző létesítményekre vonatkozó, a 20. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek;

| ii. | a szállítmány létesítménybe érkezésekor és a rendezvény teljes időtartama alatt csak olyan szarvasmarha-, juh- vagy kecskeféléket tart, amelyek megfelelnek az uniós jogban az ilyen állatok Unióba történő beléptetése tekintetében megállapított valamennyi vonatkozó követelménynek; |
| --- | --- |

ii.

a szállítmány létesítménybe érkezésekor és a rendezvény teljes időtartama alatt csak olyan szarvasmarha-, juh- vagy kecskeféléket tart, amelyek megfelelnek az uniós jogban az ilyen állatok Unióba történő beléptetése tekintetében megállapított valamennyi vonatkozó követelménynek;

| c) | az állatok szállítmányának az Unióból a b) pontban említett létesítménybe és az említett létesítményből az Unióba történő szállítása olyan szállítóeszközzel történik, amely megfelel a szárazföldi állatok szállítására szolgáló eszközökre vonatkozóan a 17. cikkben meghatározott általános követelményeknek, és bármely más harmadik országban vagy annak területén vagy körzetében kirakodás nélkül történik; |
| --- | --- |

c)

az állatok szállítmányának az Unióból a b) pontban említett létesítménybe és az említett létesítményből az Unióba történő szállítása olyan szállítóeszközzel történik, amely megfelel a szárazföldi állatok szállítására szolgáló eszközökre vonatkozóan a 17. cikkben meghatározott általános követelményeknek, és bármely más harmadik országban vagy annak területén vagy körzetében kirakodás nélkül történik;

| d) | a szállítmányhoz tartozó állatok nem érintkeztek alacsonyabb állategészségügyi státuszú állatokkal az Unióból a b) pontban említett létesítménybe történő feladáshoz végzett berakodás időpontjától a rendezvény teljes időtartama alatt egészen az Unióba történő visszaérkezésükig.” |
| --- | --- |

d)

a szállítmányhoz tartozó állatok nem érintkeztek alacsonyabb állategészségügyi státuszú állatokkal az Unióból a b) pontban említett létesítménybe történő feladáshoz végzett berakodás időpontjától a rendezvény teljes időtartama alatt egészen az Unióba történő visszaérkezésükig.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. október 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. június 28.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok és keltetőtojások nyomonkövethetőségére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 314., 2019.12.5., 115. o.).

3

---

| 2022.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/55 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. november 9.)

az (EU) 2021/403 végrehajtási rendeletnek az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és show-műsorokban való részvételük céljából harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetésére vonatkozó új bizonyítványminta bevezetése tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletnek a patás állatok Unióba történő beléptetése vonatkozásában engedélyezett harmadik országok jegyzéke tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 230. cikke (1) bekezdésére, 238. cikke (3) bekezdésére és 239. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (2) és különösen annak 90. cikke első bekezdésének a) és e) pontjára, valamint 126. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet az állatra vagy emberre átvihető állatbetegségekkel kapcsolatos szabályokat, többek között az állatok, a szaporítóanyagok és az állati termékek mozgatásának különböző eseteiben szükséges hatósági állategészségügyi bizonyítványok kiállítására, valamint az állatok, a szaporítóanyagok és az állati termékek Unióba történő beléptetésére vonatkozó követelményeket állapít meg. Az Unióba való beléptetésre vonatkozó említett követelményeket az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) határozza meg részletesebben. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet az állatra vagy emberre átvihető állatbetegségekkel kapcsolatos szabályokat, többek között az állatok, a szaporítóanyagok és az állati termékek mozgatásának különböző eseteiben szükséges hatósági állategészségügyi bizonyítványok kiállítására, valamint az állatok, a szaporítóanyagok és az állati termékek Unióba történő beléptetésére vonatkozó követelményeket állapít meg. Az Unióba való beléptetésre vonatkozó említett követelményeket az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) határozza meg részletesebben.

| (2) | Az (EU) 2016/429 rendelet 239. cikke (2) bekezdése a) pontjának iv. alpontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy különös szabályokat fogadjon el az Unióba történő beléptetésre vonatkozó általános követelményektől való eltéréseket illetően az Unióból származó, valamely harmadik országba vagy területre szállított, majd onnan az Unióba visszaszállított állatok tekintetében. Az említett cikk alapján az (EU) 2022/54 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) módosította az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikkét, kiegészítve azt az olyan patás állatok beléptetésére vonatkozó különleges szabályokkal, amelyek az Unióból származnak, és amelyeket rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és show-műsorokban (a továbbiakban összefoglalóan: rendezvények) való részvétel céljából valamely harmadik országba vagy területre szállítanak, majd azonnal visszaszállítanak az Unióba. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/429 rendelet 239. cikke (2) bekezdése a) pontjának iv. alpontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy különös szabályokat fogadjon el az Unióba történő beléptetésre vonatkozó általános követelményektől való eltéréseket illetően az Unióból származó, valamely harmadik országba vagy területre szállított, majd onnan az Unióba visszaszállított állatok tekintetében. Az említett cikk alapján az (EU) 2022/54 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) módosította az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikkét, kiegészítve azt az olyan patás állatok beléptetésére vonatkozó különleges szabályokkal, amelyek az Unióból származnak, és amelyeket rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és show-műsorokban (a továbbiakban összefoglalóan: rendezvények) való részvétel céljából valamely harmadik országba vagy területre szállítanak, majd azonnal visszaszállítanak az Unióba.

| (3) | Az (EU) 2021/403 bizottsági végrehajtási rendelet (5) II. melléklete meghatározza többek között a szárazföldi állatok Unióba történő beléptetéséhez és Unión keresztül történő átszállításához szükséges állategészségügyi/hatósági bizonyítványok és nyilatkozatok mintáit. Az említett végrehajtási rendelet azonban nem tartalmaz az Unióból származó, az Unión kívül szervezett rendezvényeken való részvétel céljából harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba azonnal visszaszállított patás állatok szállítmányai esetében alkalmazható bizonyítványmintát. A szóban forgó bizonyítványban a rendezvény helyszíne szerinti harmadik ország vagy terület illetékes hatóságának biztosítania kell az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikkének módosított változatában előírt garanciákat a tekintetben, hogy teljesülnek az állatok beléptetésének e konkrét eseteire vonatkozó állategészségügyi követelmények. Ezért a kereskedelem indokolatlan zavarainak elkerülése érdekében módosítani kell az (EU) 2021/403 végrehajtási rendeletet, és meg kell állapítani az említett szállítmányokat kísérő bizonyítvány mintáját. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/403 bizottsági végrehajtási rendelet (5) II. melléklete meghatározza többek között a szárazföldi állatok Unióba történő beléptetéséhez és Unión keresztül történő átszállításához szükséges állategészségügyi/hatósági bizonyítványok és nyilatkozatok mintáit. Az említett végrehajtási rendelet azonban nem tartalmaz az Unióból származó, az Unión kívül szervezett rendezvényeken való részvétel céljából harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba azonnal visszaszállított patás állatok szállítmányai esetében alkalmazható bizonyítványmintát. A szóban forgó bizonyítványban a rendezvény helyszíne szerinti harmadik ország vagy terület illetékes hatóságának biztosítania kell az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikkének módosított változatában előírt garanciákat a tekintetben, hogy teljesülnek az állatok beléptetésének e konkrét eseteire vonatkozó állategészségügyi követelmények. Ezért a kereskedelem indokolatlan zavarainak elkerülése érdekében módosítani kell az (EU) 2021/403 végrehajtási rendeletet, és meg kell állapítani az említett szállítmányokat kísérő bizonyítvány mintáját.

| (4) | Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (6) megállapítja azoknak a harmadik országoknak és területeknek, illetve ezen országok és területek azon körzeteinek a jegyzékeit, amelyek tekintetében az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajok és -kategóriák Unióba való beléptetése engedélyezett. Ezen belül az említett végrehajtási rendelet II. mellékletének 1. része tartalmazza azoknak a harmadik országoknak és területeknek, illetve ezen országok és területek azon körzeteinek a jegyzékét, amelyek tekintetében a patás állatok Unióba történő beléptetése engedélyezett. A szóban forgó melléklet 4. része bizonyos állategészségügyi garanciákat ír elő, amelyek az (EU) 2016/429 rendelet 237. cikkének megfelelően egyes harmadik országokhoz, területekhez, illetve ezek körzeteihez rendelhetők. Azon állategészségügyi kockázatok miatt, amelyeket az Unióból származó, harmadik országba vagy területre szállított és azt követően az Unióba azonnal visszaszállított patás állatok mozgatása előidézhet, az Unión kívül szervezett rendezvényeken való részvételt követően az Unióba visszaszállított érintett patás állatok beléptetésére vonatkozóan az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikkében biztosított lehetőséget indokolt bizonyos, a szükséges garanciákat biztosító harmadik országokra és területekre korlátozni. Az említett lehetőséget állategészségügyi garanciaként szerepeltetni kell az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet II. mellékletének 4. részében, és alkalmazását bizonyos, a szóban forgó melléklet 1. része értelmében a patás állatok Unióba való beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országokra, illetve területekre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (6) megállapítja azoknak a harmadik országoknak és területeknek, illetve ezen országok és területek azon körzeteinek a jegyzékeit, amelyek tekintetében az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajok és -kategóriák Unióba való beléptetése engedélyezett. Ezen belül az említett végrehajtási rendelet II. mellékletének 1. része tartalmazza azoknak a harmadik országoknak és területeknek, illetve ezen országok és területek azon körzeteinek a jegyzékét, amelyek tekintetében a patás állatok Unióba történő beléptetése engedélyezett. A szóban forgó melléklet 4. része bizonyos állategészségügyi garanciákat ír elő, amelyek az (EU) 2016/429 rendelet 237. cikkének megfelelően egyes harmadik országokhoz, területekhez, illetve ezek körzeteihez rendelhetők. Azon állategészségügyi kockázatok miatt, amelyeket az Unióból származó, harmadik országba vagy területre szállított és azt követően az Unióba azonnal visszaszállított patás állatok mozgatása előidézhet, az Unión kívül szervezett rendezvényeken való részvételt követően az Unióba visszaszállított érintett patás állatok beléptetésére vonatkozóan az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 177. cikkében biztosított lehetőséget indokolt bizonyos, a szükséges garanciákat biztosító harmadik országokra és területekre korlátozni. Az említett lehetőséget állategészségügyi garanciaként szerepeltetni kell az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet II. mellékletének 4. részében, és alkalmazását bizonyos, a szóban forgó melléklet 1. része értelmében a patás állatok Unióba való beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országokra, illetve területekre kell korlátozni.

| (5) | Az (EU) 2021/403 és az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2021/403 és az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/403 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 14. cikk szövege a k) pont után egy új, l) ponttal egészül ki:






  „l) | az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és show-műsorokban való részvétel céljából valamely harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetése esetében a II. melléklet 12. fejezetében meghatározottak szerinti ENTRY-EVENTS minta.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 14. cikk szövege a k) pont után egy új, l) ponttal egészül ki:

„l)

az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és show-műsorokban való részvétel céljából valamely harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetése esetében a II. melléklet 12. fejezetében meghatározottak szerinti ENTRY-EVENTS minta.”

| 2. | A II. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet II. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  
  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2022/54 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. október 21.) az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és show-műsorokban való részvétel céljából valamely harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetésére vonatkozó kiegészítő követelmények tekintetében történő módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2021/403 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatok és szaporítóanyagaik bizonyos kategóriáit tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és tagállamok közötti mozgatására vonatkozó állategészségügyi és állategészségügyi/hatósági bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállításáról, valamint a 2010/470/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 113., 2021.3.31., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2021/403 végrehajtási rendelet II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A patás állatokra vonatkozó szakaszban az Unióba történő beléptetéshez és az Unión keresztül történő átszállításhoz alkalmazandó állategészségügyi bizonyítványminták, állategészségügyi/hatósági bizonyítványminták és nyilatkozatok felsorolását tartalmazó táblázat a „CAM-CER” mintára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki: |
| --- | --- |
| „ENTRY-EVENTS | 12a. fejezet: Állategészségügyi bizonyítványminta az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és show-műsorokban való részvételük céljából harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetéséhez” |

1.

A patás állatokra vonatkozó szakaszban az Unióba történő beléptetéshez és az Unión keresztül történő átszállításhoz alkalmazandó állategészségügyi bizonyítványminták, állategészségügyi/hatósági bizonyítványminták és nyilatkozatok felsorolását tartalmazó táblázat a „CAM-CER” mintára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„ENTRY-EVENTS

12a. fejezet: Állategészségügyi bizonyítványminta az Unióból származó, rendezvényeken, kiállításokon, bemutatókon és show-műsorokban való részvételük céljából harmadik országba vagy területre szállított, majd az Unióba visszaszállított egyes patás állatok Unióba történő beléptetéséhez”

| 2. | A melléklet szövege a 12. fejezet után és a 13. fejezet előtt a következő 12a. fejezettel egészül ki:

  „12A. FEJEZET:

  ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNYMINTA AZ UNIÓBÓL SZÁRMAZÓ, RENDEZVÉNYEKEN, KIÁLLÍTÁSOKON, BEMUTATÓKON ÉS SHOW-MŰSOROKBAN VALÓ RÉSZVÉTELÜK CÉLJÁBÓL HARMADIK ORSZÁGBA VAGY TERÜLETRE SZÁLLÍTOTT, MAJD AZ UNIÓBA VISSZASZÁLLÍTOTT EGYES PATÁS ÁLLATOK UNIÓBA TÖRTÉNŐ BELÉPTETÉSÉHEZ (»ENTRY-EVENTS« MINTA)




















  ” |
| --- | --- |

2.

A melléklet szövege a 12. fejezet után és a 13. fejezet előtt a következő 12a. fejezettel egészül ki:

„12A. FEJEZET:

ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNYMINTA AZ UNIÓBÓL SZÁRMAZÓ, RENDEZVÉNYEKEN, KIÁLLÍTÁSOKON, BEMUTATÓKON ÉS SHOW-MŰSOROKBAN VALÓ RÉSZVÉTELÜK CÉLJÁBÓL HARMADIK ORSZÁGBA VAGY TERÜLETRE SZÁLLÍTOTT, MAJD AZ UNIÓBA VISSZASZÁLLÍTOTT EGYES PATÁS ÁLLATOK UNIÓBA TÖRTÉNŐ BELÉPTETÉSÉHEZ (»ENTRY-EVENTS« MINTA)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

  ”

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. rész a következőképpen módosul:






  i. | az Egyesült Királyságra és a Guernsey-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:














  „GB

  Egyesült Királyság | GB-1 | Szarvasmarhafélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | BOV-X, BOV-Y | | BRU, EBL, EVENTS | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juh- és kecskefélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | OV/CAP-X, OV/CAP-Y | | BRU, EVENTS | | | |
| Sertésfélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | SUI-X, SUI-Y | | ADV | | | |
| Tevefélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | CAM-CER | | | | | |
| Szarvasfélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | CAM-CER | | | | | |
| Egyéb patások | Továbbtartásra szánt állatok1 | RUM, RHINO, HIPPO | | | | | |
| GB-2 | Szarvasmarhafélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | BOV-X, BOV-Y | | TB, BRU, EBL, EVENTS | | | |
| Juh- és kecskefélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | OV/CAP-X, OV/CAP-Y | | BRU, EVENTS | | | |
| Sertésfélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | SUI-X, SUI-Y | | ADV | | | |
| Tevefélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | CAM-CER | | | | | |
| Szarvasfélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | CAM-CER | | | | | |
| Egyéb patások | Továbbtartásra szánt állatok1 | RUM, RHINO, HIPPO | | | | | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Szarvasmarhafélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | BOV-X, BOV-Y | | EVENTS | | | |
| Juh- és kecskefélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | OV/CAP-X | | BRU, EVENTS | | | |
| Sertésfélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | SUI-X | | ADV | | | |
| Egyéb patások | Továbbtartásra szánt állatok1 | RUM, RHINO, HIPPO” | | | | | |

1.

Az 1. rész a következőképpen módosul:

i.

az Egyesült Királyságra és a Guernsey-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-1

Szarvasmarhafélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

BOV-X, BOV-Y

BRU, EBL, EVENTS

Juh- és kecskefélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

OV/CAP-X, OV/CAP-Y

BRU, EVENTS

Sertésfélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

SUI-X, SUI-Y

ADV

Tevefélék

Továbbtartásra szánt állatok1

CAM-CER

Szarvasfélék

Továbbtartásra szánt állatok1

CAM-CER

Egyéb patások

Továbbtartásra szánt állatok1

RUM, RHINO, HIPPO

GB-2

Szarvasmarhafélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

BOV-X, BOV-Y

TB, BRU, EBL, EVENTS

Juh- és kecskefélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

OV/CAP-X, OV/CAP-Y

BRU, EVENTS

Sertésfélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

SUI-X, SUI-Y

ADV

Tevefélék

Továbbtartásra szánt állatok1

CAM-CER

Szarvasfélék

Továbbtartásra szánt állatok1

CAM-CER

Egyéb patások

Továbbtartásra szánt állatok1

RUM, RHINO, HIPPO

GG

Guernsey

GG-0

Szarvasmarhafélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

BOV-X, BOV-Y

EVENTS

Juh- és kecskefélék

Továbbtartásra szánt állatok1

OV/CAP-X

BRU, EVENTS

Sertésfélék

Továbbtartásra szánt állatok1

SUI-X

ADV

Egyéb patások

Továbbtartásra szánt állatok1

RUM, RHINO, HIPPO”

| ii. | a Man-szigetre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:














  „IM

  Man-sziget | IM-0 | Szarvasmarhafélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | BOV-X, BOV-Y | | TB, BRU, EBL, EVENTS | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juh- és kecskefélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | OV/CAP-X, OV/CAP-Y | | BRU, EVENTS” | | | |

ii.

a Man-szigetre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„IM

Man-sziget

IM-0

Szarvasmarhafélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

BOV-X, BOV-Y

TB, BRU, EBL, EVENTS

Juh- és kecskefélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

OV/CAP-X, OV/CAP-Y

BRU, EVENTS”

| iii. | a Jersey-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:














  „JE

  Jersey | JE-0 | Szarvasmarhafélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | BOV-X, BOV-Y | | EBL, EVENTS” | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii.

a Jersey-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„JE

Jersey

JE-0

Szarvasmarhafélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

BOV-X, BOV-Y

EBL, EVENTS”

| 2. | A 4. rész szövege az „ADV” kódjelű állategészségügyi garanciára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:






  „EVENTS | Az Unióból származó, rendezvényen, kiállításon, bemutatón vagy show-műsorban való részvétel céljából az e melléklet 1. részének 2. oszlopában említett körzetbe szállított, majd az Unióba visszaszállított szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék szállítmányai abban az esetben léptethetők be az Unióba, ha a szállítmányokat az (EU) 2021/403 bizottsági végrehajtási rendeletben (*) meghatározott »ENTRY-EVENTS« bizonyítványmintának megfelelő bizonyítvány kíséri. |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. rész szövege az „ADV” kódjelű állategészségügyi garanciára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„EVENTS

Az Unióból származó, rendezvényen, kiállításon, bemutatón vagy show-műsorban való részvétel céljából az e melléklet 1. részének 2. oszlopában említett körzetbe szállított, majd az Unióba visszaszállított szarvasmarha-, juh- vagy kecskefélék szállítmányai abban az esetben léptethetők be az Unióba, ha a szállítmányokat az (EU) 2021/403 bizottsági végrehajtási rendeletben (*) meghatározott »ENTRY-EVENTS« bizonyítványmintának megfelelő bizonyítvány kíséri.

---

---

| 2022.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/56 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 14.)

a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2018/921 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatala az (EU) 2018/921 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vám hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(1)

A Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatala az (EU) 2018/921 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vám hatálya alá tartozik.

| (2) | Az A689 TARIC-kiegészítő kód (3) és a (8,3 %-os egyedi dömpingellenes vámtétel alá tartozó Ninghai Organic Chemical Factory 2021. június 3-án arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nevét Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd.-re változtatta. |
| --- | --- |

(2)

Az A689 TARIC-kiegészítő kód (3) és a (8,3 %-os egyedi dömpingellenes vámtétel alá tartozó Ninghai Organic Chemical Factory 2021. június 3-án arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nevét Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd.-re változtatta.

| (3) | A vállalat kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy a névváltoztatás nem befolyásolja jogát a korábbi nevéhez rendelt dömpingellenes vámtétel igénybevételére. |
| --- | --- |

(3)

A vállalat kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy a névváltoztatás nem befolyásolja jogát a korábbi nevéhez rendelt dömpingellenes vámtétel igénybevételére.

| (4) | A Bizottság megvizsgálta a benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a névváltoztatás bejegyzése megfelelően lezajlott az illetékes hatóságoknál és nem eredményezett új kapcsolatot más vállalatcsoportokkal, amelyeket a Bizottság nem vizsgált meg. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság megvizsgálta a benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a névváltoztatás bejegyzése megfelelően lezajlott az illetékes hatóságoknál és nem eredményezett új kapcsolatot más vállalatcsoportokkal, amelyeket a Bizottság nem vizsgált meg.

| (5) | Ennek megfelelően a névváltoztatás nem befolyásolja az (EU) 2018/921 végrehajtási rendelet megállapításait és különösen a vállalatra alkalmazandó dömpingellenes vámtételt. |
| --- | --- |

(5)

Ennek megfelelően a névváltoztatás nem befolyásolja az (EU) 2018/921 végrehajtási rendelet megállapításait és különösen a vállalatra alkalmazandó dömpingellenes vámtételt.

| (6) | Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok azt is megerősítették, hogy a névváltoztatás 2019. május 16-tól alkalmazandó, mivel az említett napon vette nyilvántartásba a változtatást a Ninghai Megyei Piacfelügyeleti Hatóság. Indokolt ezért, hogy a névváltoztatás az említett időponttól lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(6)

Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok azt is megerősítették, hogy a névváltoztatás 2019. május 16-tól alkalmazandó, mivel az említett napon vette nyilvántartásba a változtatást a Ninghai Megyei Piacfelügyeleti Hatóság. Indokolt ezért, hogy a névváltoztatás az említett időponttól lépjen hatályba.

| (7) | A fenti preambulumbekezdésekben foglalt megfontolásokra tekintettel a Bizottság helyénvalónak ítélte az (EU) 2018/921 végrehajtási rendelet oly módon történő módosítását, hogy az tükrözze a korábban az A689-as TARIC-kiegészítő kódhoz rendelt vállalat megváltozott nevét. |
| --- | --- |

(7)

A fenti preambulumbekezdésekben foglalt megfontolásokra tekintettel a Bizottság helyénvalónak ítélte az (EU) 2018/921 végrehajtási rendelet oly módon történő módosítását, hogy az tükrözze a korábban az A689-as TARIC-kiegészítő kódhoz rendelt vállalat megváltozott nevét.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az (EU) 2018/921 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése a következőképpen módosul:

| „Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. | A689” |
| --- | --- |

„Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.

A689”

helyébe a következő szövegrész lép:

| „Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd., Ninghai | A689” |
| --- | --- |

„Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd., Ninghai

A689”

(2)   A Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd. által gyártott termékek behozatala után fizetett, az (EU) 2018/921 végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a Ninghai Organic Chemical Factory tekintetében megállapított dömpingellenes vámot meghaladó minden végleges vámot az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően vissza kell fizetni, vagy el kell engedni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL L 164., 2018.6.29., 14. o.

2

(3)  Az Európai Unió integrált vámtarifája.

3

---

| 2022.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/57 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 14.)

a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó, az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán, Tunéziában, Kambodzsában, Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2019/1379 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatala az (EU) 2019/1379 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vám hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(1)

A Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatala az (EU) 2019/1379 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vám hatálya alá tartozik.

| (2) | Az Oyama Bicycles (Taicang) Co.,Ltd (a továbbiakban: Oyama) (TARIC-kiegészítő kód: B773) (3), a 0 %-os egyedi dömpingellenes vámtétel alá tartozó vállalat (a továbbiakban: Oyama) arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy vállalkozásfejlesztést követően nevét Oyama Technology (Jiangsu) Co.,Ltd-re változtatta, és tevékenységi körét kibővítette a „motor- és vezérlőrendszerének kutatásával és fejlesztésével”. A vállalat nevének megváltoztatását (4) követően 2020. november 23-án kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy a névváltoztatás nem befolyásolja jogát a korábbi nevéhez rendelt egyedi dömpingellenes vámtétel igénybevételére. |
| --- | --- |

(2)

Az Oyama Bicycles (Taicang) Co.,Ltd (a továbbiakban: Oyama) (TARIC-kiegészítő kód: B773) (3), a 0 %-os egyedi dömpingellenes vámtétel alá tartozó vállalat (a továbbiakban: Oyama) arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy vállalkozásfejlesztést követően nevét Oyama Technology (Jiangsu) Co.,Ltd-re változtatta, és tevékenységi körét kibővítette a „motor- és vezérlőrendszerének kutatásával és fejlesztésével”. A vállalat nevének megváltoztatását (4) követően 2020. november 23-án kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy a névváltoztatás nem befolyásolja jogát a korábbi nevéhez rendelt egyedi dömpingellenes vámtétel igénybevételére.

| (3) | A Bizottság megvizsgálta az aktában foglalt információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a névváltoztatás bejegyzése 2020. november 3-án megfelelően lezajlott az illetékes hatóságoknál (Taicang City Market Supervision & Administration Bureau), és nem eredményezett új kapcsolatot más vállalatcsoportokkal, amelyeket a Bizottság nem vizsgált meg. Ennek megfelelően a névváltoztatás nem befolyásolja az (EU) 2019/1379 végrehajtási rendelet megállapításait és különösen a vállalatra alkalmazandó dömpingellenes vámtételt. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta az aktában foglalt információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a névváltoztatás bejegyzése 2020. november 3-án megfelelően lezajlott az illetékes hatóságoknál (Taicang City Market Supervision & Administration Bureau), és nem eredményezett új kapcsolatot más vállalatcsoportokkal, amelyeket a Bizottság nem vizsgált meg. Ennek megfelelően a névváltoztatás nem befolyásolja az (EU) 2019/1379 végrehajtási rendelet megállapításait és különösen a vállalatra alkalmazandó dömpingellenes vámtételt.

| (4) | A fenti preambulumbekezdésben foglalt megfontolásokra tekintettel a Bizottság helyénvalónak ítélte az (EU) 2019/1379 végrehajtási rendelet oly módon történő módosítását, hogy az tükrözze a korábban a B773-as TARIC-kiegészítő kódhoz rendelt vállalat megváltozott nevét, és hogy a névmódosítás 2020. november 3-ától, a regisztrálás időpontjától váljon hatályossá. |
| --- | --- |

(4)

A fenti preambulumbekezdésben foglalt megfontolásokra tekintettel a Bizottság helyénvalónak ítélte az (EU) 2019/1379 végrehajtási rendelet oly módon történő módosítását, hogy az tükrözze a korábban a B773-as TARIC-kiegészítő kódhoz rendelt vállalat megváltozott nevét, és hogy a névmódosítás 2020. november 3-ától, a regisztrálás időpontjától váljon hatályossá.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az (EU) 2019/1379 végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése a következőképpen módosul:

| „Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.” | B773 |
| --- | --- |

„Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.”

B773

helyébe a következő szövegrész lép:

| „Oyama Technology (Jiangsu) Co., Ltd” | B773 |
| --- | --- |

„Oyama Technology (Jiangsu) Co., Ltd”

B773

(2)   Az Oyama Technology (Jiangsu) Co., Ltd esetében a korábban az Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd vállalathoz rendelt B773 TARIC-kiegészítő kód 2020. november 3-tól alkalmazandó.

(3)   Az Oyama Technology (Jiangsu) Co.,Ltd által gyártott termékek behozatalára, az (EU) 2019/1379 végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében az Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd tekintetében megállapított dömpingellenes vámot meghaladó minden végleges vámot az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően vissza kell fizetni, vagy el kell engedni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/1379 végrehajtási rendelete (2019. augusztus 28.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó, az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán, Tunéziában, Kambodzsában, Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 225., 2019.8.29., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Unió integrált vámtarifája.

3

(4)  A Taicang város Piacfelügyeleti és Adminisztrációs Iroda, Külföldi Befektetési Vállalat (Taicang City Market Supervision & Administration Bureau, Foreign Investment Company, reg. szám: 11030002) által kiadott, a módosítás regisztrálásáról szóló jóváhagyási értesítés, 2020. november 3.

4

---

| 2022.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/58 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 14.)

a Kínai Népköztársaságból, Japánból, a Koreai Köztársaságból, az Oroszországi Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   Eredeti vizsgálat és hatályban lévő intézkedések

Eredeti vizsgálat és hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Bizottság (EU) 2015/1953 végrehajtási rendeletével (2) az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Japánból, a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea), az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) és az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: Egyesült Államok) származó egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek (a továbbiakban: GOES) behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság (EU) 2015/1953 végrehajtási rendeletével (2) az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Japánból, a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea), az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) és az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: Egyesült Államok) származó egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek (a továbbiakban: GOES) behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk.

2

| (2) | Az eredeti vizsgálat konkrét tényei alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a GOES három különböző termékkategóriája esetében a három minimális importár (MIP) formájában kivetett változó vámok jelentik a legmegfelelőbb intézkedési formát a következő okok miatt:






  — | Először: a három minimális importár bevezetése lehetővé tenné az uniós gyártók számára, hogy felépüljenek a kárt okozó dömping hatásaiból. A minimális importárak biztonsági hálót jelentenének számukra, amelynek köszönhetően visszatérhetnének a fenntartható nyereségességhez, és amely arra ösztönözné őket, hogy elvégezzék a szükséges beruházásokat annak érdekében, hogy arányosan többet termeljenek a hasonló termék nagy permeabilitású típusaiból. |
| --- | --- | --- |

(2)

Az eredeti vizsgálat konkrét tényei alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a GOES három különböző termékkategóriája esetében a három minimális importár (MIP) formájában kivetett változó vámok jelentik a legmegfelelőbb intézkedési formát a következő okok miatt:

—

Először: a három minimális importár bevezetése lehetővé tenné az uniós gyártók számára, hogy felépüljenek a kárt okozó dömping hatásaiból. A minimális importárak biztonsági hálót jelentenének számukra, amelynek köszönhetően visszatérhetnének a fenntartható nyereségességhez, és amely arra ösztönözné őket, hogy elvégezzék a szükséges beruházásokat annak érdekében, hogy arányosan többet termeljenek a hasonló termék nagy permeabilitású típusaiból.

| — | Másodszor: a három minimális importár révén kiküszöbölhető lenne a vizsgálati időszak utáni indokolatlan áremelkedés kedvezőtlen hatása, ami jelentős káros hatást gyakorolna a felhasználók üzleti tevékenységére. |
| --- | --- |

—

Másodszor: a három minimális importár révén kiküszöbölhető lenne a vizsgálati időszak utáni indokolatlan áremelkedés kedvezőtlen hatása, ami jelentős káros hatást gyakorolna a felhasználók üzleti tevékenységére.

| — | Harmadszor: a minimális importárak eloszlatnák a felhasználók aggodalmait is, akik attól tartanak, hogy hiány jelentkezik a GOES terén és különösen a 0,90 W/kg és annál alacsonyabb maximális vasveszteségű terméktípusokból, amelyek az adott időpontban elengedhetetlenül szükségesek voltak a környezettudatos tervezésről szóló rendelet 1. szintjéhez kapcsolódó energiahatékonysági céloknak való megfeleléshez. Általánosabban segítenének elkerülni a komoly zavarokat az uniós piac ellátásában. |
| --- | --- |

—

Harmadszor: a minimális importárak eloszlatnák a felhasználók aggodalmait is, akik attól tartanak, hogy hiány jelentkezik a GOES terén és különösen a 0,90 W/kg és annál alacsonyabb maximális vasveszteségű terméktípusokból, amelyek az adott időpontban elengedhetetlenül szükségesek voltak a környezettudatos tervezésről szóló rendelet 1. szintjéhez kapcsolódó energiahatékonysági céloknak való megfeleléshez. Általánosabban segítenének elkerülni a komoly zavarokat az uniós piac ellátásában.

| (3) | The three MIPs currently in force range between 1 536 EUR/tonne up to 2 043 EUR/tonne. Ezek a valamennyi érintett országban – azaz Kínában, Japánban, a Koreai Köztársaságban, az Oroszországi Föderációban és az Amerikai Egyesült Államokban – működő egyedileg megnevezett exportáló gyártókra vonatkoznak, amelyek esetében a Bizottság egyedi dömpingkülönbözetet állapított meg:






  — | Ha az uniós határparitáson számított CIF-ár megegyezik a minimális importárral vagy meghaladja azt, nem kell vámot fizetni. |
| --- | --- | --- |

(3)

The three MIPs currently in force range between 1 536 EUR/tonne up to 2 043 EUR/tonne. Ezek a valamennyi érintett országban – azaz Kínában, Japánban, a Koreai Köztársaságban, az Oroszországi Föderációban és az Amerikai Egyesült Államokban – működő egyedileg megnevezett exportáló gyártókra vonatkoznak, amelyek esetében a Bizottság egyedi dömpingkülönbözetet állapított meg:

—

Ha az uniós határparitáson számított CIF-ár megegyezik a minimális importárral vagy meghaladja azt, nem kell vámot fizetni.

| — | Amennyiben az exportár a minimális importáraknál alacsonyabb, az alkalmazandó vámmérték az alkalmazandó minimális importár és a vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított ár közötti különbözet, vagy az értékvám mértéke közül az alacsonyabb érték. Ennek megfelelően minden egyes exportáló gyártóra egyedi vámtétel alkalmazandó. A dömpingellenes vám összege semmilyen körülmények között nem lehet magasabb a dömpingellenes értékvám mértékénél, amely minden egyes exportáló gyártó és minden egyes érintett ország esetében egyedi. |
| --- | --- |

—

Amennyiben az exportár a minimális importáraknál alacsonyabb, az alkalmazandó vámmérték az alkalmazandó minimális importár és a vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított ár közötti különbözet, vagy az értékvám mértéke közül az alacsonyabb érték. Ennek megfelelően minden egyes exportáló gyártóra egyedi vámtétel alkalmazandó. A dömpingellenes vám összege semmilyen körülmények között nem lehet magasabb a dömpingellenes értékvám mértékénél, amely minden egyes exportáló gyártó és minden egyes érintett ország esetében egyedi.

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz a továbbiakban: az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(4)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz a továbbiakban: az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

3

| (5) | A felülvizsgálati kérelmet 2020. július 29-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy a kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a GOES teljes uniós előállításának több mint 50 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon az indokoláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását és megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálati kérelmet 2020. július 29-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy a kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a GOES teljes uniós előállításának több mint 50 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon az indokoláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását és megismétlődését eredményezné.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2020. október 30-án a Kínából, Japánból, Koreából, az Oroszországi Föderációból és az Egyesült Államokból származó GOES behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4). |
| --- | --- |

(6)

Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2020. október 30-án a Kínából, Japánból, Koreából, az Oroszországi Föderációból és az Egyesült Államokból származó GOES behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

4

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

| (8) | A jelen ügy 2020. október 30-án, azaz az Egyesült Királyság és az EU által megállapodott átmeneti időszakban indult, amelyben az uniós jog továbbra is alkalmazandó volt az Egyesült Királyságra. Ez az időszak 2020. december 31-én ért véget. Következésképpen 2021. január 1-jétől az egyesült királyságbeli vállalatok és szervezetek már nem minősülnek érdekelt feleknek ebben az eljárásban. |
| --- | --- |

(8)

A jelen ügy 2020. október 30-án, azaz az Egyesült Királyság és az EU által megállapodott átmeneti időszakban indult, amelyben az uniós jog továbbra is alkalmazandó volt az Egyesült Királyságra. Ez az időszak 2020. december 31-én ért véget. Következésképpen 2021. január 1-jétől az egyesült királyságbeli vállalatok és szervezetek már nem minősülnek érdekelt feleknek ebben az eljárásban.

| (9) | Az ügy irataihoz 2021. január 14-én fűzött feljegyzésével (5) a Bizottság felkérte azokat az egyesült királyságbeli gazdasági szereplőket, amelyek úgy vélték, hogy továbbra is érdekelt feleknek minősülnek, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot. Egyesült királyságbeli gazdasági szereplők nem nyújtottak be észrevételeket. |
| --- | --- |

(9)

Az ügy irataihoz 2021. január 14-én fűzött feljegyzésével (5) a Bizottság felkérte azokat az egyesült királyságbeli gazdasági szereplőket, amelyek úgy vélték, hogy továbbra is érdekelt feleknek minősülnek, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot. Egyesült királyságbeli gazdasági szereplők nem nyújtottak be észrevételeket.

5

1.6.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (10) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az érintett országbeli ismert exportáló gyártókat, az importőröket, a felhasználókat, valamint a felülvizsgálatban érintettként ismert szervezeteket, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az érintett országbeli ismert exportáló gyártókat, az importőröket, a felhasználókat, valamint a felülvizsgálatban érintettként ismert szervezeteket, és felkérte őket a részvételre.

| (11) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(11)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

| (12) | A hatályvesztési felülvizsgálat során a Bizottság több felhasználóval, felhasználói szövetséggel és exportáló gyártóval folytatott meghallgatásokat. |
| --- | --- |

(12)

A hatályvesztési felülvizsgálat során a Bizottság több felhasználóval, felhasználói szövetséggel és exportáló gyártóval folytatott meghallgatásokat.

1.7.   Mintavétel

Mintavétel

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat.

1.7.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (14) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, amelyet vizsgálatnak vet majd alá. Azonban a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételének napján, 2020. október 30-án feljegyzést adott ki az aktához, amelyben megállapította, hogy tekintettel az Európai Unióban működő ismert gyártók korlátozott számára, nem volt szükség mintavételre az uniós gyártók körében, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett. A Bizottság ezért mind a négy ismert uniós gyártót felkérte arra, hogy nyújtsák be a kérdőívre adott részletes válaszukat, valamint járuljanak hozzá a kérdőívre adott válaszok ellenőrzéséhez. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, amelyet vizsgálatnak vet majd alá. Azonban a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételének napján, 2020. október 30-án feljegyzést adott ki az aktához, amelyben megállapította, hogy tekintettel az Európai Unióban működő ismert gyártók korlátozott számára, nem volt szükség mintavételre az uniós gyártók körében, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett. A Bizottság ezért mind a négy ismert uniós gyártót felkérte arra, hogy nyújtsák be a kérdőívre adott részletes válaszukat, valamint járuljanak hozzá a kérdőívre adott válaszok ellenőrzéséhez.

1.7.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (15) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (16) | Csak egy független importőr jelentkezett és nyújtotta be a kért információkat. Emiatt a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(16)

Csak egy független importőr jelentkezett és nyújtotta be a kért információkat. Emiatt a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.7.3.   Mintavétel az érintett országokban működő gyártók körében

Mintavétel az érintett országokban működő gyártók körében

| (17) | Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálatban érintett országok gyártóinak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálatban érintett országok gyártóinak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő.

| (18) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az érintett országokban működő összes gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte az érintett országok képviseletét, hogy azonosítsák azokat a gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt (ha vannak ilyenek), illetőleg vegyék fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az érintett országokban működő összes gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte az érintett országok képviseletét, hogy azonosítsák azokat a gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt (ha vannak ilyenek), illetőleg vegyék fel velük a kapcsolatot.

| (19) | Négy exportáló gyártó, illetve exportáló gyártói csoport (két japán, egy kínai és egy oroszországi vállalat) nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. A megkeresett amerikai és koreai gyártók egyike sem jelentkezett és nyújtotta be a kért információkat. Az együttműködő gyártók kis számára tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy az érintett országok egyike tekintetében sincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(19)

Négy exportáló gyártó, illetve exportáló gyártói csoport (két japán, egy kínai és egy oroszországi vállalat) nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. A megkeresett amerikai és koreai gyártók egyike sem jelentkezett és nyújtotta be a kért információkat. Az együttműködő gyártók kis számára tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy az érintett országok egyike tekintetében sincs szükség mintavételre.

1.8.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (20) | A kérdőívek másolatát az ügy kezdeményezésekor elérhetővé tették a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (6). |
| --- | --- |

(20)

A kérdőívek másolatát az ügy kezdeményezésekor elérhetővé tették a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (6).

6

| (21) | A Bizottság kérdőívet is küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. A kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre, és ennek megfelelően tájékoztatást kapott arról, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság kérdőívet is küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. A kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre, és ennek megfelelően tájékoztatást kapott arról, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni.

| (22) | A kérdőívre mind a négy ismert uniós gyártótól és az együttműködő független importőrtől érkezett válasz. Hét felhasználó jelentkezett, jelezve, hogy szándékában áll részt venni a vizsgálatban. A Bizottság felkérte őket, hogy töltsék ki a felhasználóknak szánt kérdőívet. Közülük azonban csak négy felhasználó tanúsított teljeskörű együttműködést a vizsgálat során úgy, hogy a kitöltött kérdőíveket mind nyílt formában, mind pedig az érzékeny adatokat tartalmazó változatban benyújtotta. |
| --- | --- |

(22)

A kérdőívre mind a négy ismert uniós gyártótól és az együttműködő független importőrtől érkezett válasz. Hét felhasználó jelentkezett, jelezve, hogy szándékában áll részt venni a vizsgálatban. A Bizottság felkérte őket, hogy töltsék ki a felhasználóknak szánt kérdőívet. Közülük azonban csak négy felhasználó tanúsított teljeskörű együttműködést a vizsgálat során úgy, hogy a kitöltött kérdőíveket mind nyílt formában, mind pedig az érzékeny adatokat tartalmazó változatban benyújtotta.

| (23) | A kérdőívre a kínai exportáló gyártók egy csoportja, a China Baowu Steel Group Co. Ltd. (a továbbiakban: Baoshan csoport) – amely két exportáló gyártóból, a Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (a továbbiakban: Baosteel) vállalatból és a Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., (a továbbiakban: WISCO) vállalatból áll – és egy japán exportáló gyártói csoport, a Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokió, Japán (a továbbiakban: Nippon Steel) válaszolt. Az orosz gyártó, a Novolipetsk Steel (a továbbiakban: NLMK), amely eredetileg beleegyezett abba, hogy szerepeljen a mintában, nem adott teljeskörű választ a kérdőívre; 2020. december 10-i beadványában a konkrét kapacitására és termelésére korlátozódó információkat nyújtott be. Ezért a Bizottság tájékoztatta a vállalatot és az Oroszországi Föderációt, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni. Az NMLK válaszolt, de a választ a megadott határidőn túl nyújtotta be, és beadványa egyébként sem módosította volna a Bizottság által elvégzett értékelést. |
| --- | --- |

(23)

A kérdőívre a kínai exportáló gyártók egy csoportja, a China Baowu Steel Group Co. Ltd. (a továbbiakban: Baoshan csoport) – amely két exportáló gyártóból, a Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (a továbbiakban: Baosteel) vállalatból és a Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., (a továbbiakban: WISCO) vállalatból áll – és egy japán exportáló gyártói csoport, a Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokió, Japán (a továbbiakban: Nippon Steel) válaszolt. Az orosz gyártó, a Novolipetsk Steel (a továbbiakban: NLMK), amely eredetileg beleegyezett abba, hogy szerepeljen a mintában, nem adott teljeskörű választ a kérdőívre; 2020. december 10-i beadványában a konkrét kapacitására és termelésére korlátozódó információkat nyújtott be. Ezért a Bizottság tájékoztatta a vállalatot és az Oroszországi Föderációt, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni. Az NMLK válaszolt, de a választ a megadott határidőn túl nyújtotta be, és beadványa egyébként sem módosította volna a Bizottság által elvégzett értékelést.

| (24) | A nyilvánosságra hozatalt követően az NLMK előadta, hogy a Bizottság nem határozott meg határidőt az alaprendelet 18. cikkének a Bizottság általi alkalmazására vonatkozó észrevételek benyújtásával kapcsolatban. Az NLMK továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottságnak a kérdőívre adott válaszának e részével kapcsolatban nem lett volna szabad alkalmaznia a 18. cikket. |
| --- | --- |

(24)

A nyilvánosságra hozatalt követően az NLMK előadta, hogy a Bizottság nem határozott meg határidőt az alaprendelet 18. cikkének a Bizottság általi alkalmazására vonatkozó észrevételek benyújtásával kapcsolatban. Az NLMK továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottságnak a kérdőívre adott válaszának e részével kapcsolatban nem lett volna szabad alkalmaznia a 18. cikket.

| (25) | A Bizottság valóban nem határozta meg, hogy mely határidőn belül kell benyújtani a választ a 18. cikk alkalmazására vonatkozó szándékát jelző levelére. Az NLMK azonban 2020. december 10-i beadványában már jelezte, hogy különleges körülmények miatt nem fejezi be a kérdőívre adandó válasza kidolgozását, és nem ad teljeskörű választ a kérdőívre. Összességében: az NLMK csak töredékes információkkal szolgált, amelyek a saját termelési kapacitására és termelési volumenére korlátozódtak. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság valóban nem határozta meg, hogy mely határidőn belül kell benyújtani a választ a 18. cikk alkalmazására vonatkozó szándékát jelző levelére. Az NLMK azonban 2020. december 10-i beadványában már jelezte, hogy különleges körülmények miatt nem fejezi be a kérdőívre adandó válasza kidolgozását, és nem ad teljeskörű választ a kérdőívre. Összességében: az NLMK csak töredékes információkkal szolgált, amelyek a saját termelési kapacitására és termelési volumenére korlátozódtak.

| (26) | Tehát tekintettel arra, hogy az NMLK (amint azt a (241)–(245) preambulumbekezdés kifejti) nem szolgáltatott kellően megbízható információkat a termelési kapacitásról és a termelési volumenről, a Bizottság a vizsgálat iratai között megtalálható rendelkezésre álló információkat használta fel. Mindenesetre a (242) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság e tekintetben a lehetséges mértékben felhasználta az NMLK által szolgáltatott információkat. |
| --- | --- |

(26)

Tehát tekintettel arra, hogy az NMLK (amint azt a (241)–(245) preambulumbekezdés kifejti) nem szolgáltatott kellően megbízható információkat a termelési kapacitásról és a termelési volumenről, a Bizottság a vizsgálat iratai között megtalálható rendelkezésre álló információkat használta fel. Mindenesetre a (242) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság e tekintetben a lehetséges mértékben felhasználta az NMLK által szolgáltatott információkat.

| (27) | A Japánban működő exportáló gyártók másik csoportja, a JFE Steel Corporation (a továbbiakban: JFE Steel), amely eredetileg beleegyezett abba, hogy szerepeljen a mintában, hiányosan válaszolt a kérdőívre; válaszai az EU-ba és a világ többi részére irányuló exportértékesítésekre korlátozódtak. Ezért a JFE Steelt arról tájékoztatták, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a hiányzó információk tekintetében a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(27)

A Japánban működő exportáló gyártók másik csoportja, a JFE Steel Corporation (a továbbiakban: JFE Steel), amely eredetileg beleegyezett abba, hogy szerepeljen a mintában, hiányosan válaszolt a kérdőívre; válaszai az EU-ba és a világ többi részére irányuló exportértékesítésekre korlátozódtak. Ezért a JFE Steelt arról tájékoztatták, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a hiányzó információk tekintetében a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni.

| (28) | Az amerikai és a koreai gyártók tehát nem működtek együtt a vizsgálatban. A Bizottság ezért tájékoztatta az Egyesült Államokat és Koreát arról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(28)

Az amerikai és a koreai gyártók tehát nem működtek együtt a vizsgálatban. A Bizottság ezért tájékoztatta az Egyesült Államokat és Koreát arról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni.

1.9.   Igazolás

Igazolás

| (29) | Az alaprendelet 18. cikke alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság minden olyan információt kikért és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 18. cikke alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság minden olyan információt kikért és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket.

| (30) | A Covid19-járvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett kijárási korlátozások miatt a Bizottság nem tudta elvégezni az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokat. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte a megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (7). A Bizottság a következő érdekelt felek esetében végzett távoli ellenőrzést:






  — | Uniós gyártók (8):






  — | ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Franciaország |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

A Covid19-járvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett kijárási korlátozások miatt a Bizottság nem tudta elvégezni az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokat. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte a megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (7). A Bizottság a következő érdekelt felek esetében végzett távoli ellenőrzést:

7

—

Uniós gyártók (8):

8

—

ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Franciaország

| — | ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Németország |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Németország

| — | Stalprodukt s.a., Bochnia, Lengyelország |
| --- | --- |

—

Stalprodukt s.a., Bochnia, Lengyelország

| — | Független uniós importőr:






  — | Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Németország |
| --- | --- | --- |

—

Független uniós importőr:

—

Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Németország

| — | Uniós felhasználók:






  — | SGB-Smit Group, Regensburg, Németország |
| --- | --- | --- |

—

Uniós felhasználók:

—

SGB-Smit Group, Regensburg, Németország

| — | Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zágráb, Horvátország |
| --- | --- |

—

Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zágráb, Horvátország

| — | Az érintett országokbeli exportáló gyártók:






  — | Baosteel, Sanghaj, Kína |
| --- | --- | --- |

—

Az érintett országokbeli exportáló gyártók:

—

Baosteel, Sanghaj, Kína

| — | WISCO Wuhan, Kína |
| --- | --- |

—

WISCO Wuhan, Kína

| — | Nippon Steel, Tokió, Japán |
| --- | --- |

—

Nippon Steel, Tokió, Japán

| — | Kapcsolatban álló importőr/kereskedők:






  — | Wisco Europe, Németország |
| --- | --- | --- |

—

Kapcsolatban álló importőr/kereskedők:

—

Wisco Europe, Németország

| — | Baosteel Germany, Németország |
| --- | --- |

—

Baosteel Germany, Németország

| — | Baosteel Italy, Olaszország |
| --- | --- |

—

Baosteel Italy, Olaszország

1.10.   Tájékoztatás

Tájékoztatás

| (31) | A Bizottság 2021. október 21-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottság 2021. november 22-én újabb végső tájékoztatást küldött a Nippon Steel részére a dömpingszámítások helyesbítéséről. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság 2021. október 21-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottság 2021. november 22-én újabb végső tájékoztatást küldött a Nippon Steel részére a dömpingszámítások helyesbítéséről. Észrevétel nem érkezett.

| (32) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (33) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: a Kínából, Japánból, Koreából, Oroszországból és az Egyesült Államokból származó, jelenleg az ex 7225 11 00 (TARIC-kódok: 7225110011, 7225110015 és 7225110019) és az ex 7226 11 00 (TARIC-kódok: 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 és 7226110096) KN-kódok alá tartozó, több mint 0,16 mm vastagságú, szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek. |
| --- | --- |

(33)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: a Kínából, Japánból, Koreából, Oroszországból és az Egyesült Államokból származó, jelenleg az ex 7225 11 00 (TARIC-kódok: 7225110011, 7225110015 és 7225110019) és az ex 7226 11 00 (TARIC-kódok: 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 és 7226110096) KN-kódok alá tartozó, több mint 0,16 mm vastagságú, szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek.

| (34) | A GOES-t melegen hengerelt, különböző vastagságú szilícium-elektroacél tekercsekből állítják elő, amely szemcsézetének iránya egységes annak érdekében, hogy nagy hatékonyságú mágneses vezetőképességet tegyen lehetővé. A vezetőképesség elégtelenségét „vasveszteségnek” nevezik, amely a termék minőségének elsődleges mutatója, és amelyet W/kg-ban adnak meg. Az előállított GOES lehet „nagy permeabilitású”, azaz nagy vezetőképességű, illetve szabványos vagy hagyományos GOES. A nagy permeabilitású típusok kisebb vasveszteséget mutatnak, a lemezek vastagságától függetlenül. Ezen túlmenően a nagy permeabilitású típusokat finomított doménű (domain refined, a továbbiakban: DR) típusként is elő lehet állítani, amelynek még kisebb a vasvesztesége annak eredményeként, hogy vékony vonalakat írnak az acél felületére. |
| --- | --- |

(34)

A GOES-t melegen hengerelt, különböző vastagságú szilícium-elektroacél tekercsekből állítják elő, amely szemcsézetének iránya egységes annak érdekében, hogy nagy hatékonyságú mágneses vezetőképességet tegyen lehetővé. A vezetőképesség elégtelenségét „vasveszteségnek” nevezik, amely a termék minőségének elsődleges mutatója, és amelyet W/kg-ban adnak meg. Az előállított GOES lehet „nagy permeabilitású”, azaz nagy vezetőképességű, illetve szabványos vagy hagyományos GOES. A nagy permeabilitású típusok kisebb vasveszteséget mutatnak, a lemezek vastagságától függetlenül. Ezen túlmenően a nagy permeabilitású típusokat finomított doménű (domain refined, a továbbiakban: DR) típusként is elő lehet állítani, amelynek még kisebb a vasvesztesége annak eredményeként, hogy vékony vonalakat írnak az acél felületére.

| (35) | A permeabilitás-, a vastagság- és a szélességbeli különbségek ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező termék valamennyi típusának ugyanazok az alapvető fizikai jellemzői, és alapvetően ugyanarra a célra használják őket. |
| --- | --- |

(35)

A permeabilitás-, a vastagság- és a szélességbeli különbségek ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező termék valamennyi típusának ugyanazok az alapvető fizikai jellemzői, és alapvetően ugyanarra a célra használják őket.

| (36) | A GOES-t elsősorban olyan elektromos berendezésekben használják, amelyekben a mágneses fluxust az „irányított” irányba lehet kényszeríteni, például amikor az elektromos energiát nagy távolságokra továbbítják. Ennek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező terméket hálózati és elosztótranszformátorok magjának anyagaként használják. |
| --- | --- |

(36)

A GOES-t elsősorban olyan elektromos berendezésekben használják, amelyekben a mágneses fluxust az „irányított” irányba lehet kényszeríteni, például amikor az elektromos energiát nagy távolságokra továbbítják. Ennek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező terméket hálózati és elosztótranszformátorok magjának anyagaként használják.

| (37) | A GOES-t söntfojtókban is használják, amelyeket a nagyfeszültségű energiaszállító rendszerekben a feszültség stabilizálására alkalmazzák a terhelésingadozások alatt. A felülvizsgálat tárgyát képező termék a kisebb transzformátorokat magukban foglaló berendezésekben, például villamos háztartási készülékekben, valamint űrrepülési, repülésműszaki és elektronikus berendezésekben is használható. A GOES ezenkívül nagyméretű, nagyteljesítményű generátorokban is alkalmazható, ha kialakításuk lehetővé teszi az irányított mágneses jellemzők hatékony kiaknázását. |
| --- | --- |

(37)

A GOES-t söntfojtókban is használják, amelyeket a nagyfeszültségű energiaszállító rendszerekben a feszültség stabilizálására alkalmazzák a terhelésingadozások alatt. A felülvizsgálat tárgyát képező termék a kisebb transzformátorokat magukban foglaló berendezésekben, például villamos háztartási készülékekben, valamint űrrepülési, repülésműszaki és elektronikus berendezésekben is használható. A GOES ezenkívül nagyméretű, nagyteljesítményű generátorokban is alkalmazható, ha kialakításuk lehetővé teszi az irányított mágneses jellemzők hatékony kiaknázását.

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (38) | Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék, |
| --- | --- | --- |

(38)

Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék,

| — | az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (39) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(39)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (40) | Az NLMK és az orosz kormány azzal érvelt, hogy az Oroszországi Föderációból származó behozatal alacsonyabb átlagos árai azzal magyarázhatók, hogy az exportált GOES jelentős hányada „másodosztályú” és „harmadosztályú” (több hiba, varratok száma, simaság hiánya), és hogy ez utóbbi típusok nem versenyeznek a felülvizsgálat tárgyát képező termék más típusaival. Az exportált „másodosztályú” és „harmadosztályú” GOES-ek különböző termékeknek minősülnek, és nem felelnek meg az európai műszaki szabványoknak. Ezért az orosz exportáló gyártó és az orosz kormány azzal érvelt, hogy a „másodosztályú” és „harmadosztályú” anyagaikat ki kell zárni a termékkörből, vagy egy külön (negyedik) minimális importár-szintet kell meghatározni, amely tükrözi rendkívül alacsony piaci értéküket. |
| --- | --- |

(40)

Az NLMK és az orosz kormány azzal érvelt, hogy az Oroszországi Föderációból származó behozatal alacsonyabb átlagos árai azzal magyarázhatók, hogy az exportált GOES jelentős hányada „másodosztályú” és „harmadosztályú” (több hiba, varratok száma, simaság hiánya), és hogy ez utóbbi típusok nem versenyeznek a felülvizsgálat tárgyát képező termék más típusaival. Az exportált „másodosztályú” és „harmadosztályú” GOES-ek különböző termékeknek minősülnek, és nem felelnek meg az európai műszaki szabványoknak. Ezért az orosz exportáló gyártó és az orosz kormány azzal érvelt, hogy a „másodosztályú” és „harmadosztályú” anyagaikat ki kell zárni a termékkörből, vagy egy külön (negyedik) minimális importár-szintet kell meghatározni, amely tükrözi rendkívül alacsony piaci értéküket.

| (41) | A Bizottság elutasította a fenti kérelmeket, mivel sem a termékkör, sem a minimális importár nem módosítható hatályvesztési felülvizsgálat keretében. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság elutasította a fenti kérelmeket, mivel sem a termékkör, sem a minimális importár nem módosítható hatályvesztési felülvizsgálat keretében.

| (42) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK kijelentette, hogy egy elfogulatlan vizsgálatot végző hatóságnak haladéktalanul meg kellett volna indítania egy, a termékkör meghatározására és/vagy az intézkedések formájára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot. A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel nem rendelkezett elegendő bizonyítékkal egy ilyen vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(42)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK kijelentette, hogy egy elfogulatlan vizsgálatot végző hatóságnak haladéktalanul meg kellett volna indítania egy, a termékkör meghatározására és/vagy az intézkedések formájára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot. A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel nem rendelkezett elegendő bizonyítékkal egy ilyen vizsgálat megindításához.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (43) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése az érintett országokból érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése az érintett országokból érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (44) | Az oroszországi, egyesült államokbeli és koreai gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(44)

Az oroszországi, egyesült államokbeli és koreai gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálatban.

| (45) | A Bizottság mind a három érintett ország hatóságait tájékoztatta arról, hogy a Bizottság az együttműködés hiánya miatt az Oroszországra, az Egyesült Államokra és Koreára vonatkozó ténymegállapításokat illetően az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott az érintett három ország hatóságaitól e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság mind a három érintett ország hatóságait tájékoztatta arról, hogy a Bizottság az együttműködés hiánya miatt az Oroszországra, az Egyesült Államokra és Koreára vonatkozó ténymegállapításokat illetően az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott az érintett három ország hatóságaitól e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (46) | Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó, az Oroszországgal, az Egyesült Államokkal és Koreával kapcsolatos ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösképpen a következőkre: nyilvánosan hozzáférhető adatok, mint például vállalatok hivatalos weboldalai, valamint a felülvizsgálati kérelmekben megadott, illetve az együttműködő felektől a felülvizsgálat során kapott információk. A Bizottság különböző importstatisztikákat is felhasznált, többek között az Eurostat COMEXT importstatisztikáit és a Globális Kereskedelmi Atlaszt. |
| --- | --- |

(46)

Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó, az Oroszországgal, az Egyesült Államokkal és Koreával kapcsolatos ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösképpen a következőkre: nyilvánosan hozzáférhető adatok, mint például vállalatok hivatalos weboldalai, valamint a felülvizsgálati kérelmekben megadott, illetve az együttműködő felektől a felülvizsgálat során kapott információk. A Bizottság különböző importstatisztikákat is felhasznált, többek között az Eurostat COMEXT importstatisztikáit és a Globális Kereskedelmi Atlaszt.

| (47) | Ezenkívül a Baoshan csoport tekintetében és a távoli ellenőrzést követően a Bizottság a munkaerőköltségekre alkalmazta az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését. Az alábbi (207) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vállalat nem szolgáltatott ellenőrzött és megbízható bizonyítékot a GOES gyártására fordított munkaórák kiszámítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(47)

Ezenkívül a Baoshan csoport tekintetében és a távoli ellenőrzést követően a Bizottság a munkaerőköltségekre alkalmazta az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését. Az alábbi (207) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vállalat nem szolgáltatott ellenőrzött és megbízható bizonyítékot a GOES gyártására fordított munkaórák kiszámítására vonatkozóan.

3.2.   Japán

Japán

3.2.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (48) | Csupán egy japán exportáló gyártó (a Nippon Steel) működött együtt teljes mértékben a jelenlegi vizsgálatban. Az eljárás megindítását követően a második ismert japán exportáló gyártó (a JFE Steel) jelentkezett, és hiányosan válaszolt a kérdőívre, válaszait az exportértékesítésekre, a termelésre és a kapacitásra korlátozva. Ezért a Bizottság tájékoztatta a JFE Steelt és a japán kormányt arról a szándékáról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket alkalmazza. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(48)

Csupán egy japán exportáló gyártó (a Nippon Steel) működött együtt teljes mértékben a jelenlegi vizsgálatban. Az eljárás megindítását követően a második ismert japán exportáló gyártó (a JFE Steel) jelentkezett, és hiányosan válaszolt a kérdőívre, válaszait az exportértékesítésekre, a termelésre és a kapacitásra korlátozva. Ezért a Bizottság tájékoztatta a JFE Steelt és a japán kormányt arról a szándékáról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket alkalmazza. Észrevétel nem érkezett.

| (49) | Emiatt a belföldi értékesítés vonatkozásában az ebben a szakaszban szereplő megállapítások részben az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapultak. E célból a Bizottság a Nippon Steel által szolgáltatott információkat, a JFE által az exportértékesítésekre vonatkozóan benyújtott információkat, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, az Eurostat statisztikáit és a nyilvánosan hozzáférhető információkat használta fel. |
| --- | --- |

(49)

Emiatt a belföldi értékesítés vonatkozásában az ebben a szakaszban szereplő megállapítások részben az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapultak. E célból a Bizottság a Nippon Steel által szolgáltatott információkat, a JFE által az exportértékesítésekre vonatkozóan benyújtott információkat, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, az Eurostat statisztikáit és a nyilvánosan hozzáférhető információkat használta fel.

| (50) | A két japán exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt a Japánból az Unióba irányuló kivitel 100 %-át adta. |
| --- | --- |

(50)

A két japán exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt a Japánból az Unióba irányuló kivitel 100 %-át adta.

3.2.2.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

Dömping a felülvizsgálati időszakban

3.2.2.1.   Rendes érték

| (51) | A Bizottság a Nippon Steel esetében a rendes értéket a következők alapján állapította meg. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a teljes mértékben együttműködő exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítések teljes volumene reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítések akkor reprezentatívak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon bonyolított belföldi értékesítésének teljes volumene az exportáló gyártó esetében eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság a Nippon Steel esetében a rendes értéket a következők alapján állapította meg. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a teljes mértékben együttműködő exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítések teljes volumene reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítések akkor reprezentatívak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon bonyolított belföldi értékesítésének teljes volumene az exportáló gyártó esetében eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

| (52) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártó esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártó esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (53) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy a teljes mértékben együttműködő exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevőknek történt belföldi értékesítési összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy ezek a terméktípusok reprezentatívak voltak. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy a teljes mértékben együttműködő exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevőknek történt belföldi értékesítési összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy ezek a terméktípusok reprezentatívak voltak.

| (54) | A Bizottság ezt követően a Nippon Steel egészére nézve, valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) be kezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítési ár alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság ezt követően a Nippon Steel egészére nézve, valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) be kezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítési ár alapján végezze-e el.

| (55) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron belföldön értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(55)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron belföldön értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (56) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(56)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árak súlyozott átlaga.

| (57) | A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(57)

A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget.

| (58) | A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy az összes belföldi értékesítés több mint 90 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta az előállítási költséget. Ennek megfelelően a Bizottság a terméktípustól függően a rendes értéket a (56) preambulumbekezdésben ismertetett esetben a felülvizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként, a (57) preambulumbekezdésben ismertetett esetben pedig kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számította ki. |
| --- | --- |

(58)

A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy az összes belföldi értékesítés több mint 90 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta az előállítási költséget. Ennek megfelelően a Bizottság a terméktípustól függően a rendes értéket a (56) preambulumbekezdésben ismertetett esetben a felülvizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként, a (57) preambulumbekezdésben ismertetett esetben pedig kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számította ki.

| (59) | Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte. |
| --- | --- |

(59)

Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

| (60) | E terméktípusok esetében a rendes érték képzésekor az egyetlen exportáló gyártó hasonló termékének a felülvizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségéhez hozzáadta:






  a) | a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az egyetlen együttműködő exportáló gyártónál felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(60)

E terméktípusok esetében a rendes érték képzésekor az egyetlen exportáló gyártó hasonló termékének a felülvizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségéhez hozzáadta:

a)

a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az egyetlen együttműködő exportáló gyártónál felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

| b) | a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által elért nyereség súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által elért nyereség súlyozott átlaga.

| (61) | A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlaga és a nyereség hozzáadása a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügylet alapján történt. |
| --- | --- |

(61)

A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlaga és a nyereség hozzáadása a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügylet alapján történt.

| (62) | A JFE Steelt illetően megjegyzendő, hogy a Bizottság együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket használta fel a belföldi értékesítések tekintetében. Mivel a JFE Steel belföldi piaci áraira vonatkozóan nem álltak rendelkezésre megbízható adatok, a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő módszertan és értékek alkalmazásával számtanilag képzett rendes értéket állapított meg. |
| --- | --- |

(62)

A JFE Steelt illetően megjegyzendő, hogy a Bizottság együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket használta fel a belföldi értékesítések tekintetében. Mivel a JFE Steel belföldi piaci áraira vonatkozóan nem álltak rendelkezésre megbízható adatok, a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő módszertan és értékek alkalmazásával számtanilag képzett rendes értéket állapított meg.

3.2.2.2.   Exportár

| (63) | A Nippon Steel kizárólag vele kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül exportált az Unióba. Ezért a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban állapította meg, vagyis azon ár alapján, amelyen az importált termékek első viszonteladása történt egy független vásárlónak. A Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a felhalmozódó nyereség figyelembevételével kiigazította. |
| --- | --- |

(63)

A Nippon Steel kizárólag vele kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül exportált az Unióba. Ezért a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban állapította meg, vagyis azon ár alapján, amelyen az importált termékek első viszonteladása történt egy független vásárlónak. A Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a felhalmozódó nyereség figyelembevételével kiigazította.

| (64) | A JFE közvetlenül exportált az Unióba, ezért a Bizottság az exportárat az Unióba történő exportra értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapította meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(64)

A JFE közvetlenül exportált az Unióba, ezért a Bizottság az exportárat az Unióba történő exportra értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapította meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.2.2.3.   Összehasonlítás

| (65) | A Bizottság gyártelepi alapon összehasonlította a fentiek szerint meghatározott rendes értéket és az exportárat. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság gyártelepi alapon összehasonlította a fentiek szerint meghatározott rendes értéket és az exportárat.

| (66) | Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság adott és indokolt esetben kiigazításokat végzett az együttműködő exportáló gyártó által fizetett fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, csomagolási, hitelköltségek és banki költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(66)

Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság adott és indokolt esetben kiigazításokat végzett az együttműködő exportáló gyártó által fizetett fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, csomagolási, hitelköltségek és banki költségek tekintetében.

| (67) | A Nippon Steel az általa az EU-ba exportált egyes terméktípusok belföldi értékesítését nem végezte. Tekintettel az összehasonlítható exportértékesítések nagy mennyiségére, és figyelembe véve, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat keretében nem szükséges meghatározni a dömping pontos mennyiségét, hanem csak azt, hogy a dömping a jövőben valószínűleg folytatódik-e vagy megismétlődik-e, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a megállapított összehasonlítás pontos. |
| --- | --- |

(67)

A Nippon Steel az általa az EU-ba exportált egyes terméktípusok belföldi értékesítését nem végezte. Tekintettel az összehasonlítható exportértékesítések nagy mennyiségére, és figyelembe véve, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat keretében nem szükséges meghatározni a dömping pontos mennyiségét, hanem csak azt, hogy a dömping a jövőben valószínűleg folytatódik-e vagy megismétlődik-e, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a megállapított összehasonlítás pontos.

| (68) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel a meglévő ítélkezési gyakorlatra (9) hivatkozva előadta, hogy a Bizottságnak a Nippon Steelre alkalmazandó dömpingkülönbözetet az EU-ba irányuló összes exportértékesítés alapján kellett volna kiszámítania. |
| --- | --- |

(68)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel a meglévő ítélkezési gyakorlatra (9) hivatkozva előadta, hogy a Bizottságnak a Nippon Steelre alkalmazandó dömpingkülönbözetet az EU-ba irányuló összes exportértékesítés alapján kellett volna kiszámítania.

9

| (69) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingkülönbözet nem fedi le az EU-ba irányuló összes exportértékesítést, mivel – amint az a fenti (67) preambulumbekezdés kifejti – a vállalat által az EU-ba exportált egyes terméktípusok esetében nem volt ennek megfelelő belföldi értékesítés. Ezeket a terméktípusokat (amelyek a teljes exportált mennyiség 38 %-át tették ki) a Bizottság kezdetben nem vette figyelembe a dömpingszámításokban, mivel a vállalat nem nyújtotta be a hozzájuk kapcsolódó előállítási költségeket. Az EU-ba irányuló exportértékesítések 100 %-ára vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében és a vállalattól származó pontosabb adatok hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy a terméktípusokat szélességük alapján csoportosítja. A szélesség olyan paraméter, amely kisebb hatást gyakorol az előállítási költségekre és az értékesítési árra, mint a vasveszteség és a vastagság. A Bizottság ennek alapján számította ki a rendes értéket valamennyi terméktípusra vonatkozóan. A helyesbített dömpingszámításokat a Bizottság közölte a vállalattal. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingkülönbözet nem fedi le az EU-ba irányuló összes exportértékesítést, mivel – amint az a fenti (67) preambulumbekezdés kifejti – a vállalat által az EU-ba exportált egyes terméktípusok esetében nem volt ennek megfelelő belföldi értékesítés. Ezeket a terméktípusokat (amelyek a teljes exportált mennyiség 38 %-át tették ki) a Bizottság kezdetben nem vette figyelembe a dömpingszámításokban, mivel a vállalat nem nyújtotta be a hozzájuk kapcsolódó előállítási költségeket. Az EU-ba irányuló exportértékesítések 100 %-ára vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében és a vállalattól származó pontosabb adatok hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy a terméktípusokat szélességük alapján csoportosítja. A szélesség olyan paraméter, amely kisebb hatást gyakorol az előállítási költségekre és az értékesítési árra, mint a vasveszteség és a vastagság. A Bizottság ennek alapján számította ki a rendes értéket valamennyi terméktípusra vonatkozóan. A helyesbített dömpingszámításokat a Bizottság közölte a vállalattal. Észrevétel nem érkezett.

3.2.2.4.   Dömpingkülönbözet

| (70) | Mind a Nippon Steel, mind a JFE Steel esetében a rendes érték és az exportár összehasonlítása azt mutatta, hogy az EU-ba irányuló értékesítésük a felülvizsgálati időszakban dömpingelt árakon történt. A Nippon Steel esetében megállapított dömpingkülönbözet 31 % körül, míg a JFE Steel esetében 19 % körül volt. |
| --- | --- |

(70)

Mind a Nippon Steel, mind a JFE Steel esetében a rendes érték és az exportár összehasonlítása azt mutatta, hogy az EU-ba irányuló értékesítésük a felülvizsgálati időszakban dömpingelt árakon történt. A Nippon Steel esetében megállapított dömpingkülönbözet 31 % körül, míg a JFE Steel esetében 19 % körül volt.

| (71) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.2.3.   A dömping folytatódásának valószínűsége

A dömping folytatódásának valószínűsége

| (72) | A felülvizsgálati időszak alatti dömping ténymegállapításán túlmenően a Bizottság azt is elemezte, hogy a Japánból származó GOES behozatalára vonatkozó intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a Japánban rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(72)

A felülvizsgálati időszak alatti dömping ténymegállapításán túlmenően a Bizottság azt is elemezte, hogy a Japánból származó GOES behozatalára vonatkozó intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a Japánban rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

a)   
  Szabad kapacitás

Szabad kapacitás

| (73) | A két ismert japán exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a japán termelési kapacitás [350 000–410 000] tonnát tett ki. |
| --- | --- |

(73)

A két ismert japán exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a japán termelési kapacitás [350 000–410 000] tonnát tett ki.

| (74) | Ugyanezen adatkészlet alapján a Bizottság megállapította, hogy Japánban a GOES szabad kapacitása körülbelül [50 000–110 000] tonna volt. |
| --- | --- |

(74)

Ugyanezen adatkészlet alapján a Bizottság megállapította, hogy Japánban a GOES szabad kapacitása körülbelül [50 000–110 000] tonna volt.

| (75) | A Nippon Steel előadta, hogy Japán szabad kapacitását a Bizottság túlbecsülte, mivel nem vette figyelembe azt, hogy Japán elsősorban a GOES vékonyabb típusát gyártja, amelynek esetében a volumen kisebb, mint az uniós gazdasági ágazat és más érintett országok által előállított GOES esetében. |
| --- | --- |

(75)

A Nippon Steel előadta, hogy Japán szabad kapacitását a Bizottság túlbecsülte, mivel nem vette figyelembe azt, hogy Japán elsősorban a GOES vékonyabb típusát gyártja, amelynek esetében a volumen kisebb, mint az uniós gazdasági ágazat és más érintett országok által előállított GOES esetében.

| (76) | Az Unióba és a többi fő exportáló országba (például Indiába és Mexikóba) exportált modellek elemzése azt mutatta, hogy a Nippon Steel által exportált modellek túlnyomó többségének hasonló vagy nagyobb a vastagsága, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott termékeké. Az EU-ba exportált vékonyabb GOES részesedése is jelentős volt, és valóban volt kereslet e terméktípus iránt az uniós piacon. Más szóval, ha a szabad kapacitás kizárólag a vékonyabb termékeknek lenne tulajdonítható (ami nem így van), akkor is fennállna az, hogy az uniós piacon van kereslet az ilyen termékek iránt. |
| --- | --- |

(76)

Az Unióba és a többi fő exportáló országba (például Indiába és Mexikóba) exportált modellek elemzése azt mutatta, hogy a Nippon Steel által exportált modellek túlnyomó többségének hasonló vagy nagyobb a vastagsága, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott termékeké. Az EU-ba exportált vékonyabb GOES részesedése is jelentős volt, és valóban volt kereslet e terméktípus iránt az uniós piacon. Más szóval, ha a szabad kapacitás kizárólag a vékonyabb termékeknek lenne tulajdonítható (ami nem így van), akkor is fennállna az, hogy az uniós piacon van kereslet az ilyen termékek iránt.

| (77) | Továbbá a Bizottság a szabad kapacitásra vonatkozó értékelését a japán exportáló gyártók által szolgáltatott információkra alapozta, ezért nem értette, hogyan becsülhette volna túl a szabad kapacitást, ha az adatok maguktól az exportáló gyártóktól származtak. Mindenesetre a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az előállított mennyiségre vonatkozó állítás nem volt kellően részletes és megalapozott, mivel nem adta meg a termelési kapacitásban vagy a szabad kapacitásban megmutatkozó azon különbséget, amely az előállított mennyiség állítólagos különbségével állt volna összefüggésben. Ezt az állítást továbbá csak a Nippon Steel fogalmazta meg, és nem tartalmazott semmilyen információt a másik fő japán exportáló gyártó által előállított termékek vastagsága tekintetében. A fentiek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(77)

Továbbá a Bizottság a szabad kapacitásra vonatkozó értékelését a japán exportáló gyártók által szolgáltatott információkra alapozta, ezért nem értette, hogyan becsülhette volna túl a szabad kapacitást, ha az adatok maguktól az exportáló gyártóktól származtak. Mindenesetre a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az előállított mennyiségre vonatkozó állítás nem volt kellően részletes és megalapozott, mivel nem adta meg a termelési kapacitásban vagy a szabad kapacitásban megmutatkozó azon különbséget, amely az előállított mennyiség állítólagos különbségével állt volna összefüggésben. Ezt az állítást továbbá csak a Nippon Steel fogalmazta meg, és nem tartalmazott semmilyen információt a másik fő japán exportáló gyártó által előállított termékek vastagsága tekintetében. A fentiek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (78) | Ezenkívül a Bizottság tekintetbe vette azt is, hogy a japán exportáló gyártók nem szemcseorientált elektromosacél-termékeket (a továbbiakban: NOES) is előállítanak. A GOES és a NOES gyártásához ugyanazt a berendezést használják. Ez azt jelenti, hogy műszakilag lehetséges a NOES gyártásából kapacitást felszabadítani és a GOES gyártására átállni. Ilyen átállásra a jövőben akkor kerülhet sor, ha a japán exportáló gyártók gazdasági ösztönzést kapnak erre. Ennek következtében az azonosított szabad kapacitás adott esetben tovább növekedhet. |
| --- | --- |

(78)

Ezenkívül a Bizottság tekintetbe vette azt is, hogy a japán exportáló gyártók nem szemcseorientált elektromosacél-termékeket (a továbbiakban: NOES) is előállítanak. A GOES és a NOES gyártásához ugyanazt a berendezést használják. Ez azt jelenti, hogy műszakilag lehetséges a NOES gyártásából kapacitást felszabadítani és a GOES gyártására átállni. Ilyen átállásra a jövőben akkor kerülhet sor, ha a japán exportáló gyártók gazdasági ösztönzést kapnak erre. Ennek következtében az azonosított szabad kapacitás adott esetben tovább növekedhet.

| (79) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a japán kormány és a Nippon Steel azt állította, hogy a japán gyártók nem szabadíthatják fel a NOES előállítására szánt kapacitásukat az EU-ba irányuló exportra szánt GOES előállítására, mivel a Nippon Steelt kötik azok a szerződések, amelyeket elektromos járművek gyártóival a NOES gyártására vonatkozóan kötött. Ebben az összefüggésben azzal érveltek, hogy a szabad kapacitás értékelését nem lenne szabad erre az elemre alapozni. |
| --- | --- |

(79)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a japán kormány és a Nippon Steel azt állította, hogy a japán gyártók nem szabadíthatják fel a NOES előállítására szánt kapacitásukat az EU-ba irányuló exportra szánt GOES előállítására, mivel a Nippon Steelt kötik azok a szerződések, amelyeket elektromos járművek gyártóival a NOES gyártására vonatkozóan kötött. Ebben az összefüggésben azzal érveltek, hogy a szabad kapacitás értékelését nem lenne szabad erre az elemre alapozni.

| (80) | A Bizottság tudomásul vette, hogy az elektromosjármű-gyártókkal a NOES előállítására vonatkozó kötelező érvényű szerződések vannak érvényben, amelyek önmagukban nem teszik lehetővé a kapacitásnak a GOES előállítására való azonnali felszabadítását. A Bizottság azonban azt is figyelembe vette, hogy amennyiben az elektromos járművek piacán a piaci feltételek kedvezőtlenül alakulnak, a japán exportáló gyártók több kapacitást fordíthatnak a GOES gyártására, tekintettel arra, hogy a GOES és a NOES előállításához ugyanazokat a berendezéseket használják. Mindenesetre – függetlenül attól, hogy a NOES iránti kereslet hogyan alakul az elkövetkező években – a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szabad kapacitás értékelésére vonatkozóan a (74) preambulumbekezdésben említett következtetései továbbra is érvényesek, mivel azok kizárólag a GOES-hez kapcsolódó szabad kapacitás meglétén alapulnak, és e kapacitás nem tartalmazta a NOES előállításához kapcsolódóan felszabaduló további szabad kapacitásokat. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság tudomásul vette, hogy az elektromosjármű-gyártókkal a NOES előállítására vonatkozó kötelező érvényű szerződések vannak érvényben, amelyek önmagukban nem teszik lehetővé a kapacitásnak a GOES előállítására való azonnali felszabadítását. A Bizottság azonban azt is figyelembe vette, hogy amennyiben az elektromos járművek piacán a piaci feltételek kedvezőtlenül alakulnak, a japán exportáló gyártók több kapacitást fordíthatnak a GOES gyártására, tekintettel arra, hogy a GOES és a NOES előállításához ugyanazokat a berendezéseket használják. Mindenesetre – függetlenül attól, hogy a NOES iránti kereslet hogyan alakul az elkövetkező években – a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szabad kapacitás értékelésére vonatkozóan a (74) preambulumbekezdésben említett következtetései továbbra is érvényesek, mivel azok kizárólag a GOES-hez kapcsolódó szabad kapacitás meglétén alapulnak, és e kapacitás nem tartalmazta a NOES előállításához kapcsolódóan felszabaduló további szabad kapacitásokat.

b)   
  Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (81) | Méretét tekintve az uniós piac (265 000–280 000 tonna felhasználás a felülvizsgálati időszakban) globálisan a GOES legnagyobb piacai közé tartozik. Az érintett országok közül csak Kína rendelkezik a nagyobb belföldi piaccal, mint az EU; az Egyesült Államok, Korea, Oroszország és Japán belföldi felhasználásának mértéke jóval kisebb. |
| --- | --- |

(81)

Méretét tekintve az uniós piac (265 000–280 000 tonna felhasználás a felülvizsgálati időszakban) globálisan a GOES legnagyobb piacai közé tartozik. Az érintett országok közül csak Kína rendelkezik a nagyobb belföldi piaccal, mint az EU; az Egyesült Államok, Korea, Oroszország és Japán belföldi felhasználásának mértéke jóval kisebb.

| (82) | Az azonosított szabad kapacitás a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás [28–31 %-ának] felel meg, ahogyan azt az alábbi (259) preambulumbekezdés megállapítja. Ugyanakkor valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a szabad kapacitást nagy mennyiségben irányítanák az uniós piacra. A japán belföldi piac a japán termelési kapacitás mintegy egynegyedét veszi fel, és e piacot hagyományosan csaknem 100 %-ban kielégíti a belföldi termelés. |
| --- | --- |

(82)

Az azonosított szabad kapacitás a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás [28–31 %-ának] felel meg, ahogyan azt az alábbi (259) preambulumbekezdés megállapítja. Ugyanakkor valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a szabad kapacitást nagy mennyiségben irányítanák az uniós piacra. A japán belföldi piac a japán termelési kapacitás mintegy egynegyedét veszi fel, és e piacot hagyományosan csaknem 100 %-ban kielégíti a belföldi termelés.

| (83) | Emellett a japán GOES-ágazat exportorientált, tekintettel arra, hogy az összetermelés több mint [70–80] %-át kivitelre szánják. Végezetül: Kína és az Egyesült Államok kereskedelmi védelmi vámokat alkalmaz, amelyek valójában csökkentik a japán exportáló gyártók hozzáférését e fontos piacokhoz. A Kínába irányuló japán kivitel a Kína által bevezetett intézkedések nyomán különösen meredeken csökkent. |
| --- | --- |

(83)

Emellett a japán GOES-ágazat exportorientált, tekintettel arra, hogy az összetermelés több mint [70–80] %-át kivitelre szánják. Végezetül: Kína és az Egyesült Államok kereskedelmi védelmi vámokat alkalmaz, amelyek valójában csökkentik a japán exportáló gyártók hozzáférését e fontos piacokhoz. A Kínába irányuló japán kivitel a Kína által bevezetett intézkedések nyomán különösen meredeken csökkent.

| (84) | Ezenkívül a japán exportáló gyártók az Európai Unión belül kialakult forgalmazási rendszerrel rendelkeznek, ezért könnyen növelhetik az uniós piacra irányuló szállítmányaik mennyiségét. |
| --- | --- |

(84)

Ezenkívül a japán exportáló gyártók az Európai Unión belül kialakult forgalmazási rendszerrel rendelkeznek, ezért könnyen növelhetik az uniós piacra irányuló szállítmányaik mennyiségét.

| (85) | A fentiekre tekintettel észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi japán kivitel és szabad kapacitás jelentős része átirányulna az Unióba. |
| --- | --- |

(85)

A fentiekre tekintettel észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi japán kivitel és szabad kapacitás jelentős része átirányulna az Unióba.

| (86) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a japán kormány és a Nippon Steel előadta, hogy az uniós piac már nem olyan vonzó, mint az eredeti vizsgálat idején volt, és hogy a japán gyártók szándékában áll, hogy aktívan kihasználják a feltörekvő ázsiai piacok nyújtotta lehetőségeket, és hozzátették, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Japánból származó export nem fogja elárasztani az uniós piacokat. |
| --- | --- |

(86)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a japán kormány és a Nippon Steel előadta, hogy az uniós piac már nem olyan vonzó, mint az eredeti vizsgálat idején volt, és hogy a japán gyártók szándékában áll, hogy aktívan kihasználják a feltörekvő ázsiai piacok nyújtotta lehetőségeket, és hozzátették, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Japánból származó export nem fogja elárasztani az uniós piacokat.

| (87) | A Nippon Steel úgy vélte továbbá, hogy a Bizottságnak az uniós piac vonzerejére vonatkozó következtetése megalapozatlan, mivel az kizárólag a piac méretén alapul. A Nippon Steel e tekintetben rámutatott az uniós piac vonzerejével kapcsolatos egyéb konkrét elemekre, például az árszintre, az erős belföldi gazdasági ágazat jelenlétére, az egy adott terméktípus iránti keresletre, a piacvédelmi intézkedésekre és/vagy a fuvarozással kapcsolatos visszatartó tényezőkre. |
| --- | --- |

(87)

A Nippon Steel úgy vélte továbbá, hogy a Bizottságnak az uniós piac vonzerejére vonatkozó következtetése megalapozatlan, mivel az kizárólag a piac méretén alapul. A Nippon Steel e tekintetben rámutatott az uniós piac vonzerejével kapcsolatos egyéb konkrét elemekre, például az árszintre, az erős belföldi gazdasági ágazat jelenlétére, az egy adott terméktípus iránti keresletre, a piacvédelmi intézkedésekre és/vagy a fuvarozással kapcsolatos visszatartó tényezőkre.

| (88) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ázsiai piaccal kapcsolatos állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. Mindenesetre a japán exportáló gyártók folytatták a jelentős mennyiségű kivitelt, és a figyelembe vett időszakban a Nippon Steel által említett összes tényező, a felhasználás visszaesése és a hatályos intézkedések ellenére is megtartották piaci részesedésüket az Unióban. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ázsiai piaccal kapcsolatos állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. Mindenesetre a japán exportáló gyártók folytatták a jelentős mennyiségű kivitelt, és a figyelembe vett időszakban a Nippon Steel által említett összes tényező, a felhasználás visszaesése és a hatályos intézkedések ellenére is megtartották piaci részesedésüket az Unióban.

| (89) | Hozzá kell tenni azt is, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós piac volt a japán exportáló gyártók harmadik legnagyobb exportpiaca (10). Továbbá a két japán exportáló gyártó exportértékesítéseinek alakulását vizsgáló elemzés kimutatta, hogy a nem uniós országokba irányuló exportjuk a figyelembe vett időszakban jóval nagyobb mértékben csökkent (-[25–35] %), mint az EU-ba irányuló exportjuk ugyanezen időszak alatt (-[5–15] %). |
| --- | --- |

(89)

Hozzá kell tenni azt is, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós piac volt a japán exportáló gyártók harmadik legnagyobb exportpiaca (10). Továbbá a két japán exportáló gyártó exportértékesítéseinek alakulását vizsgáló elemzés kimutatta, hogy a nem uniós országokba irányuló exportjuk a figyelembe vett időszakban jóval nagyobb mértékben csökkent (-[25–35] %), mint az EU-ba irányuló exportjuk ugyanezen időszak alatt (-[5–15] %).

10

| (90) | Az uniós piaccal kapcsolatban – méretén túl és a nagy mennyiségeken túl, amelyeket a japán exportáló gyártók itt értékesíthetnek – a Bizottság azt is megjegyezte, hogy az uniós piacot magas árszintek és a behozatal hangsúlyos jelenléte jellemzi, ami azt mutatja, hogy vonzó a GOES Unión kívüli gyártói számára. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(90)

Az uniós piaccal kapcsolatban – méretén túl és a nagy mennyiségeken túl, amelyeket a japán exportáló gyártók itt értékesíthetnek – a Bizottság azt is megjegyezte, hogy az uniós piacot magas árszintek és a behozatal hangsúlyos jelenléte jellemzi, ami azt mutatja, hogy vonzó a GOES Unión kívüli gyártói számára. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

c)   
  A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

| (91) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is folytatódna a dömping. Figyelembe véve a felülvizsgálati időszakban az Unióba szállított GOES dömpingelt árszintjeit, a Japánban rendelkezésre álló szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Japánból származó GOES valószínűsíthetőn jelentős mennyiségben érkezne az uniós piacra dömpingelt árszinten. |
| --- | --- |

(91)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is folytatódna a dömping. Figyelembe véve a felülvizsgálati időszakban az Unióba szállított GOES dömpingelt árszintjeit, a Japánban rendelkezésre álló szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Japánból származó GOES valószínűsíthetőn jelentős mennyiségben érkezne az uniós piacra dömpingelt árszinten.

3.3.   Koreai Köztársaság

Koreai Köztársaság

3.3.1.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

Dömping a felülvizsgálati időszakban

3.3.1.1.   Előzetes megjegyzések

| (92) | mivel a (28) preambulumbekezdésben említett módon a koreai exportáló gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálat folyamán, a Bizottság az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényekre alapozta az átfogó elemzését, ezen belül a dömpingszámítást is. |
| --- | --- |

(92)

mivel a (28) preambulumbekezdésben említett módon a koreai exportáló gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálat folyamán, a Bizottság az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényekre alapozta az átfogó elemzését, ezen belül a dömpingszámítást is.

| (93) | Ezért a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk, valamint az Eurostat adatai és a Globális Kereskedelmi Atlaszban szereplő exportstatisztikák felhasználásával értékelte. |
| --- | --- |

(93)

Ezért a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk, valamint az Eurostat adatai és a Globális Kereskedelmi Atlaszban szereplő exportstatisztikák felhasználásával értékelte.

3.3.1.2.   Dömping

a)   
  Rendes érték

Rendes érték

| (94) | A Bizottság ugyanazzal a módszertannal állapította meg a rendes értéket, mint amelyet a kérelmező alkalmazott a kérelmében. Mivel a koreai belföldi piaci árakra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre megbízható adatok, a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő módszertan és értékek alkalmazásával számtanilag képzett rendes értéket állapított meg. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság ugyanazzal a módszertannal állapította meg a rendes értéket, mint amelyet a kérelmező alkalmazott a kérelmében. Mivel a koreai belföldi piaci árakra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre megbízható adatok, a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő módszertan és értékek alkalmazásával számtanilag képzett rendes értéket állapított meg.

b)   
  Exportár

Exportár

| (95) | Az Unióba irányuló kivitel árait a Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(95)

Az Unióba irányuló kivitel árait a Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg.

c)   
  Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (96) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. Ehhez a Bizottság a kérelemben rendelkezésre álló információk alapján levonta a fuvarozási és biztosítási költségeket (115,82 EUR/tonna). A felülvizsgálati időszakra nézve az így megállapított, gyártelepi rendes érték 1 893 EUR/tonna, a gyártelepi exportár pedig 1 880 EUR/tonna volt. |
| --- | --- |

(96)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. Ehhez a Bizottság a kérelemben rendelkezésre álló információk alapján levonta a fuvarozási és biztosítási költségeket (115,82 EUR/tonna). A felülvizsgálati időszakra nézve az így megállapított, gyártelepi rendes érték 1 893 EUR/tonna, a gyártelepi exportár pedig 1 880 EUR/tonna volt.

d)   
  Dömping

Dömping

| (97) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy az Unióba irányuló koreai kivitel dömpingkülönbözete az exportár százalékában kifejezve csekély mértékű volt, azaz nem érte el a 2 %-ot. |
| --- | --- |

(97)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy az Unióba irányuló koreai kivitel dömpingkülönbözete az exportár százalékában kifejezve csekély mértékű volt, azaz nem érte el a 2 %-ot.

3.3.2.   A dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

A dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

| (98) | A Bizottság elemezte, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping megismétlődése. Ennek során megvizsgálta a koreai exportőrök más piacokon tanúsított magatartását, a koreai termelést és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság elemezte, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping megismétlődése. Ennek során megvizsgálta a koreai exportőrök más piacokon tanúsított magatartását, a koreai termelést és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét.

a)   
  Harmadik országokba irányuló kivitel

Harmadik országokba irányuló kivitel

| (99) | A Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz hivatalos koreai exportstatisztikái alapján elemezte a felülvizsgálati időszakban a Koreából más harmadik piacokra irányuló kivitel árait, és összehasonlította ezeket az árszinteket az importárral. Az elemzés azt mutatta, hogy a több más fő exportpiacra irányuló koreai kivitel árai az EU-ba irányuló kivitel árainál alacsonyabbak voltak. A felülvizsgálati időszakban a harmadik piacokra irányuló kivitel átlagos ára 1 442 EUR/tonna volt, ami alacsonyabb az EU-ban alkalmazandó legalacsonyabb minimális importárnál, és jóval alacsonyabb az EU-ba irányuló kivitel átlagos gyártelepi árnál. A harmadik piacok esetében alkalmazott árak és a számtanilag képzett rendes érték összehasonlítása körülbelül 30 %-os árkülönbséget mutatott. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz hivatalos koreai exportstatisztikái alapján elemezte a felülvizsgálati időszakban a Koreából más harmadik piacokra irányuló kivitel árait, és összehasonlította ezeket az árszinteket az importárral. Az elemzés azt mutatta, hogy a több más fő exportpiacra irányuló koreai kivitel árai az EU-ba irányuló kivitel árainál alacsonyabbak voltak. A felülvizsgálati időszakban a harmadik piacokra irányuló kivitel átlagos ára 1 442 EUR/tonna volt, ami alacsonyabb az EU-ban alkalmazandó legalacsonyabb minimális importárnál, és jóval alacsonyabb az EU-ba irányuló kivitel átlagos gyártelepi árnál. A harmadik piacok esetében alkalmazott árak és a számtanilag képzett rendes érték összehasonlítása körülbelül 30 %-os árkülönbséget mutatott.

| (100) | Ezért a Bizottság valószínűnek tekintette, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a koreai exportáló gyártók dömpingelt árszínvonalon értékesítenének az Unió piacán. |
| --- | --- |

(100)

Ezért a Bizottság valószínűnek tekintette, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a koreai exportáló gyártók dömpingelt árszínvonalon értékesítenének az Unió piacán.

b)   
  Szabad kapacitás

Szabad kapacitás

| (101) | A felülvizsgálati kérelemben szereplő, rendelkezésre álló tények alapján Korea a felülvizsgálati időszakban 280 000 tonna becsült termelési kapacitással és 24 000 tonna becsült szabad kapacitással rendelkezett. Korea szabad kapacitása ezért a GOES felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásának körülbelül [7–10] %-ával egyenlő. |
| --- | --- |

(101)

A felülvizsgálati kérelemben szereplő, rendelkezésre álló tények alapján Korea a felülvizsgálati időszakban 280 000 tonna becsült termelési kapacitással és 24 000 tonna becsült szabad kapacitással rendelkezett. Korea szabad kapacitása ezért a GOES felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásának körülbelül [7–10] %-ával egyenlő.

c)   
  Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (102) | A Bizottság megállapította, hogy az uniós piac az alábbi okokból vonzó az koreai gyártók számára: |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság megállapította, hogy az uniós piac az alábbi okokból vonzó az koreai gyártók számára:

| (103) | Először: amint azt a fenti (81) preambulumbekezdésben rámutat, az uniós piac a világ legnagyobb piacai közé tartozik. Másodszor: a koreai belföldi felhasználást túlnyomórészt a belföldi termelés elégíti ki, mivel csupán mintegy 19 %-át teszi ki a behozatal. Az exportáló gyártók emiatt többnyire exportorientáltak. |
| --- | --- |

(103)

Először: amint azt a fenti (81) preambulumbekezdésben rámutat, az uniós piac a világ legnagyobb piacai közé tartozik. Másodszor: a koreai belföldi felhasználást túlnyomórészt a belföldi termelés elégíti ki, mivel csupán mintegy 19 %-át teszi ki a behozatal. Az exportáló gyártók emiatt többnyire exportorientáltak.

| (104) | Harmadszor: azoknak a dömpingellenes intézkedéseknek a bevezetése nyomán, amelyeket Kína többek között Koreával szemben alkalmaz, továbbá Kína belföldi termelési kapacitásának növekedését követően az utóbbi években meredeken csökkent a Kínába irányuló koreai kivitel. Ezáltal viszont vonzóbbá válhat az uniós piac, ez pedig magában hordozza a kereskedelem Unió felé történő eltérítésének kockázatát. |
| --- | --- |

(104)

Harmadszor: azoknak a dömpingellenes intézkedéseknek a bevezetése nyomán, amelyeket Kína többek között Koreával szemben alkalmaz, továbbá Kína belföldi termelési kapacitásának növekedését követően az utóbbi években meredeken csökkent a Kínába irányuló koreai kivitel. Ezáltal viszont vonzóbbá válhat az uniós piac, ez pedig magában hordozza a kereskedelem Unió felé történő eltérítésének kockázatát.

d)   
  A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (105) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is megismétlődne a dömping. Figyelembe véve a koreai szabad kapacitást, a GOES harmadik országokba irányuló kivitelének a felülvizsgálati időszakban megfigyelt alacsony árszintjét (amely kivitelt a rendes értékhez képest dömpingáron bonyolítottak le), valamint az uniós piac vonzerejét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Koreából származó GOES valószínűsíthetően jelentős mennyiségben érkezne az uniós piacra dömpingelt árszinten. |
| --- | --- |

(105)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is megismétlődne a dömping. Figyelembe véve a koreai szabad kapacitást, a GOES harmadik országokba irányuló kivitelének a felülvizsgálati időszakban megfigyelt alacsony árszintjét (amely kivitelt a rendes értékhez képest dömpingáron bonyolítottak le), valamint az uniós piac vonzerejét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Koreából származó GOES valószínűsíthetően jelentős mennyiségben érkezne az uniós piacra dömpingelt árszinten.

3.4.   AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK

AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK

3.4.1.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

Dömping a felülvizsgálati időszakban

3.4.1.1.   Előzetes megjegyzések

| (106) | mivel a (28) preambulumbekezdésben említett módon az egyesült államokbeli exportáló gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálat folyamán, a Bizottság az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényekre alapozta az átfogó elemzését, ezen belül a dömpingszámítást is. |
| --- | --- |

(106)

mivel a (28) preambulumbekezdésben említett módon az egyesült államokbeli exportáló gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálat folyamán, a Bizottság az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényekre alapozta az átfogó elemzését, ezen belül a dömpingszámítást is.

| (107) | Ezért a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk, valamint egyéb információforrások (például az Eurostat és a Globális Kereskedelmi Atlasz adatai) felhasználásával értékelte. |
| --- | --- |

(107)

Ezért a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk, valamint egyéb információforrások (például az Eurostat és a Globális Kereskedelmi Atlasz adatai) felhasználásával értékelte.

3.4.1.2.   Dömping

a)   
  Rendes érték

Rendes érték

| (108) | A Bizottság ugyanazzal a módszertannal állapította meg a rendes értéket, mint amelyet a kérelmező alkalmazott a kérelmében. Mivel az egyesült államokbeli belföldi piaci árakra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre megbízható adatok, a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő módszertan és értékek alkalmazásával számtanilag képzett rendes értéket állapított meg. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság ugyanazzal a módszertannal állapította meg a rendes értéket, mint amelyet a kérelmező alkalmazott a kérelmében. Mivel az egyesült államokbeli belföldi piaci árakra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre megbízható adatok, a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő módszertan és értékek alkalmazásával számtanilag képzett rendes értéket állapított meg.

b)   
  Exportár

Exportár

| (109) | Az Unióba irányuló kivitel árait a Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(109)

Az Unióba irányuló kivitel árait a Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg.

c)   
  Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (110) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. Ehhez a Bizottság a kérelemben rendelkezésre álló információk alapján levonta a fuvarozási és biztosítási költségeket (166,66 EUR/tonna). A felülvizsgálati időszakra nézve az így megállapított, gyártelepi rendes érték 2 310 EUR/tonna, a gyártelepi exportár pedig 1 880 EUR/tonna volt. |
| --- | --- |

(110)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. Ehhez a Bizottság a kérelemben rendelkezésre álló információk alapján levonta a fuvarozási és biztosítási költségeket (166,66 EUR/tonna). A felülvizsgálati időszakra nézve az így megállapított, gyártelepi rendes érték 2 310 EUR/tonna, a gyártelepi exportár pedig 1 880 EUR/tonna volt.

d)   
  Dömping

Dömping

| (111) | A fentiek alapján a Bizottság körülbelül 21 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(111)

A fentiek alapján a Bizottság körülbelül 21 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.4.2.   A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

| (112) | A Bizottság elemezte, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek során megvizsgálta az egyesült államokbeli termelést és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság elemezte, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek során megvizsgálta az egyesült államokbeli termelést és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét.

a)   
  Szabad kapacitás

Szabad kapacitás

| (113) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk alapján az Egyesült Államok a felülvizsgálati időszakban 265 000 tonna becsült termelési kapacitással és 77 000 tonna becsült szabad kapacitással rendelkezett. Tehát csak az Egyesült Államok szabad kapacitása képes a GOES teljes uniós felhasználásának [27–30] %-át lefedni. |
| --- | --- |

(113)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk alapján az Egyesült Államok a felülvizsgálati időszakban 265 000 tonna becsült termelési kapacitással és 77 000 tonna becsült szabad kapacitással rendelkezett. Tehát csak az Egyesült Államok szabad kapacitása képes a GOES teljes uniós felhasználásának [27–30] %-át lefedni.

b)   
  Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (114) | A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós piac az alábbi okokból vonzó az egyesült államokbeli gyártók számára: |
| --- | --- |

(114)

A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós piac az alábbi okokból vonzó az egyesült államokbeli gyártók számára:

| (115) | Először: amint azt a fenti (81) preambulumbekezdésben rámutat, az uniós piac a világ legnagyobb piacai közé tartozik. |
| --- | --- |

(115)

Először: amint azt a fenti (81) preambulumbekezdésben rámutat, az uniós piac a világ legnagyobb piacai közé tartozik.

| (116) | Másodszor: az egyesült államokbeli belföldi felhasználást túlnyomórészt a belföldi termelés elégíti ki, mivel a felülvizsgálati időszakban csupán mintegy 15 %-át tette ki a behozatal. Az exportáló gyártók emiatt exportorientáltak. |
| --- | --- |

(116)

Másodszor: az egyesült államokbeli belföldi felhasználást túlnyomórészt a belföldi termelés elégíti ki, mivel a felülvizsgálati időszakban csupán mintegy 15 %-át tette ki a behozatal. Az exportáló gyártók emiatt exportorientáltak.

c)   
  A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

| (117) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is folytatódna a dömping. Figyelembe véve a felülvizsgálati időszakban az Unióba szállított GOES dömpingelt árszintjeit, az Egyesült Államokban rendelkezésre álló szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Egyesült Államokból származó GOES valószínűsíthetőn jelentős mennyiségben érkezne az uniós piacra dömpingelt árszinten. |
| --- | --- |

(117)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is folytatódna a dömping. Figyelembe véve a felülvizsgálati időszakban az Unióba szállított GOES dömpingelt árszintjeit, az Egyesült Államokban rendelkezésre álló szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Egyesült Államokból származó GOES valószínűsíthetőn jelentős mennyiségben érkezne az uniós piacra dömpingelt árszinten.

3.5.   KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG

KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG

3.5.1.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

Dömping a felülvizsgálati időszakban

3.5.1.1.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (118) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(118)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

| (119) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek). |
| --- | --- |

(119)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek).

| (120) | mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg. |
| --- | --- |

(120)

mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg.

| (121) | Ebből következően a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő gyártókat arra, hogy bocsássanak rendelkezésre információkat a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során felhasznált inputokra vonatkozóan. A kért információkat egyetlen független importőr adta meg. |
| --- | --- |

(121)

Ebből következően a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő gyártókat arra, hogy bocsássanak rendelkezésre információkat a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során felhasznált inputokra vonatkozóan. A kért információkat egyetlen független importőr adta meg.

| (122) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság a kínai kormánynak is küldött kérdőívet. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. |
| --- | --- |

(122)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság a kínai kormánynak is küldött kérdőívet. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (123) | A Bizottság 2020. november 30-án feljegyzést csatolt az ügy irataihoz (a továbbiakban: első feljegyzés), amelyben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának második bekezdésével összhangban kérte az érintett felek véleményét azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasználhat. A feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. Emellett a torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság két lehetséges reprezentatív országot jelölt meg: Brazíliát és Oroszországot. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság 2020. november 30-án feljegyzést csatolt az ügy irataihoz (a továbbiakban: első feljegyzés), amelyben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának második bekezdésével összhangban kérte az érintett felek véleményét azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasználhat. A feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. Emellett a torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság két lehetséges reprezentatív országot jelölt meg: Brazíliát és Oroszországot.

| (124) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. Az Eurofertől és a Baoshan csoporttól érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. Az Eurofertől és a Baoshan csoporttól érkeztek észrevételek.

| (125) | Az első feljegyzéssel kapcsolatos észrevételekre a Bizottság egy második, 2021. július 20-i feljegyzésben (a továbbiakban: második feljegyzés) reagált, amelyben tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához felhasználni kívánt, Brazíliát mint reprezentatív országot figyelembe véve. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapításához az Aperam Inox América so Sul S.A. (a továbbiakban: Aperam) nevű, a reprezentatív országban működő gyártóra vonatkozó információkat kívánja felhasználni. Az Eurofertől és a Baoshan csoporttól érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(125)

Az első feljegyzéssel kapcsolatos észrevételekre a Bizottság egy második, 2021. július 20-i feljegyzésben (a továbbiakban: második feljegyzés) reagált, amelyben tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához felhasználni kívánt, Brazíliát mint reprezentatív országot figyelembe véve. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapításához az Aperam Inox América so Sul S.A. (a továbbiakban: Aperam) nevű, a reprezentatív országban működő gyártóra vonatkozó információkat kívánja felhasználni. Az Eurofertől és a Baoshan csoporttól érkeztek észrevételek.

3.5.1.2.   A kínai kormány együttműködésének hiánya

| (126) | A Bizottság a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megindításakor kérdőívet küldött a kínai kormánynak a torzulások fennállásával kapcsolatban. A kínai kormány azonban nem nyújtott be választ. A Bizottság a 2021. szeptember 24-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai kormányt, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit szándékozza alkalmazni az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében vett jelentős torzulásoknak a GOES kínai belföldi piacán való lehetséges fennállása tekintetében. A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy tegyen észrevételeket a 18. cikk alkalmazásával kapcsolatosan. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megindításakor kérdőívet küldött a kínai kormánynak a torzulások fennállásával kapcsolatban. A kínai kormány azonban nem nyújtott be választ. A Bizottság a 2021. szeptember 24-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai kormányt, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit szándékozza alkalmazni az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében vett jelentős torzulásoknak a GOES kínai belföldi piacán való lehetséges fennállása tekintetében. A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy tegyen észrevételeket a 18. cikk alkalmazásával kapcsolatosan. Észrevétel nem érkezett.

3.5.1.3.   A jelentős torzulások fennállása

| (127) | A Bizottság a kínai acélágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (11) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság a kínai acélágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (11) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

11

| (128) | Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (12). A Bizottság megállapította különösen, hogy az acélágazatban (melynek a GOES a részét képezi) nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése (13) értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen, hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése (14) értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (15) Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. (16) Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése (17) értelmében az acélágazatban torzultak a bérköltségek, valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (18). |
| --- | --- |

(128)

Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (12). A Bizottság megállapította különösen, hogy az acélágazatban (melynek a GOES a részét képezi) nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése (13) értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen, hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése (14) értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (15) Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. (16) Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése (17) értelmében az acélágazatban torzultak a bérköltségek, valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (18).

12

13

14

15

16

17

18

| (129) | A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(129)

A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

| (130) | A kérelem információkat tartalmazott a tizenharmadik acélipari ötéves terv torzító hatásairól. A kérelem utalt továbbá az Egyesült Államok kormányának azon megállapításaira, amelyek szerint Kínában az acélágazat fölött az állam a SASAC-on keresztül viszonylag erős ellenőrzést, a villamos energia fölött pedig abszolút ellenőrzést gyakorol (19). A kérelem azt is megállapította, hogy GOES-hoz hasonló szerves bevonatú acéltermékeket melegen hengerelt tekercsekből állítják elő. Ezért a Bizottság által az (EU) 2019/687 bizottsági végrehajtási rendeletben (20) a szerves bevonatú acéltermékek tekintetében megállapított torzulások a GOES-re is vonatkoznak. A kérelem azt is megállapította, hogy a GOES-vizsgálatban részt vevő két fő kínai exportáló gyártó, a Baosteel és WISCO, egyben az e termékre vonatkozó végleges intézkedések hatálya alá tartozó szerves bevonatú acéltermékek exportáló gyártója is. 2016 végén a Baosteel és a WISCO egyesült, így Kína legnagyobb acélgyártójává vált. A kérelem a melegen hengerelt síkacél termékekre (21)vonatkozó szubvencióellenes eljárásra is hivatkozott, amely során a Bizottság számos olyan szubvenciót azonosított, amelyek az ágazatban fennálló torzulásokra utalnak. Végezetül: a kérelem említést tett a Baosteel és más gyártók által kapott pénzügyi támogatásról, amelyet a Steel Industry Coalition (22) által összeállított jelentés és az Egyesült Államok által a kiegyenlítő vámokra vonatkozóan végzett vizsgálat megállapításai támasztanak alá (23). |
| --- | --- |

(130)

A kérelem információkat tartalmazott a tizenharmadik acélipari ötéves terv torzító hatásairól. A kérelem utalt továbbá az Egyesült Államok kormányának azon megállapításaira, amelyek szerint Kínában az acélágazat fölött az állam a SASAC-on keresztül viszonylag erős ellenőrzést, a villamos energia fölött pedig abszolút ellenőrzést gyakorol (19). A kérelem azt is megállapította, hogy GOES-hoz hasonló szerves bevonatú acéltermékeket melegen hengerelt tekercsekből állítják elő. Ezért a Bizottság által az (EU) 2019/687 bizottsági végrehajtási rendeletben (20) a szerves bevonatú acéltermékek tekintetében megállapított torzulások a GOES-re is vonatkoznak. A kérelem azt is megállapította, hogy a GOES-vizsgálatban részt vevő két fő kínai exportáló gyártó, a Baosteel és WISCO, egyben az e termékre vonatkozó végleges intézkedések hatálya alá tartozó szerves bevonatú acéltermékek exportáló gyártója is. 2016 végén a Baosteel és a WISCO egyesült, így Kína legnagyobb acélgyártójává vált. A kérelem a melegen hengerelt síkacél termékekre (21)vonatkozó szubvencióellenes eljárásra is hivatkozott, amely során a Bizottság számos olyan szubvenciót azonosított, amelyek az ágazatban fennálló torzulásokra utalnak. Végezetül: a kérelem említést tett a Baosteel és más gyártók által kapott pénzügyi támogatásról, amelyet a Steel Industry Coalition (22) által összeállított jelentés és az Egyesült Államok által a kiegyenlítő vámokra vonatkozóan végzett vizsgálat megállapításai támasztanak alá (23).

19

20

21

22

23

| (131) | A (126) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben található, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen nyújtott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának a jelen ügyben való indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(131)

A (126) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben található, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen nyújtott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának a jelen ügyben való indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat.

| (132) | Az acélágazatban – melynek a GOES a részét képezi – továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. A Baosteel, a GOES fő exportőre például az acélgyártással foglalkozó, kínai állami tulajdonú jelentős vállalat, amely a közelmúltban konszolidált China Baowu Steel Group Co. Ltd. (korábbi nevén Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.) és Wuhan Iron & Steel (24). Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban (25). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át. (26) Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (27). Az összpontosítás részeként kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között (28). A GOES két kínai gyártója, a Baosteel és a WISCO (a Baoshan csoport mindkét tagja) állami tulajdonban van. |
| --- | --- |

(132)

Az acélágazatban – melynek a GOES a részét képezi – továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. A Baosteel, a GOES fő exportőre például az acélgyártással foglalkozó, kínai állami tulajdonú jelentős vállalat, amely a közelmúltban konszolidált China Baowu Steel Group Co. Ltd. (korábbi nevén Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.) és Wuhan Iron & Steel (24). Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban (25). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át. (26) Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (27). Az összpontosítás részeként kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között (28). A GOES két kínai gyártója, a Baosteel és a WISCO (a Baoshan csoport mindkét tagja) állami tulajdonban van.

24

25

26

27

28

| (133) | Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, a vizsgálat során megállapítást nyert a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a KKP közötti személyi kapcsolatok megléte, azaz hogy például a Baoshan csoportnál a KKP tagjai jelen vannak a vállalat felső vezetésében, illetve az igazgatótanács tagjai között. |
| --- | --- |

(133)

Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, a vizsgálat során megállapítást nyert a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a KKP közötti személyi kapcsolatok megléte, azaz hogy például a Baoshan csoportnál a KKP tagjai jelen vannak a vállalat felső vezetésében, illetve az igazgatótanács tagjai között.

| (134) | A GOES-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A következő példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az ágazat működésébe. A két GOES-gyártó kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét. A vizsgálat feltárta, hogy mind a Baosteelben, mind a WISCO-ban zajlik pártépítő tevékenység. A Baosteel a következőképpen mutatja be a pártépítő tevékenységet: „alapvető elkötelezettség a szigorú és átfogó pártigazgatás mellett; a vállalat által végzett ideológiai és politikai munka vezetése, egyesült frontmunka, spirituális civilizáció építése, vállalati kultúra kialakítása és a tömegek munkájának megalapozása egyebek mellett a szakszervezeteken és a Kommunista Ifjúsági Szövetségen keresztül; a párt stílusát követő, becsületes irányítás, valamint a fegyelmi bizottságok abban való támogatása, hogy eredményesen gyakorolják felügyeleti feladataikat”. (29) A WISCO honlapján jelzi, hogy a Kínai Kommunista Párt 2021. január 22-én tartott első tagkongresszusán a WISCO Group Co., Ltd. „úgy határozott, hogy teljes mértékben betölti a pártbizottság vezető szerepét: »irányítja, kezeli az általános helyzetet és biztosítja a végrehajtást«, javítja a politikai pozíciókat, megerősíti az elszámoltathatóságot, és mindent megtesz az »1345« fejlesztési stratégia végrehajtásának előmozdítása érdekében”. (30) |
| --- | --- |

(134)

A GOES-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A következő példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az ágazat működésébe. A két GOES-gyártó kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét. A vizsgálat feltárta, hogy mind a Baosteelben, mind a WISCO-ban zajlik pártépítő tevékenység. A Baosteel a következőképpen mutatja be a pártépítő tevékenységet: „alapvető elkötelezettség a szigorú és átfogó pártigazgatás mellett; a vállalat által végzett ideológiai és politikai munka vezetése, egyesült frontmunka, spirituális civilizáció építése, vállalati kultúra kialakítása és a tömegek munkájának megalapozása egyebek mellett a szakszervezeteken és a Kommunista Ifjúsági Szövetségen keresztül; a párt stílusát követő, becsületes irányítás, valamint a fegyelmi bizottságok abban való támogatása, hogy eredményesen gyakorolják felügyeleti feladataikat”. (29) A WISCO honlapján jelzi, hogy a Kínai Kommunista Párt 2021. január 22-én tartott első tagkongresszusán a WISCO Group Co., Ltd. „úgy határozott, hogy teljes mértékben betölti a pártbizottság vezető szerepét: »irányítja, kezeli az általános helyzetet és biztosítja a végrehajtást«, javítja a politikai pozíciókat, megerősíti az elszámoltathatóságot, és mindent megtesz az »1345« fejlesztési stratégia végrehajtásának előmozdítása érdekében”. (30)

29

30

| (135) | A GOES-ágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. |
| --- | --- |

(135)

A GOES-ágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák.

| (136) | Noha a GOES-ágazat szakosodott ágazatnak számít, és a Bizottság a vizsgálat során nem azonosított konkrét, kifejezetten a GOES-ágazat fejlesztését meghatározó szakpolitikai dokumentumokat, a GOES gyártásának legfontosabb nyersanyagaival (nevezetesen a vassal és az ötvözetlen acéllal) kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás előnyös a GOES-ágazat számára. |
| --- | --- |

(136)

Noha a GOES-ágazat szakosodott ágazatnak számít, és a Bizottság a vizsgálat során nem azonosított konkrét, kifejezetten a GOES-ágazat fejlesztését meghatározó szakpolitikai dokumentumokat, a GOES gyártásának legfontosabb nyersanyagaival (nevezetesen a vassal és az ötvözetlen acéllal) kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás előnyös a GOES-ágazat számára.

| (137) | A kínai kormány az acélipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. (31) Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük a vizsgálati időszakban is érvényes „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. Ez a terv kijelentette, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve (32)”. A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek (33). A vizsgálati időszakban is alkalmazandó tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (34) célul tűzte ki a felső kategóriás acélterméktípusokat gyártó vállalatok támogatását. Emellett a termékek megfelelő minőségével, tartósságával és megbízhatóságával is foglalkozik, és ennek érdekében előirányozza olyan vállalatok támogatását, amelyek a tiszta acélgyártáshoz, a precíziós hengerléshez és a minőségjavításhoz kapcsolódó műszaki megoldásokat alkalmaznak. (35) |
| --- | --- |

(137)

A kínai kormány az acélipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. (31) Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük a vizsgálati időszakban is érvényes „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. Ez a terv kijelentette, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve (32)”. A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek (33). A vizsgálati időszakban is alkalmazandó tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (34) célul tűzte ki a felső kategóriás acélterméktípusokat gyártó vállalatok támogatását. Emellett a termékek megfelelő minőségével, tartósságával és megbízhatóságával is foglalkozik, és ennek érdekében előirányozza olyan vállalatok támogatását, amelyek a tiszta acélgyártáshoz, a precíziós hengerléshez és a minőségjavításhoz kapcsolódó műszaki megoldásokat alkalmaznak. (35)

31

32

33

34

35

| (138) | Az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (36) (a továbbiakban: a Katalógus) az acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja. A GOES gyártása során felhasznált fontos nyersanyag a vas. A vasércágazattal a vizsgálati időszakban az ásványi erőforrásokra vonatkozó nemzeti terv (2016–2020) foglalkozott. A tervben foglalt célok között szerepelt egyebek mellett „a vállalatkoncentráció és a piacon versenyképes nagy és közepes méretű bányák kialakításának biztosítása”, „annak biztosítása, hogy a helyi erőforrások a nagy méretű bányavállalat-csoportoknál összpontosuljanak”, „a vállalatokra a vasérccel összefüggésben nehezedő terhek csökkentése, a hazai vasérc-ágazatbeli vállalatok versenyképességének növelése”, valamint „az 1 000 méter mélységű bányák és a kis méretű, gyenge minőségű vasércet termelő bányák fejlesztésének megfelelő ellenőrzése”. |
| --- | --- |

(138)

Az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (36) (a továbbiakban: a Katalógus) az acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja. A GOES gyártása során felhasznált fontos nyersanyag a vas. A vasércágazattal a vizsgálati időszakban az ásványi erőforrásokra vonatkozó nemzeti terv (2016–2020) foglalkozott. A tervben foglalt célok között szerepelt egyebek mellett „a vállalatkoncentráció és a piacon versenyképes nagy és közepes méretű bányák kialakításának biztosítása”, „annak biztosítása, hogy a helyi erőforrások a nagy méretű bányavállalat-csoportoknál összpontosuljanak”, „a vállalatokra a vasérccel összefüggésben nehezedő terhek csökkentése, a hazai vasérc-ágazatbeli vállalatok versenyképességének növelése”, valamint „az 1 000 méter mélységű bányák és a kis méretű, gyenge minőségű vasércet termelő bányák fejlesztésének megfelelő ellenőrzése”.

36

| (139) | A vasércet a 2016–2020. évre szóló, tehát a felülvizsgálati időszakban hatályos tizenharmadik acélipari ötéves terv is említi. A terv a vasérc tekintetében a következőket irányozza elő: „a legfontosabb hazai ásványianyag-övezetekben folytatott kutatás további támogatása [...], több meglévő, erősen versenyképes hazai vasérc-ágazatbeli vállalat támogatása a fejlesztés kiszélesítésén és intenzívebbé tételén keresztül, [...] valamint a hazai ásványianyag-bázisok (ellátás)biztonsági szerepének megerősítése”. |
| --- | --- |

(139)

A vasércet a 2016–2020. évre szóló, tehát a felülvizsgálati időszakban hatályos tizenharmadik acélipari ötéves terv is említi. A terv a vasérc tekintetében a következőket irányozza elő: „a legfontosabb hazai ásványianyag-övezetekben folytatott kutatás további támogatása [...], több meglévő, erősen versenyképes hazai vasérc-ágazatbeli vállalat támogatása a fejlesztés kiszélesítésén és intenzívebbé tételén keresztül, [...] valamint a hazai ásványianyag-bázisok (ellátás)biztonsági szerepének megerősítése”.

| (140) | A vasércágazat stratégiai fontosságú feltörekvő ágazatnak minősül, ezért a stratégiai fontosságú feltörekvő ágazatokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv hatálya alá is tartozik. A vasérccel, a nyersvassal és a ferroötvözetekkel a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2019. évi, az ipar kiigazításáról közreadott útmutató katalógusa is foglalkozik. A ferroötvözeteket emellett az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium 2018. évi iparfejlesztési és tudásmegosztási útmutató katalógusa is említi. |
| --- | --- |

(140)

A vasércágazat stratégiai fontosságú feltörekvő ágazatnak minősül, ezért a stratégiai fontosságú feltörekvő ágazatokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv hatálya alá is tartozik. A vasérccel, a nyersvassal és a ferroötvözetekkel a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2019. évi, az ipar kiigazításáról közreadott útmutató katalógusa is foglalkozik. A ferroötvözeteket emellett az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium 2018. évi iparfejlesztési és tudásmegosztási útmutató katalógusa is említi.

| (141) | Ahogyan az az acéllal és a vassal kapcsolatos fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a GOES-ágazat fejlődésének további szabályozására, és az ágazat fejlesztésének és működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. Az acéllal és a GOES gyártásának legfontosabb nyersanyagával, a vasérccel kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás tehát előnyös a GOES-ágazat számára. |
| --- | --- |

(141)

Ahogyan az az acéllal és a vassal kapcsolatos fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a GOES-ágazat fejlődésének további szabályozására, és az ágazat fejlesztésének és működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. Az acéllal és a GOES gyártásának legfontosabb nyersanyagával, a vasérccel kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás tehát előnyös a GOES-ágazat számára.

| (142) | A fentiek mellett a GOES-gyártók állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a két GOES-gyártó, a Baosteel (37) és a WISCO (38) közvetlen állami támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(142)

A fentiek mellett a GOES-gyártók állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a két GOES-gyártó, a Baosteel (37) és a WISCO (38) közvetlen állami támogatásban részesült.

37

38

| (143) | Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak, köztük az acél- és vasgyártás (mely ágazatba a GOES tartozik) támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(143)

Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak, köztük az acél- és vasgyártás (mely ágazatba a GOES tartozik) támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

| (144) | E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a GOES gyártásával foglalkozó ágazatban való, a (128) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira. |
| --- | --- |

(144)

E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a GOES gyártásával foglalkozó ágazatban való, a (128) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

| (145) | A GOES gyártásával foglalkozó ágazatra a (128) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. (39) |
| --- | --- |

(145)

A GOES gyártásával foglalkozó ágazatra a (128) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. (39)

39

| (146) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (128) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a GOES gyártásával foglalkozó ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(146)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (128) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a GOES gyártásával foglalkozó ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (147) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a GOES gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a GOES-gyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; és működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(147)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a GOES gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a GOES-gyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; és működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (148) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a GOES belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(148)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a GOES belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

| (149) | A kínai kormány nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. Az exportáló gyártók egy csoportja, nevezetesen a Baosteel és a WISCO (a továbbiakban: Baoshan csoport) a jelentős torzulások fennállására vonatkozó észrevételeket nyújtott be. |
| --- | --- |

(149)

A kínai kormány nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. Az exportáló gyártók egy csoportja, nevezetesen a Baosteel és a WISCO (a továbbiakban: Baoshan csoport) a jelentős torzulások fennállására vonatkozó észrevételeket nyújtott be.

| (150) | Először: is a Baoshan csoport hangsúlyozta, hogy a Kínában tapasztalható „jelentős torzulásokra” vonatkozó állítást nem szabad előre eldöntött következtetésként alkalmazni. A Baoshan csoport előadta, hogy a Bizottságnak nem lenne szabad a rendes értéknek a reprezentatív országra vonatkozó módszertan alapján történő kiszámításához szükséges információkat a vizsgálat kezdetén összegyűjteni, vagyis még azelőtt, hogy a jelentős torzulások fennállását az adott vizsgálat megállapítaná és megerősítené. A Baoshan csoport szerint ezeket az információkat csak akkor lehet összegyűjteni, ha a Bizottság már megerősítette az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges tényeket. A Baoshan csoport azt is megjegyezte, hogy a kérelem nagymértékben támaszkodik a Kínáról szóló jelentésre, amely a Baoshan csoport véleménye szerint nem felel meg a pártatlan és objektív bizonyítékokra vonatkozó követelményeknek, mivel azzal a céllal állították össze, hogy megkönnyítsék az európai ipar számára a panaszok benyújtását. A Baoshan csoport érvei szerint továbbá nagyon kétséges, hogy a bizottsági jelentésben szereplő információk pontosak-e és a jelen eljárás szempontjából relevánsak-e, tekintettel arra, hogy a jelentést 2017-ben tették közzé, és a 2016. évre és az azt megelőző évekre nézve tartalmaz információkat és hivatkozásokat, és ezért a jelen vizsgálat vizsgálati időszakára nem alkalmazható. A Baoshan csoport megállapította továbbá, hogy a Kínáról szóló jelentés nem tárgyalja a GOES-t, csupán az acélágazatot, valamint hogy az acélra vonatkozó megállapítások nem feltétlenül relevánsak a GOES-re nézve. |
| --- | --- |

(150)

Először: is a Baoshan csoport hangsúlyozta, hogy a Kínában tapasztalható „jelentős torzulásokra” vonatkozó állítást nem szabad előre eldöntött következtetésként alkalmazni. A Baoshan csoport előadta, hogy a Bizottságnak nem lenne szabad a rendes értéknek a reprezentatív országra vonatkozó módszertan alapján történő kiszámításához szükséges információkat a vizsgálat kezdetén összegyűjteni, vagyis még azelőtt, hogy a jelentős torzulások fennállását az adott vizsgálat megállapítaná és megerősítené. A Baoshan csoport szerint ezeket az információkat csak akkor lehet összegyűjteni, ha a Bizottság már megerősítette az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges tényeket. A Baoshan csoport azt is megjegyezte, hogy a kérelem nagymértékben támaszkodik a Kínáról szóló jelentésre, amely a Baoshan csoport véleménye szerint nem felel meg a pártatlan és objektív bizonyítékokra vonatkozó követelményeknek, mivel azzal a céllal állították össze, hogy megkönnyítsék az európai ipar számára a panaszok benyújtását. A Baoshan csoport érvei szerint továbbá nagyon kétséges, hogy a bizottsági jelentésben szereplő információk pontosak-e és a jelen eljárás szempontjából relevánsak-e, tekintettel arra, hogy a jelentést 2017-ben tették közzé, és a 2016. évre és az azt megelőző évekre nézve tartalmaz információkat és hivatkozásokat, és ezért a jelen vizsgálat vizsgálati időszakára nem alkalmazható. A Baoshan csoport megállapította továbbá, hogy a Kínáról szóló jelentés nem tárgyalja a GOES-t, csupán az acélágazatot, valamint hogy az acélra vonatkozó megállapítások nem feltétlenül relevánsak a GOES-re nézve.

| (151) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben felsorolt bizonyítékok elégségesek a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő megindításához. Bár a jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására és a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában leírt módszertan ebből következő használatára csak az ideiglenes és/vagy végleges nyilvánosságra hozatalkor kerül sor, a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Ebben az esetben a Bizottság elegendőnek ítélte a kérelmező által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékokat a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához. Az eljárás megindításáról szóló értesítés – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjában meghatározott kötelezettséggel összhangban – egyértelműen ki is mondta ezt a 3. szakaszban. Ezért a Bizottság megtette a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy alkalmazni tudja az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszert abban az esetben, ha a vizsgálat megerősíti a jelentős torzulások fennállását. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben felsorolt bizonyítékok elégségesek a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő megindításához. Bár a jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására és a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában leírt módszertan ebből következő használatára csak az ideiglenes és/vagy végleges nyilvánosságra hozatalkor kerül sor, a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Ebben az esetben a Bizottság elegendőnek ítélte a kérelmező által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékokat a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához. Az eljárás megindításáról szóló értesítés – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjában meghatározott kötelezettséggel összhangban – egyértelműen ki is mondta ezt a 3. szakaszban. Ezért a Bizottság megtette a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy alkalmazni tudja az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszert abban az esetben, ha a vizsgálat megerősíti a jelentős torzulások fennállását.

| (152) | A jelentés pártatlanságának hiányával kapcsolatos állításra adott válaszában a Bizottság megjegyzi, hogy a jelentés átfogó dokumentum, amely széles körű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan elérhető, ennélfogva minden érdekelt félnek bőven lett volna elegendő ideje arra, hogy cáfolja, kiegészítse vagy észrevételezze a jelentést, illetve az azt megalapozó bizonyítékokat. Ami a jelentés elavult voltával kapcsolatos érvelést illeti, a Bizottság emlékeztet, hogy mindeddig nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a jelentés elavult volna. Éppen ellenkezőleg, a Bizottság különösen azt jegyzi meg, hogy a jelentésben szereplő fő szakpolitikai dokumentumok és bizonyítékok – beleértve a vonatkozó ötéves terveket és a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó jogszabályokat is – a felülvizsgálati időszak alatt is relevánsak voltak, továbbá sem a Baoshan csoport, sem más felek nem bizonyították, hogy ez a helyzet már ne állna fenn. |
| --- | --- |

(152)

A jelentés pártatlanságának hiányával kapcsolatos állításra adott válaszában a Bizottság megjegyzi, hogy a jelentés átfogó dokumentum, amely széles körű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan elérhető, ennélfogva minden érdekelt félnek bőven lett volna elegendő ideje arra, hogy cáfolja, kiegészítse vagy észrevételezze a jelentést, illetve az azt megalapozó bizonyítékokat. Ami a jelentés elavult voltával kapcsolatos érvelést illeti, a Bizottság emlékeztet, hogy mindeddig nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a jelentés elavult volna. Éppen ellenkezőleg, a Bizottság különösen azt jegyzi meg, hogy a jelentésben szereplő fő szakpolitikai dokumentumok és bizonyítékok – beleértve a vonatkozó ötéves terveket és a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó jogszabályokat is – a felülvizsgálati időszak alatt is relevánsak voltak, továbbá sem a Baoshan csoport, sem más felek nem bizonyították, hogy ez a helyzet már ne állna fenn.

| (153) | Azzal az érvvel kapcsolatban, miszerint a bizottsági jelentés nem tartalmaz külön fejezetet a GOES-ről, hanem csak általánosságban az acélipart vizsgálja, a Bizottság megjegyezte, hogy, először is, a GOES speciális acéltípusnak minősül, ezért az acélra vonatkozó rendelkezések széles körben alkalmazandók a GOES-re is. Másodszor: az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállása nem függ össze azzal, hogy a jelentésben külön ágazati fejezet foglalkozik-e a vizsgált termékkel. A jelentés több olyan torzulást ismertet, amelyek a kínai gazdaságban horizontálisan, több ágazatra kiterjedően állnak fenn, és befolyásolják a vizsgált termék árait, illetve nyersanyagait és előállítási költségeit. Ezért a Bizottság a Baoshan csoport állításait elutasította. |
| --- | --- |

(153)

Azzal az érvvel kapcsolatban, miszerint a bizottsági jelentés nem tartalmaz külön fejezetet a GOES-ről, hanem csak általánosságban az acélipart vizsgálja, a Bizottság megjegyezte, hogy, először is, a GOES speciális acéltípusnak minősül, ezért az acélra vonatkozó rendelkezések széles körben alkalmazandók a GOES-re is. Másodszor: az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállása nem függ össze azzal, hogy a jelentésben külön ágazati fejezet foglalkozik-e a vizsgált termékkel. A jelentés több olyan torzulást ismertet, amelyek a kínai gazdaságban horizontálisan, több ágazatra kiterjedően állnak fenn, és befolyásolják a vizsgált termék árait, illetve nyersanyagait és előállítási költségeit. Ezért a Bizottság a Baoshan csoport állításait elutasította.

| (154) | Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(154)

Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.5.1.4.   Reprezentatív ország

a)   
  Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (155) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (40) alapján hasonló Kínáéhoz; |
| --- | --- | --- |

(155)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (40) alapján hasonló Kínáéhoz;

40

| — | A felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (41); |
| --- | --- |

—

A felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (41);

41

| — | A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban. |
| --- | --- |

—

A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban.

| — | Több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

Több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (156) | A (123) és (125) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához: a termelési tényezőkre vonatkozó első, 2020. november 30-i feljegyzést (a továbbiakban: első feljegyzés) és a termelési tényezőkre vonatkozó második, 2021. július 20-i feljegyzést (a továbbiakban: második feljegyzés). E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Brazíliát szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(156)

A (123) és (125) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához: a termelési tényezőkre vonatkozó első, 2020. november 30-i feljegyzést (a továbbiakban: első feljegyzés) és a termelési tényezőkre vonatkozó második, 2021. július 20-i feljegyzést (a továbbiakban: második feljegyzés). E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Brazíliát szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

b)   
  A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség

A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség

| (157) | Az első feljegyzésben a Bizottság Brazíliát és Oroszországot azonosította olyan országként, amelyről ismert, hogy gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket és amelynek gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, vagyis bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. Az uniós gazdasági ágazat Dél-Koreát is javasolta mint állítólagosan megfelelő reprezentatív országot. Azonban Dél-Koreát – tekintettel a Világbank általi besorolás szerinti gazdasági fejlettségi szintjére – nem lehetett figyelembe venni. |
| --- | --- |

(157)

Az első feljegyzésben a Bizottság Brazíliát és Oroszországot azonosította olyan országként, amelyről ismert, hogy gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket és amelynek gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, vagyis bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. Az uniós gazdasági ágazat Dél-Koreát is javasolta mint állítólagosan megfelelő reprezentatív országot. Azonban Dél-Koreát – tekintettel a Világbank általi besorolás szerinti gazdasági fejlettségi szintjére – nem lehetett figyelembe venni.

| (158) | Az első feljegyzésen túlmenően az uniós gazdasági ágazat előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése széles mérlegelési jogkört biztosít a Bizottságnak annak meghatározásában, hogy mely reprezentatív ország lehet megfelelő, és a hasonló szintű gazdasági fejlettség fogalmát nem korlátozza a Világbank által a bruttó nemzeti jövedelem ugyanazon kategóriájába sorolt országokra. Az uniós gazdasági ágazat ezen belül azt állította, hogy bár a Világbank által bruttó nemzeti jövedelem alapján meghatározott kategóriák alkalmazása sok esetben célszerű megközelítés, a felülvizsgálat tárgyát képező GOES-ágazat tekintetében nem észszerű használni. Ennek az az oka, hogy a GOES egyedi csúcstechnológiás acéltermék, és a kínai exportáló gyártó a legmagasabb nemzetközi szabványoknak megfelelő acélművekkel rendelkezik, és főként nagy permeabilitású (prémium minőségű) GOES-t exportál az Európai Unióba. Az uniós gazdasági ágazat azzal is érvelt, hogy a brazíliai gyártó nem tudott hasonló minőségi szintet elérni, míg a kínai exportáló gyártó a gazdasági fejlettség és technológia ugyanazon szintjén működik, mint a koreai POSCO, és az uniós gazdasági ágazat meglátása szerint emiatt Korea a legmegfelelőbb reprezentatív ország. |
| --- | --- |

(158)

Az első feljegyzésen túlmenően az uniós gazdasági ágazat előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése széles mérlegelési jogkört biztosít a Bizottságnak annak meghatározásában, hogy mely reprezentatív ország lehet megfelelő, és a hasonló szintű gazdasági fejlettség fogalmát nem korlátozza a Világbank által a bruttó nemzeti jövedelem ugyanazon kategóriájába sorolt országokra. Az uniós gazdasági ágazat ezen belül azt állította, hogy bár a Világbank által bruttó nemzeti jövedelem alapján meghatározott kategóriák alkalmazása sok esetben célszerű megközelítés, a felülvizsgálat tárgyát képező GOES-ágazat tekintetében nem észszerű használni. Ennek az az oka, hogy a GOES egyedi csúcstechnológiás acéltermék, és a kínai exportáló gyártó a legmagasabb nemzetközi szabványoknak megfelelő acélművekkel rendelkezik, és főként nagy permeabilitású (prémium minőségű) GOES-t exportál az Európai Unióba. Az uniós gazdasági ágazat azzal is érvelt, hogy a brazíliai gyártó nem tudott hasonló minőségi szintet elérni, míg a kínai exportáló gyártó a gazdasági fejlettség és technológia ugyanazon szintjén működik, mint a koreai POSCO, és az uniós gazdasági ágazat meglátása szerint emiatt Korea a legmegfelelőbb reprezentatív ország.

| (159) | A Világbank által megállapított kategóriák alkalmazásának a kapcsán megjegyzendő, hogy az olyan országok esetében, amelyeknél jelentős torzulások állnak fenn, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság az exportáló országhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintű reprezentatív országot is figyelembe vehet a rendes érték képzéséhez. Annak meghatározásához, hogy mely országok állnak az egyes exportáló országokkal azonos gazdasági fejlettségi szinten, a Bizottság a Világbank besorolása szerint azonos jövedelmi kategóriába tartozó országokat veszi figyelembe. A Bizottság ennek során mérlegelési jogkörét gyakorolja az alaprendelet értelmezése és alkalmazása terén, amely gyakorlatot a Bíróság több alkalommal is megerősített olyan körülmények esetén, ahol a Bizottság erre jogosult. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az adatbázis lehetővé teszi elegendő számú potenciálisan alkalmas és hasonló fejlettségi szintű ország megjelölését, amelyek közül ezután az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint kiválasztható a megfelelő reprezentatív ország. |
| --- | --- |

(159)

A Világbank által megállapított kategóriák alkalmazásának a kapcsán megjegyzendő, hogy az olyan országok esetében, amelyeknél jelentős torzulások állnak fenn, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság az exportáló országhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintű reprezentatív országot is figyelembe vehet a rendes érték képzéséhez. Annak meghatározásához, hogy mely országok állnak az egyes exportáló országokkal azonos gazdasági fejlettségi szinten, a Bizottság a Világbank besorolása szerint azonos jövedelmi kategóriába tartozó országokat veszi figyelembe. A Bizottság ennek során mérlegelési jogkörét gyakorolja az alaprendelet értelmezése és alkalmazása terén, amely gyakorlatot a Bíróság több alkalommal is megerősített olyan körülmények esetén, ahol a Bizottság erre jogosult. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az adatbázis lehetővé teszi elegendő számú potenciálisan alkalmas és hasonló fejlettségi szintű ország megjelölését, amelyek közül ezután az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint kiválasztható a megfelelő reprezentatív ország.

| (160) | Ebben az esetben a Világbank releváns kategóriája (amelybe Kína tartozik) a közepes jövedelmű országok felső sávja. Ez az oka annak, hogy a Bizottság megítélése szerint Korea gazdasági fejlettségi szintje nem hasonló Kínáéhoz, és Korea nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében megállapított kritériumot. |
| --- | --- |

(160)

Ebben az esetben a Világbank releváns kategóriája (amelybe Kína tartozik) a közepes jövedelmű országok felső sávja. Ez az oka annak, hogy a Bizottság megítélése szerint Korea gazdasági fejlettségi szintje nem hasonló Kínáéhoz, és Korea nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében megállapított kritériumot.

| (161) | A második feljegyzésen túlmenően az Eurofer előadta, hogy a Bizottságnak a gazdasági fejlettség országos szintjén és a Világbank osztályozására való hivatkozáson alapuló értékelése nem észszerű, és hogy az értékelésnek ki kellene terjednie a kínai GOES-ágazat gazdasági fejlettségére is. Ebben az összefüggésben az Eurofer azzal érvelt, hogy a koreai és a japán GOES-ágazat a kínaiéhoz hasonló gazdasági fejlettségű. A koreai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az Eurofer felvetette, hogy a Bizottság Kína vonatkozásában Japánt vehetné figyelembe mint reprezentatív országot, és a Nippon Steel által szolgáltatott információkat használhatná fel a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(161)

A második feljegyzésen túlmenően az Eurofer előadta, hogy a Bizottságnak a gazdasági fejlettség országos szintjén és a Világbank osztályozására való hivatkozáson alapuló értékelése nem észszerű, és hogy az értékelésnek ki kellene terjednie a kínai GOES-ágazat gazdasági fejlettségére is. Ebben az összefüggésben az Eurofer azzal érvelt, hogy a koreai és a japán GOES-ágazat a kínaiéhoz hasonló gazdasági fejlettségű. A koreai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az Eurofer felvetette, hogy a Bizottság Kína vonatkozásában Japánt vehetné figyelembe mint reprezentatív országot, és a Nippon Steel által szolgáltatott információkat használhatná fel a rendes érték meghatározásához.

| (162) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében alkalmazott megfogalmazás nem tesz lehetővé ilyen szűk értelmezést, mivel nem említ ágazatspecifikus megközelítést. Ezenkívül az Eurofer nem hivatkozott olyan független forrásra, amelyre a Bizottság annak megállapítása során támaszkodhatna, hogy a koreai és a japán GOES-ágazat gazdasági fejlettsége hasonló. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében alkalmazott megfogalmazás nem tesz lehetővé ilyen szűk értelmezést, mivel nem említ ágazatspecifikus megközelítést. Ezenkívül az Eurofer nem hivatkozott olyan független forrásra, amelyre a Bizottság annak megállapítása során támaszkodhatna, hogy a koreai és a japán GOES-ágazat gazdasági fejlettsége hasonló. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

c)   
  A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (163) | Az első feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket előállító országként azonosított országok (azaz Brazília és Oroszország) esetében a 2019. naptári évre vonatkozó nyilvános adatok a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyetlen brazíliai gyártója, az Aperam Inox América do Sul S.A. (a továbbiakban: Aperam) esetében álltak rendelkezésre. E tekintetben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket, és amennyiben helyénvalónak ítélik és amennyiben a vonatkozó adatokat tartalmazó pénzügyi kimutatások könnyen hozzáférhetők, tegyenek javaslatot a vizsgált termék más gyártóira, amelyek egy általuk választott reprezentatív országban működnek és megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumoknak. |
| --- | --- |

(163)

Az első feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket előállító országként azonosított országok (azaz Brazília és Oroszország) esetében a 2019. naptári évre vonatkozó nyilvános adatok a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyetlen brazíliai gyártója, az Aperam Inox América do Sul S.A. (a továbbiakban: Aperam) esetében álltak rendelkezésre. E tekintetben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket, és amennyiben helyénvalónak ítélik és amennyiben a vonatkozó adatokat tartalmazó pénzügyi kimutatások könnyen hozzáférhetők, tegyenek javaslatot a vizsgált termék más gyártóira, amelyek egy általuk választott reprezentatív országban működnek és megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumoknak.

| (164) | Az első feljegyzést követően egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket az Aperammal kapcsolatban, és nem nyújtott be releváns nyilvános pénzügyi adatokat valamely potenciális reprezentatív országban működő GOES-gyártóra vonatkozóan sem. |
| --- | --- |

(164)

Az első feljegyzést követően egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket az Aperammal kapcsolatban, és nem nyújtott be releváns nyilvános pénzügyi adatokat valamely potenciális reprezentatív országban működő GOES-gyártóra vonatkozóan sem.

| (165) | A második feljegyzést követően az Eurofer egyetértett abban, hogy Brazília megfelelőbb, mint Oroszország. Mindazonáltal azt állította, hogy az Aperam – mivel nem hajtott végre befektetéseket a technológia, a folyamatok és az e minőségi osztályokhoz tartozó know-how terén – technikailag nem képes olyan kiváló minőségi osztályba tartozó termékeket előállítani, mint amelyeket a Baoshan csoport exportál az EU-ba. Az Eurofer különösen az értékcsökkenés állítólagosan túl alacsony szintjére hivatkozott, amelyet véleménye szerint az uniós vagy a koreai gyártók szintjének megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(165)

A második feljegyzést követően az Eurofer egyetértett abban, hogy Brazília megfelelőbb, mint Oroszország. Mindazonáltal azt állította, hogy az Aperam – mivel nem hajtott végre befektetéseket a technológia, a folyamatok és az e minőségi osztályokhoz tartozó know-how terén – technikailag nem képes olyan kiváló minőségi osztályba tartozó termékeket előállítani, mint amelyeket a Baoshan csoport exportál az EU-ba. Az Eurofer különösen az értékcsökkenés állítólagosan túl alacsony szintjére hivatkozott, amelyet véleménye szerint az uniós vagy a koreai gyártók szintjének megfelelően ki kell igazítani.

| (166) | A (180) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a rendes érték számtani képzése során nem vette figyelembe az Aperam értékcsökkenési szintjét. Az Aperamnak a rendes érték számtani képzéséhez felhasznált adatai kizárólag az SGA-költségek és a nyereség százalékos arányaival álltak összefüggésben. Ami az értékcsökkenést és az egyéb általános költségeket illeti, a Bizottság a Baoshan csoportnak az egyéb előállítási költségek százalékában kifejezett általános költségeit vette alapul, és ezt a százalékot alkalmazta az „újraszámított” előállítási költségekre. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(166)

A (180) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a rendes érték számtani képzése során nem vette figyelembe az Aperam értékcsökkenési szintjét. Az Aperamnak a rendes érték számtani képzéséhez felhasznált adatai kizárólag az SGA-költségek és a nyereség százalékos arányaival álltak összefüggésben. Ami az értékcsökkenést és az egyéb általános költségeket illeti, a Bizottság a Baoshan csoportnak az egyéb előállítási költségek százalékában kifejezett általános költségeit vette alapul, és ezt a százalékot alkalmazta az „újraszámított” előállítási költségekre. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (167) | A második feljegyzést követően az Eurofer azt is előadta, hogy a Bizottságnak a felülvizsgálati időszakra vonatkozó SGA-költségek és a nyereség kiszámításakor figyelembe kell vennie az Aperam 2020. naptári évre vonatkozó pénzügyi adatait. |
| --- | --- |

(167)

A második feljegyzést követően az Eurofer azt is előadta, hogy a Bizottságnak a felülvizsgálati időszakra vonatkozó SGA-költségek és a nyereség kiszámításakor figyelembe kell vennie az Aperam 2020. naptári évre vonatkozó pénzügyi adatait.

| (168) | A Bizottság elfogadta ezt az állítást, de végül csak a 2020. évi adatokra támaszkodott, mivel – amint azt a (203) preambulumbekezdés említi – a 2019. évi pénzügyi kimutatások a nem működési költségek kizárása után nem mutattak nyereséget. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság elfogadta ezt az állítást, de végül csak a 2020. évi adatokra támaszkodott, mivel – amint azt a (203) preambulumbekezdés említi – a 2019. évi pénzügyi kimutatások a nem működési költségek kizárása után nem mutattak nyereséget.

| (169) | Az első feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket a GOES előállításához felhasználnak. Ugyanebben a feljegyzésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az OECD által az ipari nyersanyagokra vonatkozó exportkorlátozásokról vezetett nyilvántartás (42) tanúsága szerint és különösen az ipari nyersanyagok kapcsán a Brazíliát (HR 7225 11 és 7226 11) és Oroszországot (HR 7204 10–7204 50) érintő exportkorlátozások listája alapján bizonyos termelési tényezők esetében kereskedelmi korlátozások voltak érvényben. Ezen túlmenően Oroszország tekintetében az Oroszországi Föderáció gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készült bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2020) 242) is jelentős torzulásokat azonosított a földgáz (43) és a villamos energia (44) terén, továbbá a kulcsfontosságú nyersanyagágazatokban, az acéliparban és a közlekedésben (45) magas szintű állami beavatkozást, nagyfokú koncentrációt és vertikális integrációt tárt fel, valamint megállapította a GOES-t érintő behozatali vámok meglétét (HR 7225 11 és 7226 11). Tekintettel ezekre a kereskedelmi korlátozásokra és jelentős torzulásokra, a Bizottság ebben a szakaszban úgy ítélte meg, hogy Brazília lenne a megfelelő reprezentatív ország, és felkérte a feleket, hogy véleményezzék a lehetséges reprezentatív országok megfelelőségét. |
| --- | --- |

(169)

Az első feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket a GOES előállításához felhasználnak. Ugyanebben a feljegyzésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az OECD által az ipari nyersanyagokra vonatkozó exportkorlátozásokról vezetett nyilvántartás (42) tanúsága szerint és különösen az ipari nyersanyagok kapcsán a Brazíliát (HR 7225 11 és 7226 11) és Oroszországot (HR 7204 10–7204 50) érintő exportkorlátozások listája alapján bizonyos termelési tényezők esetében kereskedelmi korlátozások voltak érvényben. Ezen túlmenően Oroszország tekintetében az Oroszországi Föderáció gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készült bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2020) 242) is jelentős torzulásokat azonosított a földgáz (43) és a villamos energia (44) terén, továbbá a kulcsfontosságú nyersanyagágazatokban, az acéliparban és a közlekedésben (45) magas szintű állami beavatkozást, nagyfokú koncentrációt és vertikális integrációt tárt fel, valamint megállapította a GOES-t érintő behozatali vámok meglétét (HR 7225 11 és 7226 11). Tekintettel ezekre a kereskedelmi korlátozásokra és jelentős torzulásokra, a Bizottság ebben a szakaszban úgy ítélte meg, hogy Brazília lenne a megfelelő reprezentatív ország, és felkérte a feleket, hogy véleményezzék a lehetséges reprezentatív országok megfelelőségét.

42

43

44

45

| (170) | Az első feljegyzést követően az uniós gazdasági ágazat az első feljegyzésben foglaltakon túl további érveket nyújtott be arra vonatkozóan, hogy Oroszország miért kevésbé megfelelő reprezentatív ország, mint Brazília. |
| --- | --- |

(170)

Az első feljegyzést követően az uniós gazdasági ágazat az első feljegyzésben foglaltakon túl további érveket nyújtott be arra vonatkozóan, hogy Oroszország miért kevésbé megfelelő reprezentatív ország, mint Brazília.

| (171) | A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy egyik fél sem vitatta az első feljegyzés 2. szakaszában szereplő megállapításait, amelyek az Oroszország mint reprezentatív ország tekintetében feltárt hiányosságokra vonatkoztak. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy Brazília megfelelő ország, mivel valamennyi kritériumnak megfelel, vagyis Kínához hasonló fejlettségi szinten áll, működik a területén GOES-gyártó, és e gyártónak a felülvizsgálati időszakra vonatkozó adatai könnyen hozzáférhetők. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy egyik fél sem vitatta az első feljegyzés 2. szakaszában szereplő megállapításait, amelyek az Oroszország mint reprezentatív ország tekintetében feltárt hiányosságokra vonatkoztak. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy Brazília megfelelő ország, mivel valamennyi kritériumnak megfelel, vagyis Kínához hasonló fejlettségi szinten áll, működik a területén GOES-gyártó, és e gyártónak a felülvizsgálati időszakra vonatkozó adatai könnyen hozzáférhetők.

d)   
  A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (172) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Brazília megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(172)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Brazília megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

e)   
  Következtetés

Következtetés

| (173) | A fenti elemzésre tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alkalmazásában Brazíliát tekinti megfelelő reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(173)

A fenti elemzésre tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alkalmazásában Brazíliát tekinti megfelelő reprezentatív országnak.

3.5.1.5.   Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek

a)   
  A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (174) | Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártó által a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra nézve. |
| --- | --- |

(174)

Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártó által a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra nézve.

| (175) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban azonosította továbbá a torzulatlan árak és a referenciaértékek meghatározásához felhasználandó forrásokat. A Bizottság által felhasználni javasolt legfontosabb forrás a Globális Kereskedelmi Atlasz volt. Végezetül: ugyanebben a feljegyzésben a Bizottság megjelölte azokat a harmonizált rendszerbeli (HR) kódokat vagy a termelési tényezőkhöz kapcsolódó kódokat, amelyeket – a többek között az EU-tól, Kanadától és Brazíliától kapott információk alapján – eredetileg felhasználni szándékozott a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti elemzéshez. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban azonosította továbbá a torzulatlan árak és a referenciaértékek meghatározásához felhasználandó forrásokat. A Bizottság által felhasználni javasolt legfontosabb forrás a Globális Kereskedelmi Atlasz volt. Végezetül: ugyanebben a feljegyzésben a Bizottság megjelölte azokat a harmonizált rendszerbeli (HR) kódokat vagy a termelési tényezőkhöz kapcsolódó kódokat, amelyeket – a többek között az EU-tól, Kanadától és Brazíliától kapott információk alapján – eredetileg felhasználni szándékozott a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti elemzéshez.

| (176) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket és javaslatokat a szóban forgó feljegyzésben említett egyes termelési tényezők torzulatlan értékeire vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket és javaslatokat a szóban forgó feljegyzésben említett egyes termelési tényezők torzulatlan értékeire vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra.

| (177) | Azon javaslat nyomán, hogy Brazíliát veszi figyelembe reprezentatív országként, a Bizottság a második feljegyzésben arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a legtöbb nyersanyag torzulástól mentes költségét a Globális Kereskedelmi Atlasz segítségével fogja meghatározni. |
| --- | --- |

(177)

Azon javaslat nyomán, hogy Brazíliát veszi figyelembe reprezentatív országként, a Bizottság a második feljegyzésben arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a legtöbb nyersanyag torzulástól mentes költségét a Globális Kereskedelmi Atlasz segítségével fogja meghatározni.

b)   
  A rendes érték képzéséhez felhasznált adatok

A rendes érték képzéséhez felhasznált adatok

| (178) | A Bizottság összeállította azon termelési tényezők (anyagok, energia, munkaerő) jegyzékét, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához, és mindegyik termelési tényező esetében megjelölte a felhasználni kívánt forrásokat. A termelési tényezők jegyzékével kapcsolatban a Bizottsághoz nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság összeállította azon termelési tényezők (anyagok, energia, munkaerő) jegyzékét, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához, és mindegyik termelési tényező esetében megjelölte a felhasználni kívánt forrásokat. A termelési tényezők jegyzékével kapcsolatban a Bizottsághoz nem érkezett észrevétel.

| (179) | Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a távoli ellenőrzések során a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  A GOES termelési tényezői









  Termelési tényező | Vámtarifaszám | Torzulástól mentes érték | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Vasérc | 2601 11 | 729,85 | Tonna |
| Zsugorítva (szinterezve) | 2601 12 10 , 2601 12 90 | 945,20 | Tonna |
| Vasérc |
| Vassalak | 2619 | 712,97 | Tonna |
| Kokszosítható szén | 2701 12 | 1 076,38 | Tonna |
| Acélhulladék | 7204 10 | 865,57 | Tonna |
| Ferroszilícium | 7202 21 | 12 766,44 | Tonna |
| Ferronióbium | 7202 93 | 155 625,46 | Tonna |
| Alumínium | 7601 10 | 14 547,25 | Tonna |
| Ferrokróm | 7202 41 | 9 107,45 | Tonna |
| Réz | 7402 | 42 514,89 | Tonna |
| Mészkő | 2521 | 98,65 | Tonna |
| Égetett mész | 2522 10 | 1 091,01 | Tonna |
| Ón | 8001 10 | 586 967,35 | Tonna |
| Ferrofoszfor | 7202 99 10 | 33 143,39 | Tonna |
| Mangán | 8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90 | 16 138,58 | Tonna |
| Magnézium-oxid (MGO) | 2519 90 10 , 2519 90 90 (Franciaország) | 44 837,45 | Tonna |
| Fogyóeszközök |
| Munkaerő |
| Munkaerő | | 84,59 | /fő/munkaóra |
| Energia |
| Villamos energia | 2716 | 8 251,91 | kWh |
| Földgáz | 2711 11 | 3,42 –3,72 | m3 |
| Olaj | 2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99 | 2,29 | 1 000 m3 |
| Koksz | 2704 00 11 , 2704 00 12 , | 1 878,96 | Tonna |
| 2704 00 90 |
| Szén | 2701 11 | 768,01 | Tonna |
| Világítógáz | 2705 | 0,59 | 1 000 m3 |
| Hidrogén | 2804 10 (Kanada) | 2,74 | m3 |

(179)

Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a távoli ellenőrzések során a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

A GOES termelési tényezői

A GOES termelési tényezői

Termelési tényező

Vámtarifaszám

Torzulástól mentes érték

Mértékegység

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Vasérc

2601 11

729,85

Tonna

Zsugorítva (szinterezve)

2601 12 10 , 2601 12 90

945,20

Tonna

Vasérc

Vassalak

2619

712,97

Tonna

Kokszosítható szén

2701 12

1 076,38

Tonna

Acélhulladék

7204 10

865,57

Tonna

Ferroszilícium

7202 21

12 766,44

Tonna

Ferronióbium

7202 93

155 625,46

Tonna

Alumínium

7601 10

14 547,25

Tonna

Ferrokróm

7202 41

9 107,45

Tonna

Réz

7402

42 514,89

Tonna

Mészkő

2521

98,65

Tonna

Égetett mész

2522 10

1 091,01

Tonna

Ón

8001 10

586 967,35

Tonna

Ferrofoszfor

7202 99 10

33 143,39

Tonna

Mangán

8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90

16 138,58

Tonna

Magnézium-oxid (MGO)

2519 90 10 , 2519 90 90 (Franciaország)

44 837,45

Tonna

Fogyóeszközök

Fogyóeszközök

Munkaerő

Munkaerő

Munkaerő

84,59

/fő/munkaóra

Energia

Energia

Villamos energia

2716

8 251,91

kWh

Földgáz

2711 11

3,42 –3,72

m3

3

Olaj

2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99

2,29

1 000 m3

3

Koksz

2704 00 11 , 2704 00 12 ,

1 878,96

Tonna

2704 00 90

Szén

2701 11

768,01

Tonna

Világítógáz

2705

0,59

1 000 m3

3

Hidrogén

2804 10 (Kanada)

2,74

m3

3

| (180) | Ezenkívül a Bizottság az általános előállítási költségek értékét is felhasználta annak érdekében, hogy figyelembe vegye a fent említett termelési tényezőkben nem szereplő költségeket, mint például az értékcsökkenést és más fix költségeket, amelyek számszerűsítése nem lehetséges. Tekintettel arra, hogy az Aperam nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatai nem tartalmaznak olyan adatokat, amelyek az általános költségekre vonatkozó összeg megállapítása szempontjából relevánsak lennének, a Bizottság az exportáló gyártó vállalatspecifikus adatait használta fel és alkalmazta az „újraszámított” gyártási költségre. A módszertan ismertetése a 3.5.1.6. szakaszban található. |
| --- | --- |

(180)

Ezenkívül a Bizottság az általános előállítási költségek értékét is felhasználta annak érdekében, hogy figyelembe vegye a fent említett termelési tényezőkben nem szereplő költségeket, mint például az értékcsökkenést és más fix költségeket, amelyek számszerűsítése nem lehetséges. Tekintettel arra, hogy az Aperam nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatai nem tartalmaznak olyan adatokat, amelyek az általános költségekre vonatkozó összeg megállapítása szempontjából relevánsak lennének, a Bizottság az exportáló gyártó vállalatspecifikus adatait használta fel és alkalmazta az „újraszámított” gyártási költségre. A módszertan ismertetése a 3.5.1.6. szakaszban található.

| (181) | Az aktához fűzött második feljegyzést követően az Eurofer arra kérte a Bizottságot, hogy a renminbi jüan átváltási árfolyama okozta torzulások elkerülése érdekében közvetlenül, euróban számítsa ki a rendes értéket. A dömping kiszámításához használt pénznemmel kapcsolatban az Eurofer nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely az ilyen jellegű torzulás meglétét alátámasztotta volna. A Bizottság ezért a dömpingszámítást a szokásos gyakorlatának megfelelően, vagyis az exportáló ország pénznemének alkalmazásával végezte el. |
| --- | --- |

(181)

Az aktához fűzött második feljegyzést követően az Eurofer arra kérte a Bizottságot, hogy a renminbi jüan átváltási árfolyama okozta torzulások elkerülése érdekében közvetlenül, euróban számítsa ki a rendes értéket. A dömping kiszámításához használt pénznemmel kapcsolatban az Eurofer nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely az ilyen jellegű torzulás meglétét alátámasztotta volna. A Bizottság ezért a dömpingszámítást a szokásos gyakorlatának megfelelően, vagyis az exportáló ország pénznemének alkalmazásával végezte el.

c)   
  Nyersanyagok

Nyersanyagok

| (182) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta (46). A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (154) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt (átlagosan 90 % feletti). |
| --- | --- |

(182)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta (46). A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (154) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt (átlagosan 90 % feletti).

46

| (183) | Egyes termelési tényezők esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezeknek az anyagoknak az esetében alkalmazott érték a felhasznált forrástól függetlenül nem befolyásolta érzékelhető mértékben a dömpingkülönbözet-számításokat, a Bizottság úgy döntött, hogy ezeket a költségeket a (209) preambulumbekezdésben ismertetett módon a fogyóeszközök költségkategóriájába sorolja. |
| --- | --- |

(183)

Egyes termelési tényezők esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezeknek az anyagoknak az esetében alkalmazott érték a felhasznált forrástól függetlenül nem befolyásolta érzékelhető mértékben a dömpingkülönbözet-számításokat, a Bizottság úgy döntött, hogy ezeket a költségeket a (209) preambulumbekezdésben ismertetett módon a fogyóeszközök költségkategóriájába sorolja.

| (184) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulásmentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulásmentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes fuvarozási költségeinek becslésére. |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulásmentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulásmentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes fuvarozási költségeinek becslésére.

| (185) | Az első feljegyzést követően a Baoshan csoport azt állította, hogy egyes nyersanyagok (a hidrogén, a nitrogén, az oxigén és az ón) esetében a brazíliai árak jóval magasabbak, mint az oroszországiak, főként a Brazíliába irányuló behozatal igen alacsony szintje miatt. A Baoshan csoport ezzel összefüggésben felkérte a Bizottságot, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján alternatív forrásokat használjon, például a nemzetközi árakat vagy a kínai belföldi költségeket vegye figyelembe. |
| --- | --- |

(185)

Az első feljegyzést követően a Baoshan csoport azt állította, hogy egyes nyersanyagok (a hidrogén, a nitrogén, az oxigén és az ón) esetében a brazíliai árak jóval magasabbak, mint az oroszországiak, főként a Brazíliába irányuló behozatal igen alacsony szintje miatt. A Baoshan csoport ezzel összefüggésben felkérte a Bizottságot, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján alternatív forrásokat használjon, például a nemzetközi árakat vagy a kínai belföldi költségeket vegye figyelembe.

| (186) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az oxigént, a nitrogént és az ónt reprezentatív mennyiségben importálták Brazíliába. Emiatt az ezen nyersanyagokra vonatkozó állítást először elutasította. A hidrogénnel kapcsolatban azonban a Bizottság megállapította, hogy a behozatal szintje és az árkülönbség valóban jelentős volt. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a legmegfelelőbb megközelítés az, ha a világ legnagyobb hidrogénexportőrének, vagyis Kanadának az adatait használja fel. Mivel az ón esetében a behozatal szintjében és ón áraiban nem mutatkozott jelentős eltérés, a Bizottság a Brazíliába irányuló behozatal egészét vette figyelembe. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az oxigént, a nitrogént és az ónt reprezentatív mennyiségben importálták Brazíliába. Emiatt az ezen nyersanyagokra vonatkozó állítást először elutasította. A hidrogénnel kapcsolatban azonban a Bizottság megállapította, hogy a behozatal szintje és az árkülönbség valóban jelentős volt. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a legmegfelelőbb megközelítés az, ha a világ legnagyobb hidrogénexportőrének, vagyis Kanadának az adatait használja fel. Mivel az ón esetében a behozatal szintjében és ón áraiban nem mutatkozott jelentős eltérés, a Bizottság a Brazíliába irányuló behozatal egészét vette figyelembe.

| (187) | A második feljegyzést követően a Baoshan csoport előadta, hogy a Brazíliába importált nitrogén és oxigén kiszámított importárai hiányosak, mivel a származási országtól függően jelentős eltérések vannak az egységárak között. A Baoshan csoport kifejtette, hogy a Paraguayból származó nitrogén importára az átlagos importár egy tizenegyed része, az oxigén esetében pedig az átlagos importár egynyolcada, ami arra utal, hogy az importárak között a származási országtól függően jelentős különbségek vannak. A Baoshan csoport továbbá azzal érvelt, hogy Paraguay a nitrogén importvolumenének több mint 98 %-át adta, az oxigén esetében pedig ez az arány 70 % volt. A Baoshan csoport ezenkívül azzal érvelt, hogy e nyersanyagok egységköltsége jelentősen elmaradt az átlagos importártól. Ennek alapján és figyelembe véve e két nyersanyag részarányát, a Baoshan csoport azt javasolta, hogy a Bizottság a nitrogént és az oxigént fogyóeszköznek tekintse, vagy kizárólag a Paraguayból származó nitrogén és oxigén importárát vegye figyelembe. |
| --- | --- |

(187)

A második feljegyzést követően a Baoshan csoport előadta, hogy a Brazíliába importált nitrogén és oxigén kiszámított importárai hiányosak, mivel a származási országtól függően jelentős eltérések vannak az egységárak között. A Baoshan csoport kifejtette, hogy a Paraguayból származó nitrogén importára az átlagos importár egy tizenegyed része, az oxigén esetében pedig az átlagos importár egynyolcada, ami arra utal, hogy az importárak között a származási országtól függően jelentős különbségek vannak. A Baoshan csoport továbbá azzal érvelt, hogy Paraguay a nitrogén importvolumenének több mint 98 %-át adta, az oxigén esetében pedig ez az arány 70 % volt. A Baoshan csoport ezenkívül azzal érvelt, hogy e nyersanyagok egységköltsége jelentősen elmaradt az átlagos importártól. Ennek alapján és figyelembe véve e két nyersanyag részarányát, a Baoshan csoport azt javasolta, hogy a Bizottság a nitrogént és az oxigént fogyóeszköznek tekintse, vagy kizárólag a Paraguayból származó nitrogén és oxigén importárát vegye figyelembe.

| (188) | Tekintettel arra az arányra, amelyet a nitrogén és az oxigén képvisel az előállítási költségekben, továbbá a megfigyelt árkülönbségekre, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy helyénvaló ezeket a nyersanyagokat fogyóeszközöknek tekinteni. |
| --- | --- |

(188)

Tekintettel arra az arányra, amelyet a nitrogén és az oxigén képvisel az előállítási költségekben, továbbá a megfigyelt árkülönbségekre, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy helyénvaló ezeket a nyersanyagokat fogyóeszközöknek tekinteni.

| (189) | Az első feljegyzést követően az uniós gazdasági ágazat előadta, hogy a GOES gyártásához különösen jó minőségű vasércre és magnézium-oxidra van szükség, és hogy a HR-kódokon vagy a reprezentatív ország kódjain alapuló importstatisztikák – melyek általában az összes minőségre kiterjednek – nem tükrözik ezt. |
| --- | --- |

(189)

Az első feljegyzést követően az uniós gazdasági ágazat előadta, hogy a GOES gyártásához különösen jó minőségű vasércre és magnézium-oxidra van szükség, és hogy a HR-kódokon vagy a reprezentatív ország kódjain alapuló importstatisztikák – melyek általában az összes minőségre kiterjednek – nem tükrözik ezt.

| (190) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az állítás indokolt, mivel a GOES valóban igen összetett termék, a szokásos acéltípusokhoz képest jóval drágább, és még a vasgyártás upstream szintjén is különleges formulák és kiváló minőségű nyersanyagok szükségesek hozzá. Mivel az exportáló gyártó által szolgáltatott adatok alapján a Bizottság nem tudta elkülöníteni azokat a vasérc-minőségeket, amelyeket kifejezetten a GOES gyártása során használnak, úgy ítélte meg, hogy a legmegfelelőbb referenciaérték a 66 %-os vaskoncentrációjú vasércnek a Fastmarkets (47) által közölt ára. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az állítás indokolt, mivel a GOES valóban igen összetett termék, a szokásos acéltípusokhoz képest jóval drágább, és még a vasgyártás upstream szintjén is különleges formulák és kiváló minőségű nyersanyagok szükségesek hozzá. Mivel az exportáló gyártó által szolgáltatott adatok alapján a Bizottság nem tudta elkülöníteni azokat a vasérc-minőségeket, amelyeket kifejezetten a GOES gyártása során használnak, úgy ítélte meg, hogy a legmegfelelőbb referenciaérték a 66 %-os vaskoncentrációjú vasércnek a Fastmarkets (47) által közölt ára.

47

| (191) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a GOES előállításához használt magnézium-oxid (a továbbiakban: MGO) sokkal jobb minőségű, mint az, amelyet Brazíliába importálnak. A reprezentatív ország MGO-ra vonatkozó kódjai több MGO-minőséget foglalnak magukban, nem kizárólag azt a konkrét minőséget, amelyet a GOES gyártása során használnak. Hozzá kell tenni, hogy ilyen típusú MGO előállításával csak igen kevés gyártó foglalkozik igen kevés országban, többek között Franciaországban. Tény, hogy az MGO azon típusának az ára, amelyet a kínai exportáló gyártó és az uniós gazdasági ágazat beszámolója szerint a GOES esetében használnak, többszöröse a Brazíliába importált MGO árának. Ezért a Brazíliába importált MGO nem tekinthető megfelelő referenciaértéknek a GOES előállítására nézve. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Unión és Kínán kívüli nemzetközi árakat megfelelően tükröző referenciaértéknek tekinthetők a Franciaországból (mint a GOES előállításához felhasznált MGO egyik nagy gyártójától) származó és a GOES-t gyártó országokba irányuló kivitel Comextben szereplő adatai (48), amelyek nem tartalmazzák a Kínába exportált és az Unióban maradó MGO-ra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a GOES előállításához használt magnézium-oxid (a továbbiakban: MGO) sokkal jobb minőségű, mint az, amelyet Brazíliába importálnak. A reprezentatív ország MGO-ra vonatkozó kódjai több MGO-minőséget foglalnak magukban, nem kizárólag azt a konkrét minőséget, amelyet a GOES gyártása során használnak. Hozzá kell tenni, hogy ilyen típusú MGO előállításával csak igen kevés gyártó foglalkozik igen kevés országban, többek között Franciaországban. Tény, hogy az MGO azon típusának az ára, amelyet a kínai exportáló gyártó és az uniós gazdasági ágazat beszámolója szerint a GOES esetében használnak, többszöröse a Brazíliába importált MGO árának. Ezért a Brazíliába importált MGO nem tekinthető megfelelő referenciaértéknek a GOES előállítására nézve. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Unión és Kínán kívüli nemzetközi árakat megfelelően tükröző referenciaértéknek tekinthetők a Franciaországból (mint a GOES előállításához felhasznált MGO egyik nagy gyártójától) származó és a GOES-t gyártó országokba irányuló kivitel Comextben szereplő adatai (48), amelyek nem tartalmazzák a Kínába exportált és az Unióban maradó MGO-ra vonatkozó adatokat.

48

| (192) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Brazíliába irányuló behozatalnak a Globális Kereskedelmi Atlaszban feltüntetett árai nem reprezentatívak a kokszosítható szénre és a sűrített levegőre nézve. Ezen túlmenően ezek az árak komoly átváltási problémákat vetettek fel. |
| --- | --- |

(192)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Brazíliába irányuló behozatalnak a Globális Kereskedelmi Atlaszban feltüntetett árai nem reprezentatívak a kokszosítható szénre és a sűrített levegőre nézve. Ezen túlmenően ezek az árak komoly átváltási problémákat vetettek fel.

| (193) | A kínai exportáló gyártó által használt kokszosítható szén minőségére vonatkozó konkrét információk hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a prémium minőségű kemény kokszszénnek a Fastmarkets jelentése szerinti ára a megfelelő érték. A vizsgálat azt tárta fel, hogy a legmagasabb minőségű kokszosítható szén referenciaára még mindig alacsonyabb volt, mint az az ár, amelyet az exportáló gyártó a kokszosíthatószén-beszerzései tekintetében bejelentett. Ez szintén arra utal, hogy az exportáló gyártó termelési folyamata során nagyon jó minőségű kokszosítható szenet használt. |
| --- | --- |

(193)

A kínai exportáló gyártó által használt kokszosítható szén minőségére vonatkozó konkrét információk hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a prémium minőségű kemény kokszszénnek a Fastmarkets jelentése szerinti ára a megfelelő érték. A vizsgálat azt tárta fel, hogy a legmagasabb minőségű kokszosítható szén referenciaára még mindig alacsonyabb volt, mint az az ár, amelyet az exportáló gyártó a kokszosíthatószén-beszerzései tekintetében bejelentett. Ez szintén arra utal, hogy az exportáló gyártó termelési folyamata során nagyon jó minőségű kokszosítható szenet használt.

| (194) | A sűrített levegő kapcsán megjegyzendő, hogy az exportáló gyártó köbméterben adta meg a felhasználáshoz kapcsolódó adatokat, míg a Brazíliába irányuló behozatalt csak kilogrammban jelentették be, és a Bizottság nem talált megfelelő átváltási tényezőt. A sűrített levegő mindenesetre az exportáló gyártó teljes előállítási költségének csupán elhanyagolható részét tette ki. Ennek alapján a Bizottság ezt a termelési tényezőt fogyóeszközként kezelte. |
| --- | --- |

(194)

A sűrített levegő kapcsán megjegyzendő, hogy az exportáló gyártó köbméterben adta meg a felhasználáshoz kapcsolódó adatokat, míg a Brazíliába irányuló behozatalt csak kilogrammban jelentették be, és a Bizottság nem talált megfelelő átváltási tényezőt. A sűrített levegő mindenesetre az exportáló gyártó teljes előállítási költségének csupán elhanyagolható részét tette ki. Ennek alapján a Bizottság ezt a termelési tényezőt fogyóeszközként kezelte.

| (195) | A jelentések szerint a vizsgálati időszakban a Brazília nem importált ferronióbiumot. Ezért a ferronióbium esetében a Bizottság szintén a világ legnagyobb exportőrének (azaz Brazíliának) az adatait használta fel, a hidrogénre vonatkozóan a (186) preambulumbekezdésben említett megközelítést követve. |
| --- | --- |

(195)

A jelentések szerint a vizsgálati időszakban a Brazília nem importált ferronióbiumot. Ezért a ferronióbium esetében a Bizottság szintén a világ legnagyobb exportőrének (azaz Brazíliának) az adatait használta fel, a hidrogénre vonatkozóan a (186) preambulumbekezdésben említett megközelítést követve.

| (196) | A világítógáz kapcsán megjegyzendő, hogy az exportáló gyártó köbméterben adta meg a felhasználáshoz kapcsolódó adatokat, míg a Brazíliába irányuló behozatalt csak kilogrammban jelentették be, és a Bizottság nem talált megfelelő átváltási tényezőt. Ezenkívül a széngáz Brazíliába importált mennyisége mindössze 58 kg volt. Ezért a Bizottság a széngáz referenciaárát a reprezentatív ország földgázára alapján számította ki, ellenőrizve a két gáz fűtőértékét. |
| --- | --- |

(196)

A világítógáz kapcsán megjegyzendő, hogy az exportáló gyártó köbméterben adta meg a felhasználáshoz kapcsolódó adatokat, míg a Brazíliába irányuló behozatalt csak kilogrammban jelentették be, és a Bizottság nem talált megfelelő átváltási tényezőt. Ezenkívül a széngáz Brazíliába importált mennyisége mindössze 58 kg volt. Ezért a Bizottság a széngáz referenciaárát a reprezentatív ország földgázára alapján számította ki, ellenőrizve a két gáz fűtőértékét.

| (197) | A második feljegyzést követően az Eurofer észrevételeket nyújtott be a GOES gyártása során felhasznált egyes nyersanyagokkal és fogyóeszközökkel kapcsolatban. Felkérte továbbá a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kínai exportáló gyártó részére történő belföldi fuvarozást. |
| --- | --- |

(197)

A második feljegyzést követően az Eurofer észrevételeket nyújtott be a GOES gyártása során felhasznált egyes nyersanyagokkal és fogyóeszközökkel kapcsolatban. Felkérte továbbá a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kínai exportáló gyártó részére történő belföldi fuvarozást.

| (198) | E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Baoshan csoport által szolgáltatott információk minden lényeges termelési tényezőt tükröznek, annak ellenére, hogy a gyártási folyamat eltérő. A Bizottság a számítások elvégzése során a (184) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően veszi figyelembe a belföldi fuvarozást. |
| --- | --- |

(198)

E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Baoshan csoport által szolgáltatott információk minden lényeges termelési tényezőt tükröznek, annak ellenére, hogy a gyártási folyamat eltérő. A Bizottság a számítások elvégzése során a (184) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően veszi figyelembe a belföldi fuvarozást.

d)   
  Munkaerő

Munkaerő

| (199) | A második feljegyzésben a Bizottság azt javasolta, hogy a munkaerőköltség torzulástól mentes értékének megállapításához a reprezentatív országban működő GOES-gyártó, az APERAM munkaerőköltségét használja fel. Ezzel kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket. Miután a 2020. évi pénzügyi adatok elérhetővé váltak, a Bizottság a 2019. évi és 2020. évi adatok átlagának formájában újra kiszámította a munkaerőköltséget, oly módon, hogy az tükrözze a felülvizsgálati időszakot. |
| --- | --- |

(199)

A második feljegyzésben a Bizottság azt javasolta, hogy a munkaerőköltség torzulástól mentes értékének megállapításához a reprezentatív országban működő GOES-gyártó, az APERAM munkaerőköltségét használja fel. Ezzel kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket. Miután a 2020. évi pénzügyi adatok elérhetővé váltak, a Bizottság a 2019. évi és 2020. évi adatok átlagának formájában újra kiszámította a munkaerőköltséget, oly módon, hogy az tükrözze a felülvizsgálati időszakot.

e)   
  Villamos energia

Villamos energia

| (200) | A második feljegyzésben a Bizottság azt javasolta, hogy a villamosenergia-költségek torzulástól mentes értékének megállapításához a CEMIG által bejelentett villamosenergia-díjszabást használják fel (a CEMIG a villamosenergia-szolgáltató Minais Gerais brazil államban, ahol az egyetlen brazíliai GOES-gyártó található (49)). Ezzel kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(200)

A második feljegyzésben a Bizottság azt javasolta, hogy a villamosenergia-költségek torzulástól mentes értékének megállapításához a CEMIG által bejelentett villamosenergia-díjszabást használják fel (a CEMIG a villamosenergia-szolgáltató Minais Gerais brazil államban, ahol az egyetlen brazíliai GOES-gyártó található (49)). Ezzel kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket.

49

f)   
  Földgáz

Földgáz

| (201) | A második feljegyzésben a Bizottság azt javasolta, hogy az ipari felhasználók számára a GASMIG által jelentett földgázárat alkalmazzák (a GASMIG Minais Gerais brazil államban működő szolgáltató, ahol a GOES-gyártó székhelye található) (50). Ezen belül a Bizottság a megfelelő ipari fogyasztási sávhoz tartozó földgáz-árakat vette figyelembe. A Bizottság a referenciaárat a GASMIG által a vizsgálati időszakban alkalmazott díjszabás alapján számította ki. A referenciaár magában foglalja az adókat (Tarifa com impostos). Ezzel kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(201)

A második feljegyzésben a Bizottság azt javasolta, hogy az ipari felhasználók számára a GASMIG által jelentett földgázárat alkalmazzák (a GASMIG Minais Gerais brazil államban működő szolgáltató, ahol a GOES-gyártó székhelye található) (50). Ezen belül a Bizottság a megfelelő ipari fogyasztási sávhoz tartozó földgáz-árakat vette figyelembe. A Bizottság a referenciaárat a GASMIG által a vizsgálati időszakban alkalmazott díjszabás alapján számította ki. A referenciaár magában foglalja az adókat (Tarifa com impostos). Ezzel kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket.

50

g)   
  Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (202) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(202)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

| (203) | Első és második feljegyzésében a Bizottság jelezte, hogy az Aperam pénzügyi adatait fogja felhasználni, és e tekintetben elérhetővé tette az Aperam 2019. évi pénzügyi adatait. Azonban további elemzés, valamint a nem működési kiadások és bevételek kizárása során fény derült arra, hogy az Aperam 2019-ben veszteséges volt. Ezért a 2019-re vonatkozó adatokat nem lehetett felhasználni. |
| --- | --- |

(203)

Első és második feljegyzésében a Bizottság jelezte, hogy az Aperam pénzügyi adatait fogja felhasználni, és e tekintetben elérhetővé tette az Aperam 2019. évi pénzügyi adatait. Azonban további elemzés, valamint a nem működési kiadások és bevételek kizárása során fény derült arra, hogy az Aperam 2019-ben veszteséges volt. Ezért a 2019-re vonatkozó adatokat nem lehetett felhasználni.

| (204) | Az Aperam 2020. naptári évre vonatkozó pénzügyi adatai az eljárás során váltak hozzáférhetővé a Bizottság számára. A nem működési kiadások és bevételek kizárását követően az Aperam nyereségről számolt be. A Bizottság – az Eurofer arra irányuló kérésének megfelelően, hogy a 2020. évi pénzügyi kimutatásokat használják – az Aperam adott évi pénzügyi kimutatásai alapján kiszámította az SGA-költségek és a nyereség százalékos arányát. A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó esetben helyénvalóbb az Aperam összevont adatait használni, mint az általa ellenőrzött, vele kapcsolatban álló vállalkozásokra vonatkozó pénzügyi kimutatásokra hagyatkozni. Az összevonást alkalmazó megközelítés ugyanis pontosabb képet ad az Aperam működéséről, és pénzügyi eredményeiből levonja vállalatközi nyereséget, amely a külön-külön összeállított beszámolókból nem azonosítható. Emellett az Aperam összevont és egyedi beszámolói sem kizárólag a GOES előállítására vonatkoznak. Ez azt jelenti, hogy a összevont adatok felhasználása nem csökkenti az adatok pontosságát. Ezért a torzulásmentes SGA-költségek és nyereség kiszámítása az Aperam 2020. évi pénzügyi kimutatásai alapján történt. |
| --- | --- |

(204)

Az Aperam 2020. naptári évre vonatkozó pénzügyi adatai az eljárás során váltak hozzáférhetővé a Bizottság számára. A nem működési kiadások és bevételek kizárását követően az Aperam nyereségről számolt be. A Bizottság – az Eurofer arra irányuló kérésének megfelelően, hogy a 2020. évi pénzügyi kimutatásokat használják – az Aperam adott évi pénzügyi kimutatásai alapján kiszámította az SGA-költségek és a nyereség százalékos arányát. A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó esetben helyénvalóbb az Aperam összevont adatait használni, mint az általa ellenőrzött, vele kapcsolatban álló vállalkozásokra vonatkozó pénzügyi kimutatásokra hagyatkozni. Az összevonást alkalmazó megközelítés ugyanis pontosabb képet ad az Aperam működéséről, és pénzügyi eredményeiből levonja vállalatközi nyereséget, amely a külön-külön összeállított beszámolókból nem azonosítható. Emellett az Aperam összevont és egyedi beszámolói sem kizárólag a GOES előállítására vonatkoznak. Ez azt jelenti, hogy a összevont adatok felhasználása nem csökkenti az adatok pontosságát. Ezért a torzulásmentes SGA-költségek és nyereség kiszámítása az Aperam 2020. évi pénzügyi kimutatásai alapján történt.

| (205) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült általános gyártási költségeket kifejezte az exportáló gyártók tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(205)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült általános gyártási költségeket kifejezte az exportáló gyártók tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre.

3.5.1.6.   Számítás

| (206) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(206)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (207) | A Bizottság először a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Ennek keretében az egyes termelési tényezőkből az együttműködő exportáló gyártó által felhasznált tényleges mennyiségeket beszorozta a torzulásmentes egységköltségekkel. A Baoshan csoport által megadott felhasználási arányokat a Bizottság a távoli ellenőrzés keretében ellenőrizte. Amint az a fenti (47) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság a távoli ellenőrzés mellett levelet küldött a Baoshan csoportnak (a továbbiakban: a 18. cikk szerinti levél), amelyben jelezte, hogy a GOES gyártására fordított munkaórák kiszámítása tekintetében a rendelkezésére álló tényekhez kíván visszatérni, és alkalmazni kívánja az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését. A Bizottság érdemben úgy ítélte meg, hogy a Baoshan csoport munkaerő-allokációját nem támasztották alá ellenőrzött és megbízható bizonyítékok. A 18. cikk szerinti levéllel kapcsolatos észrevételeiben a Baoshan csoport ugyanazokat az alátámasztó bizonyítékokat nyújtotta be, mint a távoli ellenőrzés során. Mivel ezek a dokumentumok nem támasztották alá, hogy egy alkalmazott naponta hány órát dolgozik, a Bizottság megerősítette szándékát, és a GOES gyártására fordított munkaórák kiszámítása tekintetében a rendelkezésére álló tényeket vette figyelembe. Ennek során a Bizottság újraszámította GOES gyártására fordított munkaórák számát oly módon, hogy a Baosteel és a WISCO teljes munkaerőköltségét elosztotta a két vállalat szilíciumacél-részlegére vonatkozóan kiszámított, munkavállalónkénti és óránkénti költséggel. A Baosteel és a WISCO által bejelentett munkaórák számát a Bizottság ennek megfelelően az általa újraszámított vonatkozó értékekkel helyettesítette. |
| --- | --- |

(207)

A Bizottság először a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Ennek keretében az egyes termelési tényezőkből az együttműködő exportáló gyártó által felhasznált tényleges mennyiségeket beszorozta a torzulásmentes egységköltségekkel. A Baoshan csoport által megadott felhasználási arányokat a Bizottság a távoli ellenőrzés keretében ellenőrizte. Amint az a fenti (47) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság a távoli ellenőrzés mellett levelet küldött a Baoshan csoportnak (a továbbiakban: a 18. cikk szerinti levél), amelyben jelezte, hogy a GOES gyártására fordított munkaórák kiszámítása tekintetében a rendelkezésére álló tényekhez kíván visszatérni, és alkalmazni kívánja az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését. A Bizottság érdemben úgy ítélte meg, hogy a Baoshan csoport munkaerő-allokációját nem támasztották alá ellenőrzött és megbízható bizonyítékok. A 18. cikk szerinti levéllel kapcsolatos észrevételeiben a Baoshan csoport ugyanazokat az alátámasztó bizonyítékokat nyújtotta be, mint a távoli ellenőrzés során. Mivel ezek a dokumentumok nem támasztották alá, hogy egy alkalmazott naponta hány órát dolgozik, a Bizottság megerősítette szándékát, és a GOES gyártására fordított munkaórák kiszámítása tekintetében a rendelkezésére álló tényeket vette figyelembe. Ennek során a Bizottság újraszámította GOES gyártására fordított munkaórák számát oly módon, hogy a Baosteel és a WISCO teljes munkaerőköltségét elosztotta a két vállalat szilíciumacél-részlegére vonatkozóan kiszámított, munkavállalónkénti és óránkénti költséggel. A Baosteel és a WISCO által bejelentett munkaórák számát a Bizottság ennek megfelelően az általa újraszámított vonatkozó értékekkel helyettesítette.

| (208) | A Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban, Brazíliában megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel, amint arról a 3.5.1.5. szakasz beszámol. |
| --- | --- |

(208)

A Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban, Brazíliában megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel, amint arról a 3.5.1.5. szakasz beszámol.

| (209) | Másodszor: a torzulástól mentes gyártási költségek meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (187) preambulumbekezdésben említett nyersanyagok és fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte az egyes exportáló gyártóknál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(209)

Másodszor: a torzulástól mentes gyártási költségek meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (187) preambulumbekezdésben említett nyersanyagok és fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte az egyes exportáló gyártóknál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre.

| (210) | Az előző preambulumbekezdésben leírtak szerint megállapított előállítási költségekre a Bizottság az Aperam SGA-költségeit és nyereségét alkalmazta. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulásmentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költség 13,5 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulásmentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 7,6 % volt. |
| --- | --- |

(210)

Az előző preambulumbekezdésben leírtak szerint megállapított előállítási költségekre a Bizottság az Aperam SGA-költségeit és nyereségét alkalmazta. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulásmentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költség 13,5 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulásmentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 7,6 % volt.

| (211) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(211)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (212) | A második feljegyzést követően az Eurofer azt javasolta, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján az Egyesült Államokba irányuló kínai kivitel árai alapján számítsák ki. |
| --- | --- |

(212)

A második feljegyzést követően az Eurofer azt javasolta, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján az Egyesült Államokba irányuló kínai kivitel árai alapján számítsák ki.

| (213) | Amint azt a (154) preambulumbekezdés említi, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottságnak ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kellett megállapítania, amely nem írja elő a harmadik országokra vonatkozó exportárak alkalmazását. |
| --- | --- |

(213)

Amint azt a (154) preambulumbekezdés említi, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottságnak ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kellett megállapítania, amely nem írja elő a harmadik országokra vonatkozó exportárak alkalmazását.

3.5.1.7.   Exportár

| (214) | mivel a Baoshan csoport a felülvizsgálat tárgyát képező terméket a vele kapcsolatban álló importőrökön keresztül exportálta az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította. |
| --- | --- |

(214)

mivel a Baoshan csoport a felülvizsgálat tárgyát képező terméket a vele kapcsolatban álló importőrökön keresztül exportálta az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította.

3.5.1.8.   Összehasonlítás

| (215) | A Bizottság a rendes értéket és a Baoshan csoport exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze. |
| --- | --- |

(215)

A Bizottság a rendes értéket és a Baoshan csoport exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze.

| (216) | Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság kiigazításokat végzett a tengeri fuvarozási, biztosítási és hitelköltségek tekintetében. |
| --- | --- |

(216)

Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság kiigazításokat végzett a tengeri fuvarozási, biztosítási és hitelköltségek tekintetében.

3.5.1.9.   Dömpingkülönbözetek

| (217) | A Baoshan csoport – az egyetlen együttműködő exportáló gyártó – esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(217)

A Baoshan csoport – az egyetlen együttműködő exportáló gyártó – esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (218) | A fent leírt összehasonlítás nem mutatott dömpinget. |
| --- | --- |

(218)

A fent leírt összehasonlítás nem mutatott dömpinget.

3.5.2.   A dömping megismétlődésének valószínűsége

A dömping megismétlődésének valószínűsége

| (219) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping megismétlődésének. A következő elemek vizsgálatára került sor: a harmadik országokba irányuló kivitel, Kína gyártási kapacitása és szabad kapacitása, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(219)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping megismétlődésének. A következő elemek vizsgálatára került sor: a harmadik országokba irányuló kivitel, Kína gyártási kapacitása és szabad kapacitása, valamint az uniós piac vonzereje.

a)   
  Harmadik országokba irányuló kivitel

Harmadik országokba irányuló kivitel

| (220) | A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Baoshan csoport teljes exportértékesítéséből igen jelentős mennyiséget az EU-n kívüli harmadik piacokra exportált, ahol a minimális importárak nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Baoshan csoport teljes exportértékesítéséből igen jelentős mennyiséget az EU-n kívüli harmadik piacokra exportált, ahol a minimális importárak nem alkalmazandók.

| (221) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban megállapított számtanilag képzett rendes érték és a csoport legnagyobb (a teljes exportértékesítés körülbelül [35–70 %]-át kitevő) exportpiacain, azaz Indiában Mexikóban alkalmazott exportárak összehasonlítása során megállapította, hogy az exportárak 20 %-kal alacsonyabbak voltak a Baoshan csoportra nézve megállapított rendes értéknél. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban megállapított számtanilag képzett rendes érték és a csoport legnagyobb (a teljes exportértékesítés körülbelül [35–70 %]-át kitevő) exportpiacain, azaz Indiában Mexikóban alkalmazott exportárak összehasonlítása során megállapította, hogy az exportárak 20 %-kal alacsonyabbak voltak a Baoshan csoportra nézve megállapított rendes értéknél.

| (222) | A többi kínai gyártó együttműködésének hiányában a Bizottságnak a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia. E tekintetben a Globális Kereskedelmi Atlaszban szereplő kínai exportstatisztikákat használta fel a harmadik országokba irányuló kivitel árainak értékeléséhez. Ennek alapján a kínai exportstatisztikák azt mutatták, hogy a felülvizsgálati időszakban a Kínából származó export átlagos ára alacsonyabb volt az EU-ban alkalmazandó legalacsonyabb minimális importárnál, tehát a Baoshan csoport exportáránál is. |
| --- | --- |

(222)

A többi kínai gyártó együttműködésének hiányában a Bizottságnak a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia. E tekintetben a Globális Kereskedelmi Atlaszban szereplő kínai exportstatisztikákat használta fel a harmadik országokba irányuló kivitel árainak értékeléséhez. Ennek alapján a kínai exportstatisztikák azt mutatták, hogy a felülvizsgálati időszakban a Kínából származó export átlagos ára alacsonyabb volt az EU-ban alkalmazandó legalacsonyabb minimális importárnál, tehát a Baoshan csoport exportáránál is.

| (223) | Ezért a Bizottság valószínűnek tekintette, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók dömpingelt árszínvonalon értékesítenének az Unió piacára. |
| --- | --- |

(223)

Ezért a Bizottság valószínűnek tekintette, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók dömpingelt árszínvonalon értékesítenének az Unió piacára.

b)   
  Gyártási és szabad kapacitás Kínában

Gyártási és szabad kapacitás Kínában

| (224) | A Baoshan csoport mellett – amely az EU-ba exportáló egyetlen szereplő – legalább nyolc másik kínai GOES-exportáló gyártó működik. A Globális Kereskedelmi Atlaszban szereplő kínai exportstatisztikák szerint a többi kínai exportáló gyártó a világ többi részébe is exportált (51). |
| --- | --- |

(224)

A Baoshan csoport mellett – amely az EU-ba exportáló egyetlen szereplő – legalább nyolc másik kínai GOES-exportáló gyártó működik. A Globális Kereskedelmi Atlaszban szereplő kínai exportstatisztikák szerint a többi kínai exportáló gyártó a világ többi részébe is exportált (51).

51

| (225) | Az Eurofer által a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben feltüntetett, a Baoshan csoport termelési kapacitására vonatkozó becslései nagyon közel álltak a Baoshan csoport tényleges adataihoz. A többi kínai exportáló gyártó együttműködésének hiányában a Bizottság a kapacitásuk értékelése során kénytelen volt a rendelkezésre álló tényekre alapozni a megállapításait, és a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információkra támaszkodott. |
| --- | --- |

(225)

Az Eurofer által a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben feltüntetett, a Baoshan csoport termelési kapacitására vonatkozó becslései nagyon közel álltak a Baoshan csoport tényleges adataihoz. A többi kínai exportáló gyártó együttműködésének hiányában a Bizottság a kapacitásuk értékelése során kénytelen volt a rendelkezésre álló tényekre alapozni a megállapításait, és a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információkra támaszkodott.

| (226) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk a teljes kínai kapacitást 1 810 000 tonnára, a termelést pedig 1 220 000 tonnára becsülték. A kínai felhasználás becsült értéke 1 020 000 tonna volt. Ennek alapján a kínai szabad kapacitást 600 000 tonnára becsülték, ami jelentősen meghaladja a felülvizsgálati időszakban mért teljes uniós felhasználást (265 000–280 000). Emellett egyes főbb piacokat, például az Egyesült Államok piacát magas, 25 %-os vám védi, ami csökkenti a kínai exportáló gyártók hozzáférését e piacokhoz. |
| --- | --- |

(226)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk a teljes kínai kapacitást 1 810 000 tonnára, a termelést pedig 1 220 000 tonnára becsülték. A kínai felhasználás becsült értéke 1 020 000 tonna volt. Ennek alapján a kínai szabad kapacitást 600 000 tonnára becsülték, ami jelentősen meghaladja a felülvizsgálati időszakban mért teljes uniós felhasználást (265 000–280 000). Emellett egyes főbb piacokat, például az Egyesült Államok piacát magas, 25 %-os vám védi, ami csökkenti a kínai exportáló gyártók hozzáférését e piacokhoz.

| (227) | Ennek alapján valószínűsíthető, hogy a kínai gyártók az intézkedések hatályvesztése esetén nagy mennyiségű szabad kapacitást irányítanának az uniós piacra, és dömpingárakon kezdenének értékesíteni. |
| --- | --- |

(227)

Ennek alapján valószínűsíthető, hogy a kínai gyártók az intézkedések hatályvesztése esetén nagy mennyiségű szabad kapacitást irányítanának az uniós piacra, és dömpingárakon kezdenének értékesíteni.

c)   
  Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (228) | Amint azt a fenti (82) preambulumbekezdésben rámutat, az uniós piac a világon a GOES legnagyobb piacai közé tartozik. |
| --- | --- |

(228)

Amint azt a fenti (82) preambulumbekezdésben rámutat, az uniós piac a világon a GOES legnagyobb piacai közé tartozik.

| (229) | Az uniós árszintek általában jelentősen magasabbak, mint a kínai gyártók harmadik országokba irányuló kivitelének árai. |
| --- | --- |

(229)

Az uniós árszintek általában jelentősen magasabbak, mint a kínai gyártók harmadik országokba irányuló kivitelének árai.

| (230) | Az uniós piac mérete és az árkülönbségek az uniós piac vonzerejére világítottak rá. |
| --- | --- |

(230)

Az uniós piac mérete és az árkülönbségek az uniós piac vonzerejére világítottak rá.

d)   
  Következtetés

Következtetés

| (231) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a dömping megismétlődése. |
| --- | --- |

(231)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a dömping megismétlődése.

3.6.   Oroszországi Föderáció

Oroszországi Föderáció

3.6.1.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

Dömping a felülvizsgálati időszakban

3.6.1.1.   Előzetes megjegyzések

| (232) | mivel a (23) preambulumbekezdésben említett módon az oroszországi exportáló gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálat folyamán, a Bizottság az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényekre alapozta elemzését, ezen belül a dömpingszámítást is. |
| --- | --- |

(232)

mivel a (23) preambulumbekezdésben említett módon az oroszországi exportáló gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálat folyamán, a Bizottság az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényekre alapozta elemzését, ezen belül a dömpingszámítást is.

| (233) | Ezért a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk, valamint egyéb információforrások (például az Eurostat és a Globális Kereskedelmi Atlasz adatai) felhasználásával értékelte. |
| --- | --- |

(233)

Ezért a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk, valamint egyéb információforrások (például az Eurostat és a Globális Kereskedelmi Atlasz adatai) felhasználásával értékelte.

3.6.1.2.   Dömping

a)   
  Rendes érték

Rendes érték

| (234) | mivel az orosz belföldi piaci árakra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre megbízható adatok, a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő módszertan és értékek alkalmazásával számtanilag képzett rendes értéket állapított meg. |
| --- | --- |

(234)

mivel az orosz belföldi piaci árakra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre megbízható adatok, a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő módszertan és értékek alkalmazásával számtanilag képzett rendes értéket állapított meg.

b)   
  Exportár

Exportár

| (235) | Az Unióba irányuló kivitelnek a felülvizsgálati időszakban érvényesített árait a Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(235)

Az Unióba irányuló kivitelnek a felülvizsgálati időszakban érvényesített árait a Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg.

c)   
  Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (236) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. Ehhez a Bizottság a kérelemben rendelkezésre álló információk alapján levonta a fuvarozási és biztosítási költségeket (202,67 EUR/tonna). A felülvizsgálati időszakra nézve az így megállapított gyártelepi rendes érték 1 642 EUR/tonna, a gyártelepi exportár pedig 797,5 EUR/tonna volt. |
| --- | --- |

(236)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. Ehhez a Bizottság a kérelemben rendelkezésre álló információk alapján levonta a fuvarozási és biztosítási költségeket (202,67 EUR/tonna). A felülvizsgálati időszakra nézve az így megállapított gyártelepi rendes érték 1 642 EUR/tonna, a gyártelepi exportár pedig 797,5 EUR/tonna volt.

d)   
  Dömping

Dömping

| (237) | A fentiek alapján a Bizottság megközelítőleg 80 %-os árkülönbséget állapított meg, és arra a következtetésre jutott, hogy a dömping folytatódott a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(237)

A fentiek alapján a Bizottság megközelítőleg 80 %-os árkülönbséget állapított meg, és arra a következtetésre jutott, hogy a dömping folytatódott a felülvizsgálati időszak alatt.

| (238) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintje annak magassága miatt megkérdőjelezhető, és hogy a Bizottságnak különös körültekintéssel kellett volna ellenőriznie a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a rendes értékre vonatkozóan benyújtott információkat. Hozzátette továbbá, hogy a másodlagos információk felhasználásakor a Bizottságnak az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás „a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) II. mellékletének „A 6. cikk (8) bekezdésének vonatkozásában rendelkezésre álló legjobb információk” című 7. pontjával összhangban más független források alapján kellett volna ellenőriznie ezeket az információkat. |
| --- | --- |

(238)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintje annak magassága miatt megkérdőjelezhető, és hogy a Bizottságnak különös körültekintéssel kellett volna ellenőriznie a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a rendes értékre vonatkozóan benyújtott információkat. Hozzátette továbbá, hogy a másodlagos információk felhasználásakor a Bizottságnak az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás „a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) II. mellékletének „A 6. cikk (8) bekezdésének vonatkozásában rendelkezésre álló legjobb információk” című 7. pontjával összhangban más független források alapján kellett volna ellenőriznie ezeket az információkat.

| (239) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben az orosz exportáló gyártókra vonatkozó rendes értékről szolgáltatott információk kellően pontosak és megfelelőek voltak. Ezenkívül a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkkal kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket. Végezetül: egyetlen orosz exportáló gyártó sem szolgáltatott a rendes érték megállapításával kapcsolatos releváns adatokat. Továbbá sem az orosz kormány, sem az érdekelt felek nem bocsátottak rendelkezésre egyéb független forrást. Ilyen körülmények között és az egyéb adatforrások hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a rendes értékre vonatkozóan a rendelkezésére álló legjobb információkra támaszkodott. Végezetül: a dömpingellenes megállapodás II. mellékletének (7) bekezdése azt is tartalmazza, hogy amennyiben egy érdekelt fél nem működik együtt, és emiatt a hatóság nem jut hozzá bizonyos releváns információkhoz, akkor ennek a helyzetnek a következményei kedvezőtlenebbek lehetnek, mint ha ez az érdekelt fél teljes mértékben együttműködött volna. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(239)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben az orosz exportáló gyártókra vonatkozó rendes értékről szolgáltatott információk kellően pontosak és megfelelőek voltak. Ezenkívül a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkkal kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket. Végezetül: egyetlen orosz exportáló gyártó sem szolgáltatott a rendes érték megállapításával kapcsolatos releváns adatokat. Továbbá sem az orosz kormány, sem az érdekelt felek nem bocsátottak rendelkezésre egyéb független forrást. Ilyen körülmények között és az egyéb adatforrások hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a rendes értékre vonatkozóan a rendelkezésére álló legjobb információkra támaszkodott. Végezetül: a dömpingellenes megállapodás II. mellékletének (7) bekezdése azt is tartalmazza, hogy amennyiben egy érdekelt fél nem működik együtt, és emiatt a hatóság nem jut hozzá bizonyos releváns információkhoz, akkor ennek a helyzetnek a következményei kedvezőtlenebbek lehetnek, mint ha ez az érdekelt fél teljes mértékben együttműködött volna. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

3.6.2.   A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

| (240) | A Bizottság elemezte, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek során megvizsgálta az orosz termelést és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét. Az orosz gyártók együttműködésének hiányában a Bizottságnak a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia. |
| --- | --- |

(240)

A Bizottság elemezte, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek során megvizsgálta az orosz termelést és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét. Az orosz gyártók együttműködésének hiányában a Bizottságnak a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia.

a)   
  Szabad kapacitás

Szabad kapacitás

| (241) | A felülvizsgálati kérelemben szereplő, rendelkezésre álló tények alapján Oroszország 332 000 tonna becsült termelési kapacitással rendelkezik. A Bizottság az orosz termelést 274 000 tonnára becsülte. Ezért a szabad termelési kapacitást körülbelül 58 000 tonnában állapították meg, ami a GOES uniós felhasználásának több mint [16–22] %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(241)

A felülvizsgálati kérelemben szereplő, rendelkezésre álló tények alapján Oroszország 332 000 tonna becsült termelési kapacitással rendelkezik. A Bizottság az orosz termelést 274 000 tonnára becsülte. Ezért a szabad termelési kapacitást körülbelül 58 000 tonnában állapították meg, ami a GOES uniós felhasználásának több mint [16–22] %-át teszi ki.

| (242) | A szabad termelési kapacitás abban az esetben is [20 000–50 000] tonnát, vagyis az uniós felhasználás körülbelül [7–19] %-ának megfelelő mennyiséget tenne ki, ha a Bizottság az NLMK 2020. december 11-i beadványában benyújtott információkat venné figyelembe. E tekintetben az NLMK nem nyújtott be alátámasztó bizonyítékot termelési kapacitását illetően. Ezenkívül több olyan év is volt, amikor a termelés meghaladta azt a kapacitást, ami kétségeket ébreszt az NLMK által a beadványában bejelentett tényleges termelési kapacitással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(242)

A szabad termelési kapacitás abban az esetben is [20 000–50 000] tonnát, vagyis az uniós felhasználás körülbelül [7–19] %-ának megfelelő mennyiséget tenne ki, ha a Bizottság az NLMK 2020. december 11-i beadványában benyújtott információkat venné figyelembe. E tekintetben az NLMK nem nyújtott be alátámasztó bizonyítékot termelési kapacitását illetően. Ezenkívül több olyan év is volt, amikor a termelés meghaladta azt a kapacitást, ami kétségeket ébreszt az NLMK által a beadványában bejelentett tényleges termelési kapacitással kapcsolatban.

| (243) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy a Bizottságnak ellenőriznie kellett volna az információkat, amelyeket az NLMK az orosz kapacitásra, termelésre és kapacitáskihasználásra vonatkozóan kellő időben benyújtott, és azokra kellett volna támaszkodnia, továbbá hogy ez az ellenőrzés lehetővé tette volna a Bizottság számára a (242) preambulumbekezdésben felvetett kétségek tisztázását. |
| --- | --- |

(243)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy a Bizottságnak ellenőriznie kellett volna az információkat, amelyeket az NLMK az orosz kapacitásra, termelésre és kapacitáskihasználásra vonatkozóan kellő időben benyújtott, és azokra kellett volna támaszkodnia, továbbá hogy ez az ellenőrzés lehetővé tette volna a Bizottság számára a (242) preambulumbekezdésben felvetett kétségek tisztázását.

| (244) | A (23) preambulumbekezdésben említettek szerint az NLMK 2020. december 10-i beadványában maga jelezte, hogy kénytelen abbahagyni a kérdőívre adott válaszon végzett munkát, és a meghosszabbított határidőn belül nem küldte meg a kérdőívre adott teljeskörű válaszát, hanem csak a konkrét kapacitására és termelésére korlátozódó töredékes információkat nyújtott be. |
| --- | --- |

(244)

A (23) preambulumbekezdésben említettek szerint az NLMK 2020. december 10-i beadványában maga jelezte, hogy kénytelen abbahagyni a kérdőívre adott válaszon végzett munkát, és a meghosszabbított határidőn belül nem küldte meg a kérdőívre adott teljeskörű válaszát, hanem csak a konkrét kapacitására és termelésére korlátozódó töredékes információkat nyújtott be.

| (245) | A szóban forgó ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az NLMK által szolgáltatott információk túlságosan töredékesek voltak ahhoz, hogy a Bizottság érdemi következtetéseket vonhasson le belőle. Mindenesetre a (242) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság figyelembe vette az NLMK által e tekintetben szolgáltatott információkat, és a szabad kapacitás meglétét illetően hasonló következtetésre jutott. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(245)

A szóban forgó ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az NLMK által szolgáltatott információk túlságosan töredékesek voltak ahhoz, hogy a Bizottság érdemi következtetéseket vonhasson le belőle. Mindenesetre a (242) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság figyelembe vette az NLMK által e tekintetben szolgáltatott információkat, és a szabad kapacitás meglétét illetően hasonló következtetésre jutott. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

b)   
  Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (246) | A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós piac az alábbi okokból vonzó az oroszországi gyártók számára: |
| --- | --- |

(246)

A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós piac az alábbi okokból vonzó az oroszországi gyártók számára:

| (247) | Először: az uniós piac a világ legnagyobb piacai közé tartozik. |
| --- | --- |

(247)

Először: az uniós piac a világ legnagyobb piacai közé tartozik.

| (248) | Másodszor: az árakat illetően megjegyzendő, hogy – amint az az alábbi (271) preambulumbekezdésben is szerepel – az orosz behozatal átlagos árszintje az uniós piacon alacsonyabb, mint az uniós gyártóké, ezért az intézkedések hatályvesztése esetén a kivitel valószínűleg tovább nőne. |
| --- | --- |

(248)

Másodszor: az árakat illetően megjegyzendő, hogy – amint az az alábbi (271) preambulumbekezdésben is szerepel – az orosz behozatal átlagos árszintje az uniós piacon alacsonyabb, mint az uniós gyártóké, ezért az intézkedések hatályvesztése esetén a kivitel valószínűleg tovább nőne.

| (249) | Harmadszor: az oroszországi termelés nagy része exportra irányul (a termelés több mint 86 %-át exportra szánják), és az oroszországi gyártók a belföldi felhasználást szinte teljes mértékben lefedik. |
| --- | --- |

(249)

Harmadszor: az oroszországi termelés nagy része exportra irányul (a termelés több mint 86 %-át exportra szánják), és az oroszországi gyártók a belföldi felhasználást szinte teljes mértékben lefedik.

| (250) | 2020. december 11-i beadványában az NLMK előadta, hogy az EU nem kiemelt piac, mivel az eredeti vizsgálat óta eltelt időszakban a behozatal jelentősen csökkent. A Bizottság megjegyezte, hogy jóllehet az NLMK EU-ba irányuló kivitelének mennyisége az eredeti vizsgálat óta csökkent, az uniós felhasználásnak így is jelentős részét lefedi, és a figyelembe vett időszakban nőtt (amint az az alábbi 3. táblázatban látható). Ezért az NLMK állításával ellentétben az uniós piac továbbra is fontos célpiac az Oroszországból származó export számára. |
| --- | --- |

(250)

2020. december 11-i beadványában az NLMK előadta, hogy az EU nem kiemelt piac, mivel az eredeti vizsgálat óta eltelt időszakban a behozatal jelentősen csökkent. A Bizottság megjegyezte, hogy jóllehet az NLMK EU-ba irányuló kivitelének mennyisége az eredeti vizsgálat óta csökkent, az uniós felhasználásnak így is jelentős részét lefedi, és a figyelembe vett időszakban nőtt (amint az az alábbi 3. táblázatban látható). Ezért az NLMK állításával ellentétben az uniós piac továbbra is fontos célpiac az Oroszországból származó export számára.

| (251) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy hibás és nem helyénvaló a Bizottságnak az a feltételezése, hogy egy bizonyos piac pusztán a nagy mérete miatt lenne vonzó. E tekintetben az NLMK arra is hivatkozott, hogy az uniós piac annak ellenére sem vonzott a nem megcélzott harmadik országokból származó jelentős többletbehozatalt, hogy ezek az országok az érintett országok exportőreihez képest előnyösebb piaci hozzáféréssel rendelkeztek. Az NLMK is állította, hogy hibás az orosz behozatal alacsony árszintjével kapcsolatos érv, mivel az orosz és az uniós gyártók átlagárai nem összehasonlíthatók, amiatt, hogy az e felek által értékesített terméktípusok nem állnak közvetlen versenyben egymással. Ezenkívül az érdekelt felek tájékoztatását követően az orosz kormány kijelentette, hogy az alábbi okok miatt nem ért egyet a Bizottsággal abban, hogy az uniós piac vonzó az orosz exportáló gyártók számára: Az orosz exportáló gyártók a hazai piacukra összpontosítanak, kivitelüket pedig főként ázsiai országokba irányították át. Emellett elhangzott az az érv, hogy a dömpingellenes intézkedések megléte torzította az Unióba irányuló behozatal árainak értékelését. |
| --- | --- |

(251)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy hibás és nem helyénvaló a Bizottságnak az a feltételezése, hogy egy bizonyos piac pusztán a nagy mérete miatt lenne vonzó. E tekintetben az NLMK arra is hivatkozott, hogy az uniós piac annak ellenére sem vonzott a nem megcélzott harmadik országokból származó jelentős többletbehozatalt, hogy ezek az országok az érintett országok exportőreihez képest előnyösebb piaci hozzáféréssel rendelkeztek. Az NLMK is állította, hogy hibás az orosz behozatal alacsony árszintjével kapcsolatos érv, mivel az orosz és az uniós gyártók átlagárai nem összehasonlíthatók, amiatt, hogy az e felek által értékesített terméktípusok nem állnak közvetlen versenyben egymással. Ezenkívül az érdekelt felek tájékoztatását követően az orosz kormány kijelentette, hogy az alábbi okok miatt nem ért egyet a Bizottsággal abban, hogy az uniós piac vonzó az orosz exportáló gyártók számára: Az orosz exportáló gyártók a hazai piacukra összpontosítanak, kivitelüket pedig főként ázsiai országokba irányították át. Emellett elhangzott az az érv, hogy a dömpingellenes intézkedések megléte torzította az Unióba irányuló behozatal árainak értékelését.

| (252) | A Bizottság nem értett egyet ezekkel az állításokkal. Egy piac mérete kézzelfogható szempont az adott piac vonzerejének értékelése során, mivel az ilyen piacokon nagy volumenek értékesíthetők, és méretgazdaságosság érhető el a termelés, a marketing és az értékesítéssel kapcsolatos költségek tekintetében. Ezenkívül az Oroszországból származó behozatal volumene és piaci részesedése egyaránt nőtt a felülvizsgálati időszak alatt, függetlenül attól, hogy az orosz exportáló gyártók fókusza áthelyeződik-e az orosz belföldi és/vagy az ázsiai piacokra vagy sem. Ez azt mutatta, hogy az uniós piac továbbra is nagyon vonzó volt az orosz exportáló gyártók számára. Továbbá, amint azt a (277) preambulumbekezdés említi, az egyéb harmadik országokból érkező behozatal csökkenése főként annak tudható be, hogy az egyetlen egyesült királyságbeli GOES-gyártó 2019 novemberében véglegesen beszüntette tevékenységét. |
| --- | --- |

(252)

A Bizottság nem értett egyet ezekkel az állításokkal. Egy piac mérete kézzelfogható szempont az adott piac vonzerejének értékelése során, mivel az ilyen piacokon nagy volumenek értékesíthetők, és méretgazdaságosság érhető el a termelés, a marketing és az értékesítéssel kapcsolatos költségek tekintetében. Ezenkívül az Oroszországból származó behozatal volumene és piaci részesedése egyaránt nőtt a felülvizsgálati időszak alatt, függetlenül attól, hogy az orosz exportáló gyártók fókusza áthelyeződik-e az orosz belföldi és/vagy az ázsiai piacokra vagy sem. Ez azt mutatta, hogy az uniós piac továbbra is nagyon vonzó volt az orosz exportáló gyártók számára. Továbbá, amint azt a (277) preambulumbekezdés említi, az egyéb harmadik országokból érkező behozatal csökkenése főként annak tudható be, hogy az egyetlen egyesült királyságbeli GOES-gyártó 2019 novemberében véglegesen beszüntette tevékenységét.

| (253) | Ezenkívül az NLMK azon állítását, miszerint a Bizottságnak az alacsony árszintre vonatkozó érvelése hibás, a Bizottság az előző preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt nem fogadta el. Továbbá, amint azt az alábbi (272) preambulumbekezdés kifejti, az Oroszországból származó behozatal átlagosan 30 %-kal alacsonyabb árakon történt, mint az alkalmazandó minimális importár (1 536 EUR/tonna), és körülbelül 23 %-kal volt alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban az összehasonlítható terméktípusok esetében alkalmazott árak. E tekintetben az orosz importárak – még ha figyelembe is vesszük a dömpingellenes intézkedések meglétét – jól jelzik az Unióba exportáló orosz gyártók exportárakkal kapcsolatos magatartását, valamint azt, hogy az intézkedések hiányában milyen árszint lenne várható az esetükben. |
| --- | --- |

(253)

Ezenkívül az NLMK azon állítását, miszerint a Bizottságnak az alacsony árszintre vonatkozó érvelése hibás, a Bizottság az előző preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt nem fogadta el. Továbbá, amint azt az alábbi (272) preambulumbekezdés kifejti, az Oroszországból származó behozatal átlagosan 30 %-kal alacsonyabb árakon történt, mint az alkalmazandó minimális importár (1 536 EUR/tonna), és körülbelül 23 %-kal volt alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban az összehasonlítható terméktípusok esetében alkalmazott árak. E tekintetben az orosz importárak – még ha figyelembe is vesszük a dömpingellenes intézkedések meglétét – jól jelzik az Unióba exportáló orosz gyártók exportárakkal kapcsolatos magatartását, valamint azt, hogy az intézkedések hiányában milyen árszint lenne várható az esetükben.

c)   
  A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

| (254) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is folytatódna a dömping. Figyelembe véve a oroszországi nagymértékű szabad kapacitást, az Unióba irányuló GOES-exportnak a felülvizsgálati időszakban megfigyelt alacsony árszintjét, valamint az uniós piac vonzerejét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Oroszországból származó GOES valószínűsíthetően továbbra is jelentős mennyiségben érkezne az uniós piacra dömpingelt árszínvonalon. |
| --- | --- |

(254)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is folytatódna a dömping. Figyelembe véve a oroszországi nagymértékű szabad kapacitást, az Unióba irányuló GOES-exportnak a felülvizsgálati időszakban megfigyelt alacsony árszintjét, valamint az uniós piac vonzerejét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Oroszországból származó GOES valószínűsíthetően továbbra is jelentős mennyiségben érkezne az uniós piacra dömpingelt árszínvonalon.

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (255) | Az Unión belül négy vállalat gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. A kérelemből származó információk alapján megállapítható, hogy az Unióban nem gyártja más uniós gyártó a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Tehát ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(255)

Az Unión belül négy vállalat gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. A kérelemből származó információk alapján megállapítható, hogy az Unióban nem gyártja más uniós gyártó a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Tehát ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (256) | A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 249 000 tonna volt. A Bizottság a számadatot az összes ismert uniós gyártótól származó, az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó információk alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(256)

A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 249 000 tonna volt. A Bizottság a számadatot az összes ismert uniós gyártótól származó, az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó információk alapján állapította meg.

4.2.   A négy ismert uniós gyártó a hasonló termék uniós össztermelésének 100 %-át képviseli. Uniós felhasználás

A négy ismert uniós gyártó a hasonló termék uniós össztermelésének 100 %-át képviseli. Uniós felhasználás

| (257) | A Bizottság az uniós felhasználást az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett értékesítés és az összes harmadik országból érkező, az Eurostat által jelentett behozatal (Comext adatbázis) alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(257)

A Bizottság az uniós felhasználást az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett értékesítés és az összes harmadik országból érkező, az Eurostat által jelentett behozatal (Comext adatbázis) alapján határozta meg.

| (258) | Japán tekintetében a figyelembe vett időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék Hollandiába irányuló behozatalának egy részét bizalmasan kezelték (52). Ezért az uniós felhasználásra vonatkozó alábbi táblázatban, valamint a behozatal volumenére és értékére vonatkozó egyéb releváns táblázatban tartományok vannak megadva. |
| --- | --- |

(258)

Japán tekintetében a figyelembe vett időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék Hollandiába irányuló behozatalának egy részét bizalmasan kezelték (52). Ezért az uniós felhasználásra vonatkozó alábbi táblázatban, valamint a behozatal volumenére és értékére vonatkozó egyéb releváns táblázatban tartományok vannak megadva.

52

| (259) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 300 000 –315 000 | 277 000 –292 000 | 298 000 –313 000 | 265 000 –280 000 |
| Index | 100 | 93 | 99 | 89 |
| Forrás: a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok, a kérelemben megadott információk, az Eurostat és az Eurofer. |

(259)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

300 000 –315 000

277 000 –292 000

298 000 –313 000

265 000 –280 000

Index

Index

100

100

93

93

99

99

89

89

Forrás: a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok, a kérelemben megadott információk, az Eurostat és az Eurofer.

Forrás

| (260) | Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban ingadozott: a felülvizsgálati időszakban 265 000 tonna és 280 000 tonna között, 2017-ben pedig 300 000 tonna és 315 000 között mozgott. Az uniós felhasználás 2017 és a felülvizsgálati időszak között összességében 11 %-kal esett vissza, bár 2019-ben átmenetileg nőtt. A felhasználás visszaesése több tényező együttesének tudható be, például annak, hogy az uniós gyártók a felülvizsgálati időszakban kevesebbet importáltak és kevesebbet értékesítettek, ami viszont a GOES iránti alacsonyabb kereslet következménye. |
| --- | --- |

(260)

Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban ingadozott: a felülvizsgálati időszakban 265 000 tonna és 280 000 tonna között, 2017-ben pedig 300 000 tonna és 315 000 között mozgott. Az uniós felhasználás 2017 és a felülvizsgálati időszak között összességében 11 %-kal esett vissza, bár 2019-ben átmenetileg nőtt. A felhasználás visszaesése több tényező együttesének tudható be, például annak, hogy az uniós gyártók a felülvizsgálati időszakban kevesebbet importáltak és kevesebbet értékesítettek, ami viszont a GOES iránti alacsonyabb kereslet következménye.

| (261) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a kérelmező utalt arra, hogy az uniós importőrök széles körben alkalmazták az aktív feldolgozási rendszereket, valamint arra, hogy a laminált acél és az acélmagok Törökországon keresztül történő behozatala megnőtt, és hogy mindkét tény oda vezet, hogy a Bizottság alábecsüli az Unióban ténylegesen felhasznált, külföldön előállított GOES mennyiségét. A Bizottság egyfelől megerősítette, hogy az aktív feldolgozási rendszerek keretében importált összes GOES-t figyelembe vette a felhasználásra vonatkozó adatok kiszámításakor. A Bizottság másfelől megjegyezte, hogy a laminált acél és az acélmagok nem tartoznak a dömpingellenes intézkedések hatálya alá, ezért azokat nem vizsgálta. |
| --- | --- |

(261)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a kérelmező utalt arra, hogy az uniós importőrök széles körben alkalmazták az aktív feldolgozási rendszereket, valamint arra, hogy a laminált acél és az acélmagok Törökországon keresztül történő behozatala megnőtt, és hogy mindkét tény oda vezet, hogy a Bizottság alábecsüli az Unióban ténylegesen felhasznált, külföldön előállított GOES mennyiségét. A Bizottság egyfelől megerősítette, hogy az aktív feldolgozási rendszerek keretében importált összes GOES-t figyelembe vette a felhasználásra vonatkozó adatok kiszámításakor. A Bizottság másfelől megjegyezte, hogy a laminált acél és az acélmagok nem tartoznak a dömpingellenes intézkedések hatálya alá, ezért azokat nem vizsgálta.

4.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

Az érintett országokból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (262) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a fenti (257) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul. |
| --- | --- |

(262)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a fenti (257) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.

| (263) | Az érintett országokból érkező behozatal és annak piaci részesedése a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országokból érkező behozatal volumene | 86 000 –101 000 | 64 000 –79 000 | 76 000 –91 000 | 70 000 –85 000 |
| Index | 100 | 80 | 90 | 83 |
| Az érintett országokból érkező behozatal piaci részesedése (%) | 27,5 –34,2 | 22,7 –29,7 | 24,1 –31,3 | 26,5 –34,0 |
| Index | 100 | 87 | 93 | 97 |
| Forrás: Eurostat |

(263)

Az érintett országokból érkező behozatal és annak piaci részesedése a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az érintett országokból érkező behozatal volumene

86 000 –101 000

64 000 –79 000

76 000 –91 000

70 000 –85 000

Index

Index

100

100

80

80

90

90

83

83

Az érintett országokból érkező behozatal piaci részesedése (%)

27,5 –34,2

22,7 –29,7

24,1 –31,3

26,5 –34,0

Index

Index

100

100

87

87

93

93

97

97

Forrás: Eurostat

Forrás

| (264) | Az intézkedések bevezetésére 2015-ben került sor. A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országokból származó behozatala a figyelembe vett időszakban 17 %-kal csökkent. Piaci részesedése azonban csak kismértékben csökkent (a 2017 és a felülvizsgálati időszak között 27,5–34,2 %-ról 26,5–34,0 %-ra), mivel az uniós piaci felhasználás ezzel párhuzamosan visszaesett. |
| --- | --- |

(264)

Az intézkedések bevezetésére 2015-ben került sor. A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országokból származó behozatala a figyelembe vett időszakban 17 %-kal csökkent. Piaci részesedése azonban csak kismértékben csökkent (a 2017 és a felülvizsgálati időszak között 27,5–34,2 %-ról 26,5–34,0 %-ra), mivel az uniós piaci felhasználás ezzel párhuzamosan visszaesett.

| (265) | 2017 és a felülvizsgálati időszak között az érintett országok közül csak a Koreai Köztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó behozatal nőtt: az előbbi piaci részesedése egy, az utóbbié két százalékponttal. |
| --- | --- |

(265)

2017 és a felülvizsgálati időszak között az érintett országok közül csak a Koreai Köztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó behozatal nőtt: az előbbi piaci részesedése egy, az utóbbié két százalékponttal.

4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai

Az érintett országból érkező behozatal árai

4.3.2.1.   Árak

| (266) | A Bizottság az átlagos importárakat az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(266)

A Bizottság az átlagos importárakat az Eurostat statisztikái alapján határozta meg.

| (267) | Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakultak:

  4. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 2 081 | 1 994 | 2 036 | 1 985 |
| Index | 100 | 96 | 98 | 95 |
| Japán | 2 167 | 2 184 | 2 168 | 2 140 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 99 |
| Korea | 2 032 | 2 051 | 2 022 | 1 996 |
| Index | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Oroszország | 1 119 | 1 205 | 1 074 | 1 000 |
| Index | 100 | 108 | 96 | 89 |
| Egyesült Államok | 2 080 | 2 057 | 2 047 | 2 047 |
| Index | 100 | 99 | 98 | 98 |
| Átlagos importár (tonnában) | 1 865 | 1 871 | 1 742 | 1 718 |
| Index | 100 | 100 | 93 | 92 |
| Forrás: Eurostat és az együttműködő exportáló gyártók. |

(267)

Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakultak:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Kína

2 081

1 994

2 036

1 985

Index

Index

100

100

96

96

98

98

95

95

Japán

2 167

2 184

2 168

2 140

Index

100

100

100

99

Korea

2 032

2 051

2 022

1 996

Index

Index

100

100

101

101

100

100

98

98

Oroszország

1 119

1 205

1 074

1 000

Index

Index

100

100

108

108

96

96

89

89

Egyesült Államok

2 080

2 057

2 047

2 047

Index

Index

100

100

99

99

98

98

98

98

Átlagos importár (tonnában)

1 865

1 871

1 742

1 718

Index

Index

100

100

100

100

93

93

92

92

Forrás: Eurostat és az együttműködő exportáló gyártók.

Forrás

| (268) | 2017 és a felülvizsgálati időszak között a GOES valamennyi típusánál – a hagyományos és a nagy permeabilitású termékeknél egyaránt – csökkent az érintett országokból érkező behozatal átlagára. Az Oroszországi Föderációból származó behozatal a GOES hagyományos típusait érintette, míg a másik négy országból származó behozatal nagy permeabilitású GOES-termékeket. |
| --- | --- |

(268)

2017 és a felülvizsgálati időszak között a GOES valamennyi típusánál – a hagyományos és a nagy permeabilitású termékeknél egyaránt – csökkent az érintett országokból érkező behozatal átlagára. Az Oroszországi Föderációból származó behozatal a GOES hagyományos típusait érintette, míg a másik négy országból származó behozatal nagy permeabilitású GOES-termékeket.

| (269) | A felülvizsgálati időszakban a behozatal átlagárai a 2017. évi 1 865 EUR/tonnáról 1 718 EUR/tonnára csökkentek. A figyelembe vett időszakban a behozatal átlagos árának hozzávetőleges csökkenése 7,6 % volt. |
| --- | --- |

(269)

A felülvizsgálati időszakban a behozatal átlagárai a 2017. évi 1 865 EUR/tonnáról 1 718 EUR/tonnára csökkentek. A figyelembe vett időszakban a behozatal átlagos árának hozzávetőleges csökkenése 7,6 % volt.

4.3.2.2.   Áralákínálás

| (270) | A Koreai Köztársaságban, az Oroszországi Föderációban és az Egyesült Államokban található gyártók egyike sem működött együtt. Egy kínai és egy japán exportáló gyártó viszont együttműködött. |
| --- | --- |

(270)

A Koreai Köztársaságban, az Oroszországi Föderációban és az Egyesült Államokban található gyártók egyike sem működött együtt. Egy kínai és egy japán exportáló gyártó viszont együttműködött.

| (271) | A (2) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt az Unióba irányuló behozatal árait az érintett országokból (kivéve Oroszországot) származó valamennyi behozatal esetében jelentősen befolyásolták a három minimális importár formájában bevezetett intézkedések. Amint azt a (3) preambulumbekezdés említi, nem kerül sor vámfizetésre abban az esetben, ha az uniós határparitáson számított CIF-ár eléri vagy meghaladja a minimális importárat. Az érintett országokból (kivéve Oroszországot) származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban szinte minden esetben megegyeztek a minimális importárral vagy alig haladták meg azt, és jóval magasabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság az érintett országok tekintetében Oroszországon kívül nem állapított meg alákínálást. |
| --- | --- |

(271)

A (2) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt az Unióba irányuló behozatal árait az érintett országokból (kivéve Oroszországot) származó valamennyi behozatal esetében jelentősen befolyásolták a három minimális importár formájában bevezetett intézkedések. Amint azt a (3) preambulumbekezdés említi, nem kerül sor vámfizetésre abban az esetben, ha az uniós határparitáson számított CIF-ár eléri vagy meghaladja a minimális importárat. Az érintett országokból (kivéve Oroszországot) származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban szinte minden esetben megegyeztek a minimális importárral vagy alig haladták meg azt, és jóval magasabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság az érintett országok tekintetében Oroszországon kívül nem állapított meg alákínálást.

| (272) | Oroszország esetében – az orosz exportáló gyártók együttműködésének hiányában – a Bizottság az Oroszországból származó behozatalnak a CIF-alapon megállapított, az Eurostaton alapuló és behozatal utáni költségekkel kiigazított átlagos árát (65 EUR/tonna) vetette össze az uniós gazdasági ágazat által az összehasonlítható terméktípusok esetében érvényesített átlagos értékesítési árakkal. Az Oroszországból származó behozatal átlagosan 30 %-kal alacsonyabb árakon történt, mint az alkalmazandó minimális importár (1 536 EUR/tonna), és körülbelül 23 %-kal volt alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban alkalmazandó árak. |
| --- | --- |

(272)

Oroszország esetében – az orosz exportáló gyártók együttműködésének hiányában – a Bizottság az Oroszországból származó behozatalnak a CIF-alapon megállapított, az Eurostaton alapuló és behozatal utáni költségekkel kiigazított átlagos árát (65 EUR/tonna) vetette össze az uniós gazdasági ágazat által az összehasonlítható terméktípusok esetében érvényesített átlagos értékesítési árakkal. Az Oroszországból származó behozatal átlagosan 30 %-kal alacsonyabb árakon történt, mint az alkalmazandó minimális importár (1 536 EUR/tonna), és körülbelül 23 %-kal volt alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban alkalmazandó árak.

| (273) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel előadta, hogy a Bizottságnak az alábbi okokból el kellene végeznie az alákínálási és alulértékesítési különbözet újraszámítását: Először: a Bizottság ezeket a különbözeteket – amelyek magukban foglalták az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazítást – az eredeti vizsgálat során az alaprendelet 3. cikkének (1), (2), (3) és (6) bekezdésének rendelkezéseit megsértve végezte el. Másodszor: e különbözetek kiszámítására nem az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban került sor. |
| --- | --- |

(273)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel előadta, hogy a Bizottságnak az alábbi okokból el kellene végeznie az alákínálási és alulértékesítési különbözet újraszámítását: Először: a Bizottság ezeket a különbözeteket – amelyek magukban foglalták az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazítást – az eredeti vizsgálat során az alaprendelet 3. cikkének (1), (2), (3) és (6) bekezdésének rendelkezéseit megsértve végezte el. Másodszor: e különbözetek kiszámítására nem az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban került sor.

| (274) | A Bizottság elutasította ezt a felvetést. A Bizottság Japán tekintetében nem állapított meg alákínálást a felülvizsgálati időszak alatt (lásd a (271) preambulumbekezdést). Ezért a Nippon Steel vállalatnak az eredeti vizsgálatban megállapított alákínálási különbözet újraszámítására irányuló kérelme tárgytalan volt. Továbbá tekintettel arra, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat nem változtatja meg a vámok szintjét, az eredetileg megállapított kárkülönbözet felülvizsgálata szintén tárgytalan volt. Ezen túlmenően az intézkedések hatályvesztésének az árakra gyakorolt hatásának a (336) preambulumbekezdésben meghatározottak szerinti elemzése céljából a Bizottság az Unióba irányuló behozatal valószínűsíthető jövőbeli árszintjét a harmadik országokba irányuló japán exportárak alapján határozta meg, amelyek tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazításra nem került sor és nem kerülhetett volna sor. |
| --- | --- |

(274)

A Bizottság elutasította ezt a felvetést. A Bizottság Japán tekintetében nem állapított meg alákínálást a felülvizsgálati időszak alatt (lásd a (271) preambulumbekezdést). Ezért a Nippon Steel vállalatnak az eredeti vizsgálatban megállapított alákínálási különbözet újraszámítására irányuló kérelme tárgytalan volt. Továbbá tekintettel arra, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat nem változtatja meg a vámok szintjét, az eredetileg megállapított kárkülönbözet felülvizsgálata szintén tárgytalan volt. Ezen túlmenően az intézkedések hatályvesztésének az árakra gyakorolt hatásának a (336) preambulumbekezdésben meghatározottak szerinti elemzése céljából a Bizottság az Unióba irányuló behozatal valószínűsíthető jövőbeli árszintjét a harmadik országokba irányuló japán exportárak alapján határozta meg, amelyek tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazításra nem került sor és nem kerülhetett volna sor.

4.4.   Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

| (275) | A felülvizsgálati időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal [19 000–25 000] volt, ami az uniós felhasználás [7–10,5 %]-át tette ki. Az érintett országoktól eltérő országokból származó importált GOES nagy része Brazíliából és az Egyesült Királyságból származott. |
| --- | --- |

(275)

A felülvizsgálati időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal [19 000–25 000] volt, ami az uniós felhasználás [7–10,5 %]-át tette ki. Az érintett országoktól eltérő országokból származó importált GOES nagy része Brazíliából és az Egyesült Királyságból származott.

| (276) | A behozatal volumene, valamint az egyéb harmadik országokból származó nátrium-glutamát behozatalának piaci részesedése és ártendenciái a következőképpen alakultak:

  5. táblázat


  Harmadik országokból származó behozatal











  Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Volumen (tonna) | 30 000 –36 000 | 30 000 –36 000 | 34 000 –40 000 | 19 000 –25 000 |
| | Index | 100 | 101 | 117 | 62 |
| | Piaci részesedés (%) | 10,2 –13,5 | 10,5 –13,8 | 12,7 –16,0 | 7,0 –10,5 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 409 | 1 217 | 1 260 | 1 294 |
| | Index | 100 | 86 | 89 | 92 |
| Forrás: Eurostat |

(276)

A behozatal volumene, valamint az egyéb harmadik országokból származó nátrium-glutamát behozatalának piaci részesedése és ártendenciái a következőképpen alakultak:

5. táblázat

5. táblázat

Harmadik országokból származó behozatal

Harmadik országokból származó behozatal

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Volumen (tonna)

30 000 –36 000

30 000 –36 000

34 000 –40 000

19 000 –25 000

Index

Index

100

100

101

101

117

117

62

62

Piaci részesedés (%)

10,2 –13,5

10,5 –13,8

12,7 –16,0

7,0 –10,5

Átlagár (EUR/tonna)

1 409

1 217

1 260

1 294

Index

Index

100

100

86

86

89

89

92

92

Forrás: Eurostat

Forrás

| (277) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Egyesült Királyságból érkező behozatala 2017 és a felülvizsgálati időszak között a felére csökkent, mintegy 25 000–35 000 tonnáról 10 000–20 000 tonnára. Ez a csökkenés annak tudható be, hogy az Egyesült Királyságban található egyetlen GOES-gyártó 2019 novemberében véglegesen beszüntette működését. |
| --- | --- |

(277)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Egyesült Királyságból érkező behozatala 2017 és a felülvizsgálati időszak között a felére csökkent, mintegy 25 000–35 000 tonnáról 10 000–20 000 tonnára. Ez a csökkenés annak tudható be, hogy az Egyesült Királyságban található egyetlen GOES-gyártó 2019 novemberében véglegesen beszüntette működését.

| (278) | Ezzel szemben a felülvizsgálat tárgyát képező termék Brazíliából érkező behozatala jelentősen bővült a figyelembe vett időszak alatt. Brazília piaci részesedése azonban a felülvizsgálati időszakban alacsony maradt, vagyis nem érte el a 2 %-ot. |
| --- | --- |

(278)

Ezzel szemben a felülvizsgálat tárgyát képező termék Brazíliából érkező behozatala jelentősen bővült a figyelembe vett időszak alatt. Brazília piaci részesedése azonban a felülvizsgálati időszakban alacsony maradt, vagyis nem érte el a 2 %-ot.

| (279) | Az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező teljes behozatal 2017 és a felülvizsgálati időszak között 38 %-kal csökkent, így a 2017. évi 10,2–13,5 %-os piaci részesedése 7,0–10,5 %-ra esett vissza. |
| --- | --- |

(279)

Az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező teljes behozatal 2017 és a felülvizsgálati időszak között 38 %-kal csökkent, így a 2017. évi 10,2–13,5 %-os piaci részesedése 7,0–10,5 %-ra esett vissza.

| (280) | Az árszintek országonként eltérők, attól függően, hogy hagyományos vagy nagy permeabilitású termékeket értékesítenek-e az uniós piacon. |
| --- | --- |

(280)

Az árszintek országonként eltérők, attól függően, hogy hagyományos vagy nagy permeabilitású termékeket értékesítenek-e az uniós piacon.

| (281) | Mindazonáltal a harmadik országokból érkező behozatal átlagos értékesítési árai emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt. Ez a tendencia összhangban van az érintett országokból érkező behozatal esetében a fenti 5. táblázatban megfigyelhető tendenciával és az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése esetében az árak lenti 9. táblázatban megfigyelhető alakulásával. |
| --- | --- |

(281)

Mindazonáltal a harmadik országokból érkező behozatal átlagos értékesítési árai emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt. Ez a tendencia összhangban van az érintett országokból érkező behozatal esetében a fenti 5. táblázatban megfigyelhető tendenciával és az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése esetében az árak lenti 9. táblázatban megfigyelhető alakulásával.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (282) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban a behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(282)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban a behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (283) | A kár meghatározása során a Bizottság nem tett különbséget a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között, mivel az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az ismert uniós gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot. A kármutatókat a Bizottság az együttműködő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. |
| --- | --- |

(283)

A kár meghatározása során a Bizottság nem tett különbséget a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között, mivel az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az ismert uniós gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot. A kármutatókat a Bizottság az együttműködő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte.

| (284) | A négy együttműködő uniós gyártó két vállalatcsoporthoz tartozik. Ezért a Bizottság megvizsgálta, hogy szükséges-e a benyújtott információkat tartományokban megadni annak érdekében, hogy ne fedjen fel bizalmas üzleti információkat, azonban arra a következtetésre jutott, hogy az összesített adatok nem fednek fel bizalmas információkat. Ezért a kármutatókat nem tartományok formájában tüntette fel. |
| --- | --- |

(284)

A négy együttműködő uniós gyártó két vállalatcsoporthoz tartozik. Ezért a Bizottság megvizsgálta, hogy szükséges-e a benyújtott információkat tartományokban megadni annak érdekében, hogy ne fedjen fel bizalmas üzleti információkat, azonban arra a következtetésre jutott, hogy az összesített adatok nem fednek fel bizalmas információkat. Ezért a kármutatókat nem tartományok formájában tüntette fel.

4.5.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (285) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 294 301 | 280 685 | 279 625 | 248 865 |
| Index | 100 | 95 | 95 | 85 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 351 000 | 351 000 | 331 000 | 331 000 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 94 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 84 | 80 | 84 | 75 |
| Index | 100 | 95 | 101 | 90 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(285)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

294 301

280 685

279 625

248 865

Index

Index

100

100

95

95

95

95

85

85

Termelési kapacitás (tonna)

351 000

351 000

331 000

331 000

Index

Index

100

100

100

100

94

94

94

94

Kapacitáskihasználás (%)

84

80

84

75

Index

Index

100

100

95

95

101

101

90

90

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás

| (286) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 15 %-kal esett vissza. A termelési volumennek a felülvizsgálati időszakban tapasztalt jelentős csökkenése a figyelembe vett időszakra jellemző – a (260) preambulumbekezdésben ismertetett – alacsonyabb kereslet mellett a következő tényezőkre is visszavezethető:






  — | a termelés leállása az egyik uniós gyártó telephelyén 2019 decembere és 2020 februárja között, és |
| --- | --- | --- |

(286)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 15 %-kal esett vissza. A termelési volumennek a felülvizsgálati időszakban tapasztalt jelentős csökkenése a figyelembe vett időszakra jellemző – a (260) preambulumbekezdésben ismertetett – alacsonyabb kereslet mellett a következő tényezőkre is visszavezethető:

—

a termelés leállása az egyik uniós gyártó telephelyén 2019 decembere és 2020 februárja között, és

| — | a Covid19-világjárvány hatása, amely miatt visszaesett a termelés, különösen 2020 második negyedévében. |
| --- | --- |

—

a Covid19-világjárvány hatása, amely miatt visszaesett a termelés, különösen 2020 második negyedévében.

| (287) | A kapacitással kapcsolatban bejelentett adatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. A figyelembe vett időszak során a kapacitás kismértékben csökkent. A figyelembe vett időszakban a négy uniós gyártó közül kettő beruházásokat hajtott végre a meglévő gyártóberendezések korszerűsítésére, azzal a céllal, hogy a hagyományos típusokhoz képest nagyobb arányban gyárthassanak nagy permeabilitású típusokat. E beruházások eredményeként az uniós gyártók – főként 2019-től kezdődően – képesek voltak arányosan több magas permeabilitású GOES-típusokat gyártani. E típusokra kisebb vastagság jellemző, ami azt eredményezte, hogy a figyelembe vett időszakban a tonnában mért termelési kapacitást kisebb volt. |
| --- | --- |

(287)

A kapacitással kapcsolatban bejelentett adatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. A figyelembe vett időszak során a kapacitás kismértékben csökkent. A figyelembe vett időszakban a négy uniós gyártó közül kettő beruházásokat hajtott végre a meglévő gyártóberendezések korszerűsítésére, azzal a céllal, hogy a hagyományos típusokhoz képest nagyobb arányban gyárthassanak nagy permeabilitású típusokat. E beruházások eredményeként az uniós gyártók – főként 2019-től kezdődően – képesek voltak arányosan több magas permeabilitású GOES-típusokat gyártani. E típusokra kisebb vastagság jellemző, ami azt eredményezte, hogy a figyelembe vett időszakban a tonnában mért termelési kapacitást kisebb volt.

| (288) | Az, hogy a felülvizsgálati időszakban a kapacitáskihasználási arány a termelési kapacitás csökkenése ellenére is visszaesett, annak volt tulajdonítható, hogy – amint azt a fenti (286) preambulumbekezdés kifejti – a felülvizsgálati időszakban a termelési volumen jelentősen csökkent. Ez a csökkenés csaknem 10 százalékpontot tett ki a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(288)

Az, hogy a felülvizsgálati időszakban a kapacitáskihasználási arány a termelési kapacitás csökkenése ellenére is visszaesett, annak volt tulajdonítható, hogy – amint azt a fenti (286) preambulumbekezdés kifejti – a felülvizsgálati időszakban a termelési volumen jelentősen csökkent. Ez a csökkenés csaknem 10 százalékpontot tett ki a figyelembe vett időszak során.

4.5.3.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (289) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós piacon független vevőknek történt értékesítés teljes volumene (tonna) | 175 000 –190 000 | 174 000 –191 000 | 176 000 –191 000 | 170 000 –185 000 |
| Index | 100 | 98 | 101 | 96 |
| Piaci részesedés (%) | 55,9 –62,6 | 60,0 –66,5 | 56,9 –63,5 | 61,0 –66,8 |
| Index | 100 | 106 | 102 | 108 |
| Forrás: Ellenőrzött visszaküldött kérdőívek és Eurostat. |

(289)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az uniós piacon független vevőknek történt értékesítés teljes volumene (tonna)

175 000 –190 000

174 000 –191 000

176 000 –191 000

170 000 –185 000

Index

Index

100

100

98

98

101

101

96

96

Piaci részesedés (%)

55,9 –62,6

60,0 –66,5

56,9 –63,5

61,0 –66,8

Index

Index

100

100

106

106

102

102

108

108

Forrás: Ellenőrzött visszaküldött kérdőívek és Eurostat.

| (290) | Az uniós gazdasági ágazat uniós független vevők felé történő értékesítéseinek volumene a 2017 és 2019 közötti időszakban stabil maradt, ám a felülvizsgálati időszakban kismértékben csökkent. Az értékesítési volumen csökkenése a termelési volumennek a felülvizsgálati időszakban megfigyelt csökkenő tendenciáját követte; ennek okai megegyeznek a (286) preambulumbekezdésben kifejtettek okokkal. A termelési volumen azonban az uniós gyártók értékesítési volumenének csökkenéséhez képest jóval nagyobb mértékben szűkült (2017 és a felülvizsgálati időszak közötti 15 százalékponttal). |
| --- | --- |

(290)

Az uniós gazdasági ágazat uniós független vevők felé történő értékesítéseinek volumene a 2017 és 2019 közötti időszakban stabil maradt, ám a felülvizsgálati időszakban kismértékben csökkent. Az értékesítési volumen csökkenése a termelési volumennek a felülvizsgálati időszakban megfigyelt csökkenő tendenciáját követte; ennek okai megegyeznek a (286) preambulumbekezdésben kifejtettek okokkal. A termelési volumen azonban az uniós gyártók értékesítési volumenének csökkenéséhez képest jóval nagyobb mértékben szűkült (2017 és a felülvizsgálati időszak közötti 15 százalékponttal).

| (291) | Mindazonáltal a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kismértékben, 55,9–62,6 %-ról 61,0–66,8 %-ra nőtt, mivel a felhasználás csökkenése meghaladta az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenését. |
| --- | --- |

(291)

Mindazonáltal a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kismértékben, 55,9–62,6 %-ról 61,0–66,8 %-ra nőtt, mivel a felhasználás csökkenése meghaladta az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenését.

| (292) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedése a hatályos intézkedéseknek is tulajdonítható, továbbá annak is, hogy 2020 első felében a Covid19-világjárvány megzavarta a nemzetközi kereskedelmi és ellátási láncokat. |
| --- | --- |

(292)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedése a hatályos intézkedéseknek is tulajdonítható, továbbá annak is, hogy 2020 első felében a Covid19-világjárvány megzavarta a nemzetközi kereskedelmi és ellátási láncokat.

4.5.4.   Növekedés

Növekedés

| (293) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 11 %-kal esett vissza, míg a független uniós vevők részére történő értékesítés volumene 4 %-kal csökkent. Ez az oka annak, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a piaci részesedésének bővülése ellenére sem növekedett. |
| --- | --- |

(293)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 11 %-kal esett vissza, míg a független uniós vevők részére történő értékesítés volumene 4 %-kal csökkent. Ez az oka annak, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a piaci részesedésének bővülése ellenére sem növekedett.

4.5.5.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (294) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 2 273 | 2 309 | 2 302 | 2 256 |
| Index | 100 | 102 | 101 | 99 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 129,48 | 121,56 | 121,47 | 110,31 |
| Index | 100 | 94 | 94 | 85 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(294)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

2 273

2 309

2 302

2 256

Index

Index

100

100

102

102

101

101

99

99

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

129,48

121,56

121,47

110,31

Index

Index

100

100

94

94

94

94

85

85

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

| (295) | Az uniós gazdasági ágazatban a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításában részt vevő alkalmazottak száma a 2017 és 2019 közötti időszakban stagnált, de a felülvizsgálati időszak alatt kismértékben csökkent. |
| --- | --- |

(295)

Az uniós gazdasági ágazatban a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításában részt vevő alkalmazottak száma a 2017 és 2019 közötti időszakban stagnált, de a felülvizsgálati időszak alatt kismértékben csökkent.

| (296) | Az uniós gazdasági ágazati munkaerő egy alkalmazottra vetített termelésben (tonna) mért termelékenysége a felülvizsgálati időszakban szintén jelentősen csökkent. Ez a következők együttes hatásaként magyarázható:






  — | Az egyik uniós gyártó telephelyén 2019 decembere és 2020 februárja között leállt a termelés, és ez csökkentett mértékű termeléshez vezetett; és |
| --- | --- | --- |

(296)

Az uniós gazdasági ágazati munkaerő egy alkalmazottra vetített termelésben (tonna) mért termelékenysége a felülvizsgálati időszakban szintén jelentősen csökkent. Ez a következők együttes hatásaként magyarázható:

—

Az egyik uniós gyártó telephelyén 2019 decembere és 2020 februárja között leállt a termelés, és ez csökkentett mértékű termeléshez vezetett; és

| — | 2020 második negyedévében a Covid19-világjárvány következtében csökkent a négy uniós gyártó termelése. |
| --- | --- |

—

2020 második negyedévében a Covid19-világjárvány következtében csökkent a négy uniós gyártó termelése.

4.5.6.   A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás

A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás

| (297) | Az oroszországi, koreai és egyesült államokbeli exportáló gyártók nem működtek együtt az eljárásban, amint azt a (44) preambulumbekezdés ismerteti. Ebben az eljárásban kizárólag egy kínai és egy japán exportáló gyártó tanúsított teljes mértékű együttműködést. |
| --- | --- |

(297)

Az oroszországi, koreai és egyesült államokbeli exportáló gyártók nem működtek együtt az eljárásban, amint azt a (44) preambulumbekezdés ismerteti. Ebben az eljárásban kizárólag egy kínai és egy japán exportáló gyártó tanúsított teljes mértékű együttműködést.

| (298) | Mindazonáltal annak ellenére, hogy az Unióba irányuló behozatal árait jelentős mértékben befolyásolták a három minimális importár formájában bevezetett intézkedések, a felülvizsgálati időszakban a Bizottság dömpinget tárt fel a Japánból (lásd a (70) preambulumbekezdést), az Egyesült Államokból (lásd a (111) preambulumbekezdést) és az Oroszországból (lásd a (237) preambulumbekezdést) érkező behozatal tekintetében. A Kínából és Koreából származó behozatal esetében nem a Bizottság nem állapított meg dömpinget. |
| --- | --- |

(298)

Mindazonáltal annak ellenére, hogy az Unióba irányuló behozatal árait jelentős mértékben befolyásolták a három minimális importár formájában bevezetett intézkedések, a felülvizsgálati időszakban a Bizottság dömpinget tárt fel a Japánból (lásd a (70) preambulumbekezdést), az Egyesült Államokból (lásd a (111) preambulumbekezdést) és az Oroszországból (lásd a (237) preambulumbekezdést) érkező behozatal tekintetében. A Kínából és Koreából származó behozatal esetében nem a Bizottság nem állapított meg dömpinget.

| (299) | A kármutatók azt jelzik, hogy a 2015 óta hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére – amelyek kezdetben hoztak némi enyhülést és javítottak a teljesítményen – az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete továbbra is törékeny és károsodott. Emiatt nem lehetett megállapítani azt, hogy az ágazat a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból felépült volna. |
| --- | --- |

(299)

A kármutatók azt jelzik, hogy a 2015 óta hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére – amelyek kezdetben hoztak némi enyhülést és javítottak a teljesítményen – az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete továbbra is törékeny és károsodott. Emiatt nem lehetett megállapítani azt, hogy az ágazat a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból felépült volna.

4.5.7.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (300) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (EUR/tonna) | 1 452 | 1 492 | 1 501 | 1 427 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 98 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 1 468 | 1 617 | 1 647 | 1 714 |
| Index | 100 | 110 | 112 | 117 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(300)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (EUR/tonna)

1 452

1 492

1 501

1 427

Index

Index

100

100

103

103

103

103

98

98

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

1 468

1 617

1 647

1 714

Index

Index

100

100

110

110

112

112

117

117

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

| (301) | A fenti táblázat mutatja, hogy az uniós értékesítési egységárak az előző évekhez képest kismértékben csökkentek a felülvizsgálati időszakban. Ez főként az alábbi okok együttes hatásának volt betudható:






  — | Az uniós piacra nehezedő árnyomás, amelyet a felülvizsgálat tárgyát képező termék importárainak csökkenése is bizonyít: ezek az árak a felülvizsgálati időszakban is csökkentek, különös tekintettel az Oroszországból importált GOES-re, amelyre viszonylag magas vasveszteség jellemző; |
| --- | --- | --- |

(301)

A fenti táblázat mutatja, hogy az uniós értékesítési egységárak az előző évekhez képest kismértékben csökkentek a felülvizsgálati időszakban. Ez főként az alábbi okok együttes hatásának volt betudható:

—

Az uniós piacra nehezedő árnyomás, amelyet a felülvizsgálat tárgyát képező termék importárainak csökkenése is bizonyít: ezek az árak a felülvizsgálati időszakban is csökkentek, különös tekintettel az Oroszországból importált GOES-re, amelyre viszonylag magas vasveszteség jellemző;

| — | A felülvizsgálati időszak alatt az egyik fő uniós gyártó a gyártási folyamat javítása érdekében jelentős léptékű próbatermelést végzett, amelynek során nagy mennyiséget gyártott olyan GOES-típusokból, amelyeket alacsonyabb átlagos egységárakon kellett értékesíteni. |
| --- | --- |

—

A felülvizsgálati időszak alatt az egyik fő uniós gyártó a gyártási folyamat javítása érdekében jelentős léptékű próbatermelést végzett, amelynek során nagy mennyiséget gyártott olyan GOES-típusokból, amelyeket alacsonyabb átlagos egységárakon kellett értékesíteni.

| (302) | A fenti táblázat az előállítási költségek alakulását is mutatja. Az egyik fő uniós gyártó termelésének leállása és a termelés visszaesése (lásd a (296) preambulumbekezdést) következtében a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállított tonnánkénti állandó költsége megnövekedett. A termelési költségek növekedése és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak kismértékű csökkenése együttesen jelentős veszteségeket okozott az uniós gyártók számára. |
| --- | --- |

(302)

A fenti táblázat az előállítási költségek alakulását is mutatja. Az egyik fő uniós gyártó termelésének leállása és a termelés visszaesése (lásd a (296) preambulumbekezdést) következtében a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállított tonnánkénti állandó költsége megnövekedett. A termelési költségek növekedése és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak kismértékű csökkenése együttesen jelentős veszteségeket okozott az uniós gyártók számára.

4.5.8.   Munkaerőköltségek

Munkaerőköltségek

| (303) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 42 375 | 43 384 | 47 219 | 46 362 |
| Index | 100 | 102 | 111 | 109 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(303)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

42 375

43 384

47 219

46 362

Index

Index

100

100

102

102

111

111

109

109

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

| (304) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 2016 és a felülvizsgálati időszak között 8,5 %-kal nőtt. Ennek az eltérésnek a hatása kismértékű, mivel a munkaerőköltség a felülvizsgálati időszak alatt a teljes előállítási költségnek csupán mintegy 15 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(304)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 2016 és a felülvizsgálati időszak között 8,5 %-kal nőtt. Ennek az eltérésnek a hatása kismértékű, mivel a munkaerőköltség a felülvizsgálati időszak alatt a teljes előállítási költségnek csupán mintegy 15 %-át teszi ki.

4.5.9.   Készletek

Készletek

| (305) | Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 21 803 | 19 308 | 24 768 | 16 370 |
| Index | 100 | 89 | 114 | 75 |
| Zárókészlet a termelés százalékában (%) | 7,5 | 6,9 | 9 | 6,6 |
| Index | 100 | 88 | 125 | 88 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(305)

Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

21 803

19 308

24 768

16 370

Index

Index

100

100

89

89

114

114

75

75

Zárókészlet a termelés százalékában (%)

7,5

6,9

9

6,6

Index

Index

100

100

88

88

125

125

88

88

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

| (306) | A figyelembe vett időszakban a zárókészlet szintje ingadozott, de a termelés százalékában mérve összességében csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek ezért nem tekinthetők jelentős kármutatónak az ágazat számára. |
| --- | --- |

(306)

A figyelembe vett időszakban a zárókészlet szintje ingadozott, de a termelés százalékában mérve összességében csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek ezért nem tekinthetők jelentős kármutatónak az ágazat számára.

4.5.10.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

| (307) | Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (veszteségessége) az értékesítési forgalom %-ában | –2,1 | –8,4 | –11,7 | –18,6 |
| Index | – 100 | – 395 | – 548 | – 874 |
| Pénzforgalom (EUR) | 26 938 994 | –9 640 666 | 22 630 604 | 27 476 286 |
| Index | 100 | –36 | 84 | 102 |
| Beruházások (EUR) | 21 144 151 | 24 000 854 | 38 265 803 | 27 991 903 |
| Index | 100 | 114 | 181 | 132 |
| A beruházások megtérülése (%) | –1,7 | –3,1 | –10,2 | –14,4 |
| Index | – 100 | – 183 | – 607 | – 860 |
| Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(307)

Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (veszteségessége) az értékesítési forgalom %-ában

–2,1

–8,4

–11,7

–18,6

Index

Index

– 100

– 100

– 395

– 395

– 548

– 548

– 874

– 874

Pénzforgalom (EUR)

26 938 994

–9 640 666

22 630 604

27 476 286

Index

100

–36

84

102

Beruházások (EUR)

21 144 151

24 000 854

38 265 803

27 991 903

Index

Index

100

100

114

114

181

181

132

132

A beruházások megtérülése (%)

–1,7

–3,1

–10,2

–14,4

Index

Index

– 100

– 100

– 183

– 183

– 607

– 607

– 860

– 860

Forrás: Kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

| (308) | A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki. |
| --- | --- |

(308)

A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki.

| (309) | Az intézkedések 2015. évi bevezetése kedvező hatással volt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, különösen 2017-ben, amikor az uniós gazdasági ágazat elkezdett talpra állni. Az uniós gyártók által 2017-ben elszenvedett veszteségek még mindig viszonylag kismértékűek voltak, 2,1 %-ot tettek ki. A 2013-ban, illetve az előzetes vizsgálat vizsgálati időszakában – azaz 2013. július 1. és 2014. június 30. között, az eredeti intézkedések 2015. évi bevezetését közvetlenül megelőző két időszakban – elszenvedett veszteségek – 26,6 %-ot, illetve – 22,3 %-ot tettek ki. Ezek jóval magasabbak voltak a 2017-ben elkönyvelt veszteségeknél (– 2,1 %). Ezt követően azonban a gazdasági helyzet tovább romlott (53), és a veszteségek mértéke a felülvizsgálati időszakban – 18,6 %-ot ért el. |
| --- | --- |

(309)

Az intézkedések 2015. évi bevezetése kedvező hatással volt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, különösen 2017-ben, amikor az uniós gazdasági ágazat elkezdett talpra állni. Az uniós gyártók által 2017-ben elszenvedett veszteségek még mindig viszonylag kismértékűek voltak, 2,1 %-ot tettek ki. A 2013-ban, illetve az előzetes vizsgálat vizsgálati időszakában – azaz 2013. július 1. és 2014. június 30. között, az eredeti intézkedések 2015. évi bevezetését közvetlenül megelőző két időszakban – elszenvedett veszteségek – 26,6 %-ot, illetve – 22,3 %-ot tettek ki. Ezek jóval magasabbak voltak a 2017-ben elkönyvelt veszteségeknél (– 2,1 %). Ezt követően azonban a gazdasági helyzet tovább romlott (53), és a veszteségek mértéke a felülvizsgálati időszakban – 18,6 %-ot ért el.

53

| (310) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom alakulása nem mutatott a nyereségességhez hasonló csökkenő tendenciát; pozitív volt. A pozitív pénzforgalom főként azzal magyarázható, hogy az egyik veszteséges uniós gyártónak két fontos szerződése volt érvényben:






  — | az anyavállalatával kötött nyereség- és veszteségátruházási megállapodás, ami azt jelentette, hogy a vállalat veszteségeit az anyavállalat viselte, és |
| --- | --- | --- |

(310)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom alakulása nem mutatott a nyereségességhez hasonló csökkenő tendenciát; pozitív volt. A pozitív pénzforgalom főként azzal magyarázható, hogy az egyik veszteséges uniós gyártónak két fontos szerződése volt érvényben:

—

az anyavállalatával kötött nyereség- és veszteségátruházási megállapodás, ami azt jelentette, hogy a vállalat veszteségeit az anyavállalat viselte, és

| — | egy külső szolgáltatóval kötött faktoringmegállapodás, amelynek eredményeként az éves fizetendő faktorálási díj ellenében gyorsabban behajthatók a követelések. |
| --- | --- |

—

egy külső szolgáltatóval kötött faktoringmegállapodás, amelynek eredményeként az éves fizetendő faktorálási díj ellenében gyorsabban behajthatók a követelések.

| (311) | A figyelembe vett időszakban elszenvedett veszteségek ellenére a beruházások összege a figyelembe vett időszak minden évében 21 millió EUR felett maradt. Ezek a beruházások elsősorban a gépek és berendezések továbbfejlesztésére irányultak a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusainak előállításához. |
| --- | --- |

(311)

A figyelembe vett időszakban elszenvedett veszteségek ellenére a beruházások összege a figyelembe vett időszak minden évében 21 millió EUR felett maradt. Ezek a beruházások elsősorban a gépek és berendezések továbbfejlesztésére irányultak a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusainak előállításához.

| (312) | A beruházások megtérülése elvben a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Az elszenvedett veszteségek miatt a befektetések megtérülése negatív volt a figyelembe vett időszak alatt. Valójában ugyanazt a csökkenő tendenciát követte, mint a jövedelmezőség. |
| --- | --- |

(312)

A beruházások megtérülése elvben a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Az elszenvedett veszteségek miatt a befektetések megtérülése negatív volt a figyelembe vett időszak alatt. Valójában ugyanazt a csökkenő tendenciát követte, mint a jövedelmezőség.

| (313) | A tőkebevonási képesség a befektetéshez, a terjeszkedéshez vagy a reformhoz szükséges forrásteremtési képesség. Figyelembe véve a felülvizsgálati időszak során felmerült veszteségeket, a hitel- vagy tőkefinanszírozás elengedhetetlen ahhoz, hogy az uniós gyártók folytathassák a beruházásokat. Például – amint azt a (310) preambulumbekezdés ismerteti – az egyik uniós gyártó nyereség- és veszteségátruházási megállapodást kötött az anyavállalatával, ami azt jelenti, hogy a nála jelentkező veszteségeket az anyavállalata viselte, és lehetővé tette a vállalat számára, hogy folytassa a szükséges beruházásokat, főként a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusainak gyártására szolgáló gépek terén. |
| --- | --- |

(313)

A tőkebevonási képesség a befektetéshez, a terjeszkedéshez vagy a reformhoz szükséges forrásteremtési képesség. Figyelembe véve a felülvizsgálati időszak során felmerült veszteségeket, a hitel- vagy tőkefinanszírozás elengedhetetlen ahhoz, hogy az uniós gyártók folytathassák a beruházásokat. Például – amint azt a (310) preambulumbekezdés ismerteti – az egyik uniós gyártó nyereség- és veszteségátruházási megállapodást kötött az anyavállalatával, ami azt jelenti, hogy a nála jelentkező veszteségeket az anyavállalata viselte, és lehetővé tette a vállalat számára, hogy folytassa a szükséges beruházásokat, főként a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusainak gyártására szolgáló gépek terén.

4.6.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (314) | Ahogy azt a (309) preambulumbekezdés ismerteti, az intézkedések 2015. évi bevezetése kedvező hatással volt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére, különösen 2017-ben, amikor az uniós gazdasági ágazat elkezdett talpra állni. |
| --- | --- |

(314)

Ahogy azt a (309) preambulumbekezdés ismerteti, az intézkedések 2015. évi bevezetése kedvező hatással volt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére, különösen 2017-ben, amikor az uniós gazdasági ágazat elkezdett talpra állni.

| (315) | Ezt követően azonban a gazdasági helyzet folyamatosan romlott, és a veszteségek mértéke a felülvizsgálati időszakban – 18,6 %-ot ért el. |
| --- | --- |

(315)

Ezt követően azonban a gazdasági helyzet folyamatosan romlott, és a veszteségek mértéke a felülvizsgálati időszakban – 18,6 %-ot ért el.

| (316) | Az uniós piacon az értékesítési volumen 4 %-kal csökkent, amit az értékesítési egységárak enyhe, 2 %-os csökkenése kísért. A termelés 15 %-kal esett vissza, a termelési kapacitás 10 %-kal szűkült. A termelési költségek megnövekedtek, a veszteségek pedig nem fenntartható szintet értek el. |
| --- | --- |

(316)

Az uniós piacon az értékesítési volumen 4 %-kal csökkent, amit az értékesítési egységárak enyhe, 2 %-os csökkenése kísért. A termelés 15 %-kal esett vissza, a termelési kapacitás 10 %-kal szűkült. A termelési költségek megnövekedtek, a veszteségek pedig nem fenntartható szintet értek el.

| (317) | A figyelembe vett időszakban a fent említett tényezők következtében elszenvedett veszteségek miatt az egyéb mutatók (például a beruházások megtérülése) ugyanazt a csökkenő tendenciát követték, mint a jövedelmezőség. |
| --- | --- |

(317)

A figyelembe vett időszakban a fent említett tényezők következtében elszenvedett veszteségek miatt az egyéb mutatók (például a beruházások megtérülése) ugyanazt a csökkenő tendenciát követték, mint a jövedelmezőség.

| (318) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat kárhelyzete strukturális problémáknak tudható be, és semmi köze az érintett országokból érkező behozatalhoz. Az NLMK utalt a veszteségek szintje és a megnövekedett termelési költségek közötti összefüggésre, valamint az uniós gyártók romló teljesítményére, többek között arra is, hogy az egyik fő uniós gyártónál leállt a termelés, ami az egységnyi előállított termékenkénti állandó költség növekedéséhez vezetett. Ezenkívül az érdekelt felek tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy a felhasználás csökkenése jelentette a fő problémát az uniós gazdasági ágazat számára, amely az orosz kormány véleménye szerint – amint azt az alkalmazottak száma és a beruházások növekedése mutatta – stabil helyzetben volt. |
| --- | --- |

(318)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat kárhelyzete strukturális problémáknak tudható be, és semmi köze az érintett országokból érkező behozatalhoz. Az NLMK utalt a veszteségek szintje és a megnövekedett termelési költségek közötti összefüggésre, valamint az uniós gyártók romló teljesítményére, többek között arra is, hogy az egyik fő uniós gyártónál leállt a termelés, ami az egységnyi előállított termékenkénti állandó költség növekedéséhez vezetett. Ezenkívül az érdekelt felek tájékoztatását követően az orosz kormány előadta, hogy a felhasználás csökkenése jelentette a fő problémát az uniós gazdasági ágazat számára, amely az orosz kormány véleménye szerint – amint azt az alkalmazottak száma és a beruházások növekedése mutatta – stabil helyzetben volt.

| (319) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel megjegyezte, hogy az egyes kármutatók az érintett országokból származó GOES behozatalától eltérő okokkal magyarázhatók. Előadta például, hogy a – 18,6 %-os veszteség a beruházási kiadások 32 %-os növekedésével magyarázható, míg az értékesítési volumen 4 %-os szűkülése az uniós felhasználás 11 %-os visszaesésének, valamint az uniós termelés csökkenésének tudható be. |
| --- | --- |

(319)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel megjegyezte, hogy az egyes kármutatók az érintett országokból származó GOES behozatalától eltérő okokkal magyarázhatók. Előadta például, hogy a – 18,6 %-os veszteség a beruházási kiadások 32 %-os növekedésével magyarázható, míg az értékesítési volumen 4 %-os szűkülése az uniós felhasználás 11 %-os visszaesésének, valamint az uniós termelés csökkenésének tudható be.

| (320) | A Bizottság az alábbi okok miatt elutasította az NLMK és a Nippon Steel észrevételeit. Először: a Bizottság nem állította, hogy a felülvizsgálati időszakban a kárhelyzetet kizárólag az érintett országokból származó behozatal okozta volna vagy csak az okozta volna. A (330) és (331) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság figyelembe vett az érdekelt felek által azonosított egyéb potenciálisan kárt okozó tényezőket, de arra a következtetésre jutott, hogy azok ideiglenes jellegűek. Másodszor: amint az az alábbi 5. szakasz általánosságban a (361) preambulumbekezdés pedig specifikusan kifejti, tekintettel az uniós gazdasági ágazat múltbeli és jelenlegi kárhelyzetére, az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az érintett országokból származó, kárt okozó áron érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, ami még súlyosabb veszteséget okozna az uniós gyártók számára. Harmadszor: az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése során a Bizottság az összes kármutatót figyelembe vette, és ennek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amint azt a (321) preambulumbekezdés ismerteti. Negyedszer: ezek az észrevételek nem voltak kellően megalapozottak. Végezetül: a Bizottság nem csupán az uniós gazdasági ágazatot ért kár átfogó elemzését (4. szakasz), hanem a kár egyéb okainak és az intézkedések hiányában valószínűsíthetően bekövetkező eseményeknek az átfogó elemzését is elvégezte (5. szakasz). Amint azt a (361) preambulumbekezdés kifejti, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – tekintettel az uniós gazdasági ágazat múltbeli és jelenlegi kárhelyzetére – az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az érintett országokból származó, kárt okozó áron érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, ami még súlyosabb veszteséget okozna az uniós gyártók számára. |
| --- | --- |

(320)

A Bizottság az alábbi okok miatt elutasította az NLMK és a Nippon Steel észrevételeit. Először: a Bizottság nem állította, hogy a felülvizsgálati időszakban a kárhelyzetet kizárólag az érintett országokból származó behozatal okozta volna vagy csak az okozta volna. A (330) és (331) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság figyelembe vett az érdekelt felek által azonosított egyéb potenciálisan kárt okozó tényezőket, de arra a következtetésre jutott, hogy azok ideiglenes jellegűek. Másodszor: amint az az alábbi 5. szakasz általánosságban a (361) preambulumbekezdés pedig specifikusan kifejti, tekintettel az uniós gazdasági ágazat múltbeli és jelenlegi kárhelyzetére, az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az érintett országokból származó, kárt okozó áron érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, ami még súlyosabb veszteséget okozna az uniós gyártók számára. Harmadszor: az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése során a Bizottság az összes kármutatót figyelembe vette, és ennek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amint azt a (321) preambulumbekezdés ismerteti. Negyedszer: ezek az észrevételek nem voltak kellően megalapozottak. Végezetül: a Bizottság nem csupán az uniós gazdasági ágazatot ért kár átfogó elemzését (4. szakasz), hanem a kár egyéb okainak és az intézkedések hiányában valószínűsíthetően bekövetkező eseményeknek az átfogó elemzését is elvégezte (5. szakasz). Amint azt a (361) preambulumbekezdés kifejti, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – tekintettel az uniós gazdasági ágazat múltbeli és jelenlegi kárhelyzetére – az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az érintett országokból származó, kárt okozó áron érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, ami még súlyosabb veszteséget okozna az uniós gyártók számára.

| (321) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – amint azt az összes főbb kármutató is jelzi – az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(321)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – amint azt az összes főbb kármutató is jelzi – az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

5.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

| (322) | A (271) preambulumbekezdésben említettek szerint az Unióba irányuló behozatal árait jelentősen befolyásolták a három minimális importár formájában bevezetett intézkedések. Összességében elmondható, hogy a Kínából, Japánból, Koreából és az Egyesült Államokból származó GOES behozatala a minimális importárral megegyező vagy annál magasabb árakon történt, amelyek jelentősen meghaladták az uniós gazdasági ágazat értékesítési árát és előállítási költségét, tehát kárt nem okozó áraknak tekintendők. Az Oroszországból származó behozatalra ezzel szemben átlagosan az uniós gazdasági ágazat értékesítési áránál és termelési költségénél jóval alacsonyabb áron, tehát kárt okozó árszinten került sor. A Bizottság megállapította, hogy az átlagos orosz importár több mint 20 %-kal volt alacsonyabb azoknál az átlagos áraknál, amelyeket az uniós gazdasági ágazat az összehasonlítható termékek esetében a felülvizsgálati időszakban alkalmazott. |
| --- | --- |

(322)

A (271) preambulumbekezdésben említettek szerint az Unióba irányuló behozatal árait jelentősen befolyásolták a három minimális importár formájában bevezetett intézkedések. Összességében elmondható, hogy a Kínából, Japánból, Koreából és az Egyesült Államokból származó GOES behozatala a minimális importárral megegyező vagy annál magasabb árakon történt, amelyek jelentősen meghaladták az uniós gazdasági ágazat értékesítési árát és előállítási költségét, tehát kárt nem okozó áraknak tekintendők. Az Oroszországból származó behozatalra ezzel szemben átlagosan az uniós gazdasági ágazat értékesítési áránál és termelési költségénél jóval alacsonyabb áron, tehát kárt okozó árszinten került sor. A Bizottság megállapította, hogy az átlagos orosz importár több mint 20 %-kal volt alacsonyabb azoknál az átlagos áraknál, amelyeket az uniós gazdasági ágazat az összehasonlítható termékek esetében a felülvizsgálati időszakban alkalmazott.

| (323) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy az Oroszországból származó GOES nem állt közvetlen versenyben azokkal a terméktípusokkal, amelyeket az EU-ban jellemzően gyártanak és hogy az orosz behozatal alacsony árai e termékek gyengébb minőségét és korlátozott alkalmazási területét tükrözték. Az NLMK azzal érvelt, hogy az Oroszországból származó GOES-típusoknak fenntartott behozatali volumen csupán az alacsonyabb minőségű GOES iránti, még mindig fennálló, de csökkenő keresletet elégíti ki. |
| --- | --- |

(323)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy az Oroszországból származó GOES nem állt közvetlen versenyben azokkal a terméktípusokkal, amelyeket az EU-ban jellemzően gyártanak és hogy az orosz behozatal alacsony árai e termékek gyengébb minőségét és korlátozott alkalmazási területét tükrözték. Az NLMK azzal érvelt, hogy az Oroszországból származó GOES-típusoknak fenntartott behozatali volumen csupán az alacsonyabb minőségű GOES iránti, még mindig fennálló, de csökkenő keresletet elégíti ki.

| (324) | A vizsgálat tényei azonban nem támasztották alá azt az állítást, miszerint az Oroszországból importált GOES-típusok nem álltak közvetlen versenyben az EU-ban jellemzően gyártott terméktípusokkal. Először: a vizsgálati időszakban még fennállt a verseny az Oroszországból származó behozatal és az uniós gyártók által előállított típusok között, különösen a négy uniós gyártó közül kettő esetében, amelyek szintén gyártottak alacsonyabb minőségű GOES-típusokat. Másodszor: a Bizottság emlékeztet arra, hogy a három minimális importárat három különböző termékkategóriára vonatkozóan a maximális vasveszteség alapján határozta meg, ami objektív, megkülönböztetéstől mentes kritérium, és valamennyi GOES-terméktípusra kiterjed, nem csupán az Oroszországból importált típusokra. Harmadszor: az Oroszországból importált GOES-típusok a termékkör részét képezik, azokat értékesítették és továbbra is felhasználják az uniós piacon, még akkor is, ha valószínűsíthető, hogy a 2. szint hatálybalépése a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusai iránti kereslet növekedéséhez (lásd a (401) preambulumbekezdést) és az orosz exportáló gyártók által előállított típusok iránti kereslet csökkenéséhez fog vezetni. |
| --- | --- |

(324)

A vizsgálat tényei azonban nem támasztották alá azt az állítást, miszerint az Oroszországból importált GOES-típusok nem álltak közvetlen versenyben az EU-ban jellemzően gyártott terméktípusokkal. Először: a vizsgálati időszakban még fennállt a verseny az Oroszországból származó behozatal és az uniós gyártók által előállított típusok között, különösen a négy uniós gyártó közül kettő esetében, amelyek szintén gyártottak alacsonyabb minőségű GOES-típusokat. Másodszor: a Bizottság emlékeztet arra, hogy a három minimális importárat három különböző termékkategóriára vonatkozóan a maximális vasveszteség alapján határozta meg, ami objektív, megkülönböztetéstől mentes kritérium, és valamennyi GOES-terméktípusra kiterjed, nem csupán az Oroszországból importált típusokra. Harmadszor: az Oroszországból importált GOES-típusok a termékkör részét képezik, azokat értékesítették és továbbra is felhasználják az uniós piacon, még akkor is, ha valószínűsíthető, hogy a 2. szint hatálybalépése a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusai iránti kereslet növekedéséhez (lásd a (401) preambulumbekezdést) és az orosz exportáló gyártók által előállított típusok iránti kereslet csökkenéséhez fog vezetni.

| (325) | Az egyéb tényezők kapcsán megemlítendő, hogy a Covid19-világjárvány a figyelembe vett időszakban a megrendelések késedelméhez vezetett és a kereslet visszaesését okozta az Unióban, amit azután az értékesítési árak csökkenése követett. A Covid19-világjárvány tehát szintén negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(325)

Az egyéb tényezők kapcsán megemlítendő, hogy a Covid19-világjárvány a figyelembe vett időszakban a megrendelések késedelméhez vezetett és a kereslet visszaesését okozta az Unióban, amit azután az értékesítési árak csökkenése követett. A Covid19-világjárvány tehát szintén negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.

| (326) | Emellett az acélipar globális visszaesésének hatására az Unióban a figyelembe vett időszakban visszaesett az acél iránti kereslet és az acélfelhasználás, amit az értékesítési árak csökkenése követett. |
| --- | --- |

(326)

Emellett az acélipar globális visszaesésének hatására az Unióban a figyelembe vett időszakban visszaesett az acél iránti kereslet és az acélfelhasználás, amit az értékesítési árak csökkenése követett.

| (327) | Emellett az uniós gyártók független vevők részére történő exportértékesítései (a volumen tekintetében) 35–38 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban: a 2017. évi 100 000–115 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban mért 60 000–75 000 tonnára. Ugyanakkor az uniós gyártók szelektívebbé váltak, és a figyelembe vett időszakban kissé növelhették exportáraikat. |
| --- | --- |

(327)

Emellett az uniós gyártók független vevők részére történő exportértékesítései (a volumen tekintetében) 35–38 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban: a 2017. évi 100 000–115 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban mért 60 000–75 000 tonnára. Ugyanakkor az uniós gyártók szelektívebbé váltak, és a figyelembe vett időszakban kissé növelhették exportáraikat.

| (328) | Az érdekelt felek előadták, hogy az uniós gyártók a megnövekedett költségek és beruházások következtében nem voltak kellően hatékonyak. Az egyik érdekelt fél azzal is érvelt, hogy az uniós gyártóknak nem állt módjukban bizonyos szerkezetátalakítási terveket végrehajtani, mindenekelőtt azért, mert a Bizottság megtiltotta a Tata Steel és a ThyssenKrupp összefonódását. Ezek a felek azonban állításaikat nem támasztották alá. Továbbá, ha az uniós gazdasági ágazat nem tudta volna végrehajtani ezeket a beruházásokat, akkor nem tudta volna folytatni a versenyt az érintett országok exportáló gyártóival, amelyek főként nagy permeabilitású GOES-típusokat importálnak az Unióba. Ez fenntarthatatlan helyzethez vezetett volna, ami a négy uniós gyártó túlélését veszélyeztette volna. Ennek alapján kijelenthető, hogy a megnövekedett beruházási költségek szükségesek voltak ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat megőrizze versenyképességét és életképességét. |
| --- | --- |

(328)

Az érdekelt felek előadták, hogy az uniós gyártók a megnövekedett költségek és beruházások következtében nem voltak kellően hatékonyak. Az egyik érdekelt fél azzal is érvelt, hogy az uniós gyártóknak nem állt módjukban bizonyos szerkezetátalakítási terveket végrehajtani, mindenekelőtt azért, mert a Bizottság megtiltotta a Tata Steel és a ThyssenKrupp összefonódását. Ezek a felek azonban állításaikat nem támasztották alá. Továbbá, ha az uniós gazdasági ágazat nem tudta volna végrehajtani ezeket a beruházásokat, akkor nem tudta volna folytatni a versenyt az érintett országok exportáló gyártóival, amelyek főként nagy permeabilitású GOES-típusokat importálnak az Unióba. Ez fenntarthatatlan helyzethez vezetett volna, ami a négy uniós gyártó túlélését veszélyeztette volna. Ennek alapján kijelenthető, hogy a megnövekedett beruházási költségek szükségesek voltak ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat megőrizze versenyképességét és életképességét.

| (329) | Az érdekelt felek azt is állították, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene szintén hozzájárult az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. A Bizottság ezzel kapcsolatban a jelen rendelet (275)–(281) preambulumbekezdésére hivatkozott, és emlékeztetett arra, hogy az érintett országokon kívüli harmadik országokból érkező összbehozatal 2017 és a felülvizsgálati időszak között 38 %-kal esett vissza, és a 2017. évi 10,2–13,5 % közötti értékhez képest a felülvizsgálati időszakban 7–10,5 %-os piaci részesedést ért el. Tehát nincs arra utaló jel, hogy más behozatalok kárt okoztak volna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(329)

Az érdekelt felek azt is állították, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene szintén hozzájárult az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. A Bizottság ezzel kapcsolatban a jelen rendelet (275)–(281) preambulumbekezdésére hivatkozott, és emlékeztetett arra, hogy az érintett országokon kívüli harmadik országokból érkező összbehozatal 2017 és a felülvizsgálati időszak között 38 %-kal esett vissza, és a 2017. évi 10,2–13,5 % közötti értékhez képest a felülvizsgálati időszakban 7–10,5 %-os piaci részesedést ért el. Tehát nincs arra utaló jel, hogy más behozatalok kárt okoztak volna az uniós gazdasági ágazatnak.

| (330) | A fentiek szerint a többi tényező ideiglenes jellegűnek tekinthető. Továbbá az uniós gazdasági ágazat helyzete már a felülvizsgálati időszak végén is ígéretesebb volt, tekintettel arra, hogy a GOES iránti kereslet a közeljövőben várhatóan megnő, valamint arra, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre inkább képes a felülvizsgálat tárgyát képező termékből nagy permeabilitású típusokat előállítani. |
| --- | --- |

(330)

A fentiek szerint a többi tényező ideiglenes jellegűnek tekinthető. Továbbá az uniós gazdasági ágazat helyzete már a felülvizsgálati időszak végén is ígéretesebb volt, tekintettel arra, hogy a GOES iránti kereslet a közeljövőben várhatóan megnő, valamint arra, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre inkább képes a felülvizsgálat tárgyát képező termékből nagy permeabilitású típusokat előállítani.

| (331) | Mindezek alapján a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az ideiglenes és rendkívüli körülmények hiányában és az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e az Oroszországból származó folyamatos dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódása és a többi érintett országból származó behozatal által okozott kár megismétlődése. A Bizottság a következő elemeket vette figyelembe: 1. szabad kapacitás az érintett országokban és az uniós piac vonzereje; valamint 2. az ezekből az országokból esetlegesen érkező behozatalnak és e behozatal árszintjének az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(331)

Mindezek alapján a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az ideiglenes és rendkívüli körülmények hiányában és az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e az Oroszországból származó folyamatos dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódása és a többi érintett országból származó behozatal által okozott kár megismétlődése. A Bizottság a következő elemeket vette figyelembe: 1. szabad kapacitás az érintett országokban és az uniós piac vonzereje; valamint 2. az ezekből az országokból esetlegesen érkező behozatalnak és e behozatal árszintjének az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása az intézkedések hatályvesztése esetén.

5.1.   Szabad kapacitás az érintett országokban és az uniós piac vonzereje

Szabad kapacitás az érintett országokban és az uniós piac vonzereje

| (332) | Amint azt a (82), (101), (113), (226) és (241) preambulumbekezdés már kifejtette, az uniós piac méretéhez képest jelentősnek tekinthető az a mennyiség, amelyet az exportáló gyártók az érintett országokból exportálni képesek. Ez a szabad kapacitás a felülvizsgálati időszak során meghaladja az összes uniós felhasználás háromszorosát (54). Emellett a kínai, oroszországi és japán exportáló gyártók belföldi piaci részesedése 97 % és 100 %, az egyesült államokbelieké és koreaiaké pedig 83 % és 86 % között mozog. Emiatt az exportáló gyártók rendelkezésre álló szabad kapacitásait a továbbiakban nem tudja az adott ország hazai piaca felvenni, tekintettel arra, hogy e piacokat az exportáló gyártók belföldi termelése már most is igen nagy mértékben kielégíti. Ezenkívül a kínai és az egyesült államokbeli piacot kereskedelmi intézkedések védik. |
| --- | --- |

(332)

Amint azt a (82), (101), (113), (226) és (241) preambulumbekezdés már kifejtette, az uniós piac méretéhez képest jelentősnek tekinthető az a mennyiség, amelyet az exportáló gyártók az érintett országokból exportálni képesek. Ez a szabad kapacitás a felülvizsgálati időszak során meghaladja az összes uniós felhasználás háromszorosát (54). Emellett a kínai, oroszországi és japán exportáló gyártók belföldi piaci részesedése 97 % és 100 %, az egyesült államokbelieké és koreaiaké pedig 83 % és 86 % között mozog. Emiatt az exportáló gyártók rendelkezésre álló szabad kapacitásait a továbbiakban nem tudja az adott ország hazai piaca felvenni, tekintettel arra, hogy e piacokat az exportáló gyártók belföldi termelése már most is igen nagy mértékben kielégíti. Ezenkívül a kínai és az egyesült államokbeli piacot kereskedelmi intézkedések védik.

54

| (333) | A fentiekre tekintettel valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az összes érintett ország exportáló gyártói ismét nagy volumenben értékesítenének az uniós piacon. |
| --- | --- |

(333)

A fentiekre tekintettel valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az összes érintett ország exportáló gyártói ismét nagy volumenben értékesítenének az uniós piacon.

5.2.   Az érintett országokból származó behozatal árszintje az intézkedések hatályvesztése esetén

Az érintett országokból származó behozatal árszintje az intézkedések hatályvesztése esetén

| (334) | A (271) és (322) és preambulumbekezdésben említettek szerint a Kínából, Japánból, Koreából és az Egyesült Államokból származó behozatal a vonatkozó minimális importárral megegyező vagy annál magasabb árszinten, az uniós gazdasági ágazat értékesítési áránál és előállítási költségénél magasabb áron történt. Az Oroszországból származó behozatalra a vonatkozó minimális importárnál jóval alacsonyabb árakon (1 536 EUR/tonna) került sor – tehát a minimális importár láthatólag nem gyakorolt rá hatást –, az importárak továbbá nem érték el az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait és előállítási költségeit sem. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a minimális importár jelentősen befolyásolta a fent említett négy ország exportáló gyártóinak árképzési magatartását, és hogy tényleges importáraik nem használhatók megbízható helyettesítőként annak megítéléséhez, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén milyen jövőbeni árak várhatók. |
| --- | --- |

(334)

A (271) és (322) és preambulumbekezdésben említettek szerint a Kínából, Japánból, Koreából és az Egyesült Államokból származó behozatal a vonatkozó minimális importárral megegyező vagy annál magasabb árszinten, az uniós gazdasági ágazat értékesítési áránál és előállítási költségénél magasabb áron történt. Az Oroszországból származó behozatalra a vonatkozó minimális importárnál jóval alacsonyabb árakon (1 536 EUR/tonna) került sor – tehát a minimális importár láthatólag nem gyakorolt rá hatást –, az importárak továbbá nem érték el az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait és előállítási költségeit sem. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a minimális importár jelentősen befolyásolta a fent említett négy ország exportáló gyártóinak árképzési magatartását, és hogy tényleges importáraik nem használhatók megbízható helyettesítőként annak megítéléséhez, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén milyen jövőbeni árak várhatók.

| (335) | Ilyen körülmények között az e négy országból (Kínából, Japánból, Koreából és az Egyesült Államokból) (55) származó GOES tekintetében a Bizottság megvizsgálta, hogy az exportáló gyártók a harmadik országbeli exportpiacaikon jelenleg milyen árképzési magatartással működnek, azzal a céllal, hogy felmérje az Unióba irányuló behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető árszintjét. |
| --- | --- |

(335)

Ilyen körülmények között az e négy országból (Kínából, Japánból, Koreából és az Egyesült Államokból) (55) származó GOES tekintetében a Bizottság megvizsgálta, hogy az exportáló gyártók a harmadik országbeli exportpiacaikon jelenleg milyen árképzési magatartással működnek, azzal a céllal, hogy felmérje az Unióba irányuló behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető árszintjét.

55

| (336) | Ebben a vonatkozásban a Bizottság az együttműködő kínai és japán gyártók esetében úgy határozta meg az Unióba irányuló behozatal valószínűsíthető árszintjét, hogy a legfeljebb 0,9 W/kg maximális vasveszteségű terméktípusok esetében összehasonlította az alábbiakat:






  — | a minimális importár (2 043 EUR/tonna), valamint |
| --- | --- | --- |

(336)

Ebben a vonatkozásban a Bizottság az együttműködő kínai és japán gyártók esetében úgy határozta meg az Unióba irányuló behozatal valószínűsíthető árszintjét, hogy a legfeljebb 0,9 W/kg maximális vasveszteségű terméktípusok esetében összehasonlította az alábbiakat:

—

a minimális importár (2 043 EUR/tonna), valamint

| — | a Kínában és Japánban működő érintett együttműködő gyártók által előállított és a világ többi részében értékesített azonos termékkategória CIF-alapon megállapított súlyozott átlagára, az egyrészről a Japánból az Unióba, másrészről a Japánból harmadik országokba irányuló exportértékesítések fuvarozási költségei közötti különbség miatti megfelelő kiigazításokkal. A Bizottság a két japán exportáló gyártó és két velük kapcsolatban álló két kereskedő, valamint az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által benyújtott, a harmadik országbeli független vevők részére történő exportértékesítésekre vonatkozó táblázatokat használta fel ahhoz, hogy kiszámítsa a független vevőik felé a világ többi részén felszámított értékesítési árak súlyozott átlagát. A harmadik országokba irányuló kivitel és az Unióba irányuló kivitel fuvarozási költségei közötti esetleges különbségek figyelembevétele érdekében a Bizottság 65 EUR/tonna összeget adott hozzá az ezen együttműködő kínai és japán gyártók által előállított ugyanezen termékkategória megfelelő értékesítési árainak súlyozott átlagához. A 65 EUR/tonna összeg hozzáadása óvatos megközelítésnek tekinthető, mivel a japán és kínai exportáló gyártók fő harmadik piacai (például India, Thaiföld és Tajvan) összességében közelebb vannak Japánhoz, mint az Unióhoz. |
| --- | --- |

—

a Kínában és Japánban működő érintett együttműködő gyártók által előállított és a világ többi részében értékesített azonos termékkategória CIF-alapon megállapított súlyozott átlagára, az egyrészről a Japánból az Unióba, másrészről a Japánból harmadik országokba irányuló exportértékesítések fuvarozási költségei közötti különbség miatti megfelelő kiigazításokkal. A Bizottság a két japán exportáló gyártó és két velük kapcsolatban álló két kereskedő, valamint az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által benyújtott, a harmadik országbeli független vevők részére történő exportértékesítésekre vonatkozó táblázatokat használta fel ahhoz, hogy kiszámítsa a független vevőik felé a világ többi részén felszámított értékesítési árak súlyozott átlagát. A harmadik országokba irányuló kivitel és az Unióba irányuló kivitel fuvarozási költségei közötti esetleges különbségek figyelembevétele érdekében a Bizottság 65 EUR/tonna összeget adott hozzá az ezen együttműködő kínai és japán gyártók által előállított ugyanezen termékkategória megfelelő értékesítési árainak súlyozott átlagához. A 65 EUR/tonna összeg hozzáadása óvatos megközelítésnek tekinthető, mivel a japán és kínai exportáló gyártók fő harmadik piacai (például India, Thaiföld és Tajvan) összességében közelebb vannak Japánhoz, mint az Unióhoz.

| (337) | Ezen az alapon a Bizottság megállapította, hogy a japán és kínai exportáló gyártók fő harmadik országbeli exportpiacaikra olyan árakon exportáltak, amelyek körülbelül 10 %-kal voltak alacsonyabbak a vonatkozó minimális importárnál. |
| --- | --- |

(337)

Ezen az alapon a Bizottság megállapította, hogy a japán és kínai exportáló gyártók fő harmadik országbeli exportpiacaikra olyan árakon exportáltak, amelyek körülbelül 10 %-kal voltak alacsonyabbak a vonatkozó minimális importárnál.

| (338) | Ezenfelül a Bizottság összehasonlította a GOES legmagasabb minőségű típusainál (vagyis azoknál a GOES-típusoknál, amelyek maximális vasvesztesége nem haladja meg a 0,9 W/kg-ot, és amelyek a GOES másik két termékkategóriájához képest – a (2) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az együttműködő kínai és japán exportáló gyártóktól az uniós piacra érkező behozatal nagyobb részét teszik ki) a súlyozott átlagos uniós értékesítési árakat az ugyanezen, a kínai és japán együttműködő exportáló gyártók által előállított és a világ többi részén értékesített termékkategóriára CIF-alapon megállapított és a vámokkal, valamint a behozatal utáni költségekkel megfelelő módon kiigazított súlyozott átlagáraival. |
| --- | --- |

(338)

Ezenfelül a Bizottság összehasonlította a GOES legmagasabb minőségű típusainál (vagyis azoknál a GOES-típusoknál, amelyek maximális vasvesztesége nem haladja meg a 0,9 W/kg-ot, és amelyek a GOES másik két termékkategóriájához képest – a (2) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az együttműködő kínai és japán exportáló gyártóktól az uniós piacra érkező behozatal nagyobb részét teszik ki) a súlyozott átlagos uniós értékesítési árakat az ugyanezen, a kínai és japán együttműködő exportáló gyártók által előállított és a világ többi részén értékesített termékkategóriára CIF-alapon megállapított és a vámokkal, valamint a behozatal utáni költségekkel megfelelő módon kiigazított súlyozott átlagáraival.

| (339) | A Bizottság megállapította, hogy a kínai és japán exportáló gyártók fő harmadik országbeli exportpiacaikra olyan árakon exportáltak, amelyek körülbelül 3 %-kal voltak magasabbak az uniós gyártók által alkalmazott értékesítési áraknál. |
| --- | --- |

(339)

A Bizottság megállapította, hogy a kínai és japán exportáló gyártók fő harmadik országbeli exportpiacaikra olyan árakon exportáltak, amelyek körülbelül 3 %-kal voltak magasabbak az uniós gyártók által alkalmazott értékesítési áraknál.

| (340) | Mindazonáltal a Bizottság ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az uniós gyártók a teljes figyelembe vett időszakban gyártási költségeik alatt értékesítettek (lásd a 9. táblázatot a (300) preambulumbekezdésben), ami jelentős veszteségeket és már eleve kárt okozó helyzetet eredményezett a felülvizsgálati időszakban. Ha az intézkedések hatályvesztése esetén a japán és a kínai exportáló gyártók a GOES legkiválóbb minőségű típusaira az uniós piacon hasonló árakat alkalmaznának, mint a harmadik országbeli piacokon, az tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetét. |
| --- | --- |

(340)

Mindazonáltal a Bizottság ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az uniós gyártók a teljes figyelembe vett időszakban gyártási költségeik alatt értékesítettek (lásd a 9. táblázatot a (300) preambulumbekezdésben), ami jelentős veszteségeket és már eleve kárt okozó helyzetet eredményezett a felülvizsgálati időszakban. Ha az intézkedések hatályvesztése esetén a japán és a kínai exportáló gyártók a GOES legkiválóbb minőségű típusaira az uniós piacon hasonló árakat alkalmaznának, mint a harmadik országbeli piacokon, az tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetét.

| (341) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel előadta, hogy megalapozatlan a Bizottságnak az az elemzése, amely a Japánból származó GOES behozatalának az intézkedések hiányában valószínűsíthető árszintjeit vizsgálta. Először: a Japánból származó behozatal ára következetesen és jelentősen meghaladta a legmagasabb minimális importárat, emiatt a Bizottságnak indokolnia kellett volna azt, hogy Japán tényleges importárai miért nem használhatók fel azoknak az áraknak a meghatározásához, amelyeket Japán az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően felszámítana. A Nippon Steel arra is felkérte a Bizottságot, hogy támassza alá a harmadik országbeli piacokra irányuló japán kivitel árainak, a vonatkozó minimális importáraknak és az uniós exportáraknak az összehasonlítását. Végezetül: a Nippon Steel előadta, hogy a megfelelő terméktípusok Indiában, illetve az Unióban történő értékesítéseinek összehasonlítása azt mutatja, hogy az Indiában érvényesített értékesítési árak az Unióban érvényesítetteknél magasabbak voltak. |
| --- | --- |

(341)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel előadta, hogy megalapozatlan a Bizottságnak az az elemzése, amely a Japánból származó GOES behozatalának az intézkedések hiányában valószínűsíthető árszintjeit vizsgálta. Először: a Japánból származó behozatal ára következetesen és jelentősen meghaladta a legmagasabb minimális importárat, emiatt a Bizottságnak indokolnia kellett volna azt, hogy Japán tényleges importárai miért nem használhatók fel azoknak az áraknak a meghatározásához, amelyeket Japán az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően felszámítana. A Nippon Steel arra is felkérte a Bizottságot, hogy támassza alá a harmadik országbeli piacokra irányuló japán kivitel árainak, a vonatkozó minimális importáraknak és az uniós exportáraknak az összehasonlítását. Végezetül: a Nippon Steel előadta, hogy a megfelelő terméktípusok Indiában, illetve az Unióban történő értékesítéseinek összehasonlítása azt mutatja, hogy az Indiában érvényesített értékesítési árak az Unióban érvényesítetteknél magasabbak voltak.

| (342) | A Bizottság elismerte, hogy a Japánból az Unióba irányuló behozatal árai a felülvizsgálati időszakban következetesen magasabbak voltak a legmagasabb minimális importárnál, amint azt a 4. táblázat ((267) preambulumbekezdés) mutatja. |
| --- | --- |

(342)

A Bizottság elismerte, hogy a Japánból az Unióba irányuló behozatal árai a felülvizsgálati időszakban következetesen magasabbak voltak a legmagasabb minimális importárnál, amint azt a 4. táblázat ((267) preambulumbekezdés) mutatja.

| (343) | Mindazonáltal a Bizottság elutasította a Nippon Steel azon állítását, miszerint Japán által az Unióban érvényesített tényleges importárakat kellett volna felhasználnia annak megállapításához, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén Japán valószínűsíthetően milyen árakat számítana fel. Amint azt a (334) preambulumbekezdés kifejti, a minimális importár jelentősen befolyásolta az érintett négy ország (köztük Japán) azon exportáló gyártóinak árképzési magatartását, amelyek főként kiváló minőségű GOES-t exportáltak, és ezért az Unióban érvényesített tényleges importáraik nem voltak felhasználhatók megbízható helyettesítőként annak megítéléséhez, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén milyen jövőbeni árak várhatók. Japán esetében ezt az is bizonyítja, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel árai átlagosan jelentősen alacsonyabbak voltak, mint az Unióba irányuló kivitel árai. |
| --- | --- |

(343)

Mindazonáltal a Bizottság elutasította a Nippon Steel azon állítását, miszerint Japán által az Unióban érvényesített tényleges importárakat kellett volna felhasználnia annak megállapításához, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén Japán valószínűsíthetően milyen árakat számítana fel. Amint azt a (334) preambulumbekezdés kifejti, a minimális importár jelentősen befolyásolta az érintett négy ország (köztük Japán) azon exportáló gyártóinak árképzési magatartását, amelyek főként kiváló minőségű GOES-t exportáltak, és ezért az Unióban érvényesített tényleges importáraik nem voltak felhasználhatók megbízható helyettesítőként annak megítéléséhez, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén milyen jövőbeni árak várhatók. Japán esetében ezt az is bizonyítja, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel árai átlagosan jelentősen alacsonyabbak voltak, mint az Unióba irányuló kivitel árai.

| (344) | A Japán által a harmadik országbeli piacokra irányuló kivitel árait, a vonatkozó minimális importárakat és az Unióba irányuló kivitel árait érintő összehasonlítás alátámasztásával kapcsolatban a Bizottság a fenti (336) preambulumbekezdésben kifejtette megközelítését és annak okait. Ezenkívül hibás volt az az állítás, miszerint a Nippon Steel értékesítési árai Indiában magasabbak voltak, mint az Unióban, mivel az értékesítési adatok a Nippon Steel és a vele kapcsolatban álló indiai és európai kereskedők közötti ügyleteken alapultak, ami viszont nem tekinthető olyan megbízható alapnak, amelyből következtetéseket lehetne levonni az első független vevők felé érvényesített végső árszintekről. Továbbá a két japán exportáló gyártó esetében meg kell jegyezni, hogy a minimális importár és a harmadik országokban érvényesített átlagos japán értékesítési árak összehasonlítása – amint az a (336) preambulumbekezdésben szerepel – a mindkét japán exportáló gyártó által szolgáltatott információkon alapult, és lefedte az összes harmadik országba irányuló független exportértékesítésüket. |
| --- | --- |

(344)

A Japán által a harmadik országbeli piacokra irányuló kivitel árait, a vonatkozó minimális importárakat és az Unióba irányuló kivitel árait érintő összehasonlítás alátámasztásával kapcsolatban a Bizottság a fenti (336) preambulumbekezdésben kifejtette megközelítését és annak okait. Ezenkívül hibás volt az az állítás, miszerint a Nippon Steel értékesítési árai Indiában magasabbak voltak, mint az Unióban, mivel az értékesítési adatok a Nippon Steel és a vele kapcsolatban álló indiai és európai kereskedők közötti ügyleteken alapultak, ami viszont nem tekinthető olyan megbízható alapnak, amelyből következtetéseket lehetne levonni az első független vevők felé érvényesített végső árszintekről. Továbbá a két japán exportáló gyártó esetében meg kell jegyezni, hogy a minimális importár és a harmadik országokban érvényesített átlagos japán értékesítési árak összehasonlítása – amint az a (336) preambulumbekezdésben szerepel – a mindkét japán exportáló gyártó által szolgáltatott információkon alapult, és lefedte az összes harmadik országba irányuló független exportértékesítésüket.

| (345) | A koreai és az egyesült államokbeli gyártók együttműködésének hiányában az Bizottság az Unió esetében valószínűsíthetően alkalmazott exportárat a harmadik országokkal szemben jelenleg alkalmazott koreai és egyesült államokbeli exportárak elemzésével, a Globális Kereskedelmi Atlasz adott országokra vonatkozó importstatisztikái és az átlagos minimális exportár alapján becsülte meg. |
| --- | --- |

(345)

A koreai és az egyesült államokbeli gyártók együttműködésének hiányában az Bizottság az Unió esetében valószínűsíthetően alkalmazott exportárat a harmadik országokkal szemben jelenleg alkalmazott koreai és egyesült államokbeli exportárak elemzésével, a Globális Kereskedelmi Atlasz adott országokra vonatkozó importstatisztikái és az átlagos minimális exportár alapján becsülte meg.

| (346) | A Bizottság megállapította, hogy a nem együttműködő koreai gyártók esetében a harmadik országokba irányuló kivitel árai 20 %-kal voltak alacsonyabbak a minimális importárnál; ez az érték egyesült államokbeli nem együttműködő gyártók esetében 15 % volt. Abban az esetben, ha a Bizottság az Egyesült Államok és Korea exportárait a legmagasabb minimális importár szintjével vetné össze (amely megközelítés adott esetben pontosabb is lenne, tekintettel arra, hogy ezeknek az országoknak az exportját főként nagy permeabilitású GOES-termékek teszik ki), a százalékarányok még ennél is lényegesen magasabbak lennének. |
| --- | --- |

(346)

A Bizottság megállapította, hogy a nem együttműködő koreai gyártók esetében a harmadik országokba irányuló kivitel árai 20 %-kal voltak alacsonyabbak a minimális importárnál; ez az érték egyesült államokbeli nem együttműködő gyártók esetében 15 % volt. Abban az esetben, ha a Bizottság az Egyesült Államok és Korea exportárait a legmagasabb minimális importár szintjével vetné össze (amely megközelítés adott esetben pontosabb is lenne, tekintettel arra, hogy ezeknek az országoknak az exportját főként nagy permeabilitású GOES-termékek teszik ki), a százalékarányok még ennél is lényegesen magasabbak lennének.

| (347) | Ezenfelül a Bizottság összehasonlította a legfeljebb 0,9 W/kg maximális vasveszteségű GOES-típusok uniós értékesítési árainak súlyozott átlagát a Koreából és az Egyesült Államokból harmadik országokba irányuló kivitel megfelelő áraival, a Globális Kereskedelmi Atlasz vonatkozó országspecifikus importstatisztikái alapján és abból a feltételezésből kiindulva, hogy a Koreából és az Egyesült Államokból származó behozatal javarészt nagy permeabilitású GOES-termékekből áll. |
| --- | --- |

(347)

Ezenfelül a Bizottság összehasonlította a legfeljebb 0,9 W/kg maximális vasveszteségű GOES-típusok uniós értékesítési árainak súlyozott átlagát a Koreából és az Egyesült Államokból harmadik országokba irányuló kivitel megfelelő áraival, a Globális Kereskedelmi Atlasz vonatkozó országspecifikus importstatisztikái alapján és abból a feltételezésből kiindulva, hogy a Koreából és az Egyesült Államokból származó behozatal javarészt nagy permeabilitású GOES-termékekből áll.

| (348) | A Bizottság megállapította, hogy a Koreából, illetve az Egyesült Államokból harmadik országokba irányuló kivitel árai 22 %-kal, illetve 14 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gyártók értékesítési árainál. Amint azt a (340) preambulumbekezdés is említi, mivel az uniós gyártók már eleve a termelési költségeiknél alacsonyabb árakon értékesítettek, az intézkedések hatályvesztése esetén a koreai és az egyesült államokbeli exportáló gyártók által alkalmazott árak tovább súlyosbítanák az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetét. |
| --- | --- |

(348)

A Bizottság megállapította, hogy a Koreából, illetve az Egyesült Államokból harmadik országokba irányuló kivitel árai 22 %-kal, illetve 14 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gyártók értékesítési árainál. Amint azt a (340) preambulumbekezdés is említi, mivel az uniós gyártók már eleve a termelési költségeiknél alacsonyabb árakon értékesítettek, az intézkedések hatályvesztése esetén a koreai és az egyesült államokbeli exportáló gyártók által alkalmazott árak tovább súlyosbítanák az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetét.

| (349) | Ezért – figyelembe véve a négy érintett országból a harmadik országokba irányuló kivitel árszintjeit és az uniós gazdasági ágazat tényleges kárhelyzetét – a Bizottság valószínűsítette, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában a négy érintett ország exportáló gyártói a harmadik országok piacain alkalmazott árszintekhez hasonló áron és legalább az alkalmazandó minimális importárak alatti árakon (azaz kárt okozó árszinteken) kezdenének exportálni az Unióba. |
| --- | --- |

(349)

Ezért – figyelembe véve a négy érintett országból a harmadik országokba irányuló kivitel árszintjeit és az uniós gazdasági ágazat tényleges kárhelyzetét – a Bizottság valószínűsítette, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában a négy érintett ország exportáló gyártói a harmadik országok piacain alkalmazott árszintekhez hasonló áron és legalább az alkalmazandó minimális importárak alatti árakon (azaz kárt okozó árszinteken) kezdenének exportálni az Unióba.

| (350) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az összes érintett országból az Unióba irányuló behozatal kárt okozó árszinteken történne. Oroszország esetében ezek a behozatalok a károkozás folytatódását, a többi érintett ország esetében pedig a kár megismétlődését eredményeznék. |
| --- | --- |

(350)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az összes érintett országból az Unióba irányuló behozatal kárt okozó árszinteken történne. Oroszország esetében ezek a behozatalok a károkozás folytatódását, a többi érintett ország esetében pedig a kár megismétlődését eredményeznék.

5.3.   Az érintett országokból esetlegesen érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

Az érintett országokból esetlegesen érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

| (351) | A Bizottság értékelte azt, hogy az érintett országokból származó behozatal milyen lehetséges hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére. Ehhez két lehetséges forgatókönyvet modellezett az intézkedések hatályvesztésének esetére, nevezetesen a következőket:






  — | az érintett országok ugyanolyan mennyiségeket exportálnak az Unióba, mint az intézkedések bevezetése előtt (ez a mennyiség a 2013. július 1-jétől 2014. június 30-ig tartó előzetes vizsgálati időszakban 139 000 és 154 000 tonna között mozgott (56)), és az uniós felhasználás a felülvizsgálati időszakban mérthez képest (265 000–280 000 tonna) nem változik (első forgatókönyv), |
| --- | --- | --- |

(351)

A Bizottság értékelte azt, hogy az érintett országokból származó behozatal milyen lehetséges hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére. Ehhez két lehetséges forgatókönyvet modellezett az intézkedések hatályvesztésének esetére, nevezetesen a következőket:

—

az érintett országok ugyanolyan mennyiségeket exportálnak az Unióba, mint az intézkedések bevezetése előtt (ez a mennyiség a 2013. július 1-jétől 2014. június 30-ig tartó előzetes vizsgálati időszakban 139 000 és 154 000 tonna között mozgott (56)), és az uniós felhasználás a felülvizsgálati időszakban mérthez képest (265 000–280 000 tonna) nem változik (első forgatókönyv),

56

| — | a megnövekedett verseny miatt az uniós piacon csökkennek az árak, és minden más tényező változatlan marad (5 %, illetve 10 %) (második forgatókönyv). |
| --- | --- |

—

a megnövekedett verseny miatt az uniós piacon csökkennek az árak, és minden más tényező változatlan marad (5 %, illetve 10 %) (második forgatókönyv).

| (352) | Az első forgatókönyv szerint a Bizottság azt is feltételezte, hogy az érintett országokból származó teljes behozatal 100 %-a lenne hatással az uniós gazdasági ágazatra, és nem érintené a más harmadik országokból származó behozatalt, mivel az utóbbiak piaci részesedése elhanyagolható. A Bizottság továbbá azt is feltételezte, hogy az uniós gazdasági ágazatban maradnának a felülvizsgálati időszak alatti értékesítési árak, mivel az ágazat már eleve veszteséges. |
| --- | --- |

(352)

Az első forgatókönyv szerint a Bizottság azt is feltételezte, hogy az érintett országokból származó teljes behozatal 100 %-a lenne hatással az uniós gazdasági ágazatra, és nem érintené a más harmadik országokból származó behozatalt, mivel az utóbbiak piaci részesedése elhanyagolható. A Bizottság továbbá azt is feltételezte, hogy az uniós gazdasági ágazatban maradnának a felülvizsgálati időszak alatti értékesítési árak, mivel az ágazat már eleve veszteséges.

| (353) | Az első forgatókönyv szerinti szimuláció eredménye azt mutatja, hogy az érintett országokból származó behozatal növekedése az uniós gazdasági ágazat kárára történne. Az uniós gazdasági ágazat veszítene értékesítési volumenéből és az uniós piacból való részesedéséből, aminek következtében tovább szűkülne a termelés, és a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításának tonnánkénti állandó költségei megnőnének. Ez hatással lenne az ágazat általános nyereségességére. Így az uniós gazdasági ágazat veszteségei – 18,6 %-ról még inkább fenntarthatatlan szintre, –22,6 %-ra emelkednének. |
| --- | --- |

(353)

Az első forgatókönyv szerinti szimuláció eredménye azt mutatja, hogy az érintett országokból származó behozatal növekedése az uniós gazdasági ágazat kárára történne. Az uniós gazdasági ágazat veszítene értékesítési volumenéből és az uniós piacból való részesedéséből, aminek következtében tovább szűkülne a termelés, és a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításának tonnánkénti állandó költségei megnőnének. Ez hatással lenne az ágazat általános nyereségességére. Így az uniós gazdasági ágazat veszteségei – 18,6 %-ról még inkább fenntarthatatlan szintre, –22,6 %-ra emelkednének.

| (354) | A második forgatókönyv szerint az 5 %-os árcsökkenés hatása potenciálisan még károsabb lenne. Abban az esetben, ha az érintett országokból származó behozatal által gyakorolt növekvő árnyomás miatt az uniós árak 5 %-kal csökkennének (1 356 EUR/tonna), a veszteségek még súlyosabbak lennének (– 29 %). Ha az uniós árak 10 %-kal, azaz 1 427 EUR/tonnáról 1 285 EUR/tonnára esnének vissza, a veszteség – 37 % lenne. |
| --- | --- |

(354)

A második forgatókönyv szerint az 5 %-os árcsökkenés hatása potenciálisan még károsabb lenne. Abban az esetben, ha az érintett országokból származó behozatal által gyakorolt növekvő árnyomás miatt az uniós árak 5 %-kal csökkennének (1 356 EUR/tonna), a veszteségek még súlyosabbak lennének (– 29 %). Ha az uniós árak 10 %-kal, azaz 1 427 EUR/tonnáról 1 285 EUR/tonnára esnének vissza, a veszteség – 37 % lenne.

| (355) | Valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az első és a második forgatókönyv kombinációja következne be a piacon, aminek hatására az uniós gazdasági ágazat még nagyobb, fenntarthatatlan veszteségeket szenvedne. |
| --- | --- |

(355)

Valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az első és a második forgatókönyv kombinációja következne be a piacon, aminek hatására az uniós gazdasági ágazat még nagyobb, fenntarthatatlan veszteségeket szenvedne.

| (356) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a japán kormány előadta azt is, hogy Japánt ki kell zárni a dömpingellenes intézkedések hatálya alól, mivel a japán termékek az alábbi okok miatt nem okoznak kárt és nem jelentenek veszélyt az uniós gazdasági ágazatra nézve. Először: különleges minőségű, specifikus terméktípusokat állítanak elő, amelyeket konkrét uniós felhasználók használnak, és amelyek egyre fontosabbá válnak számukra. Másodszor: az, hogy az Unióba irányuló japán kivitel árai jelentősen magasabbak a minimális importárnál, azt mutatja, hogy nem vezetne az importárak csökkenéséhez az, ha Japán tekintetében a meglévő dömpingellenes intézkedések hatályukat veszítenék. |
| --- | --- |

(356)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a japán kormány előadta azt is, hogy Japánt ki kell zárni a dömpingellenes intézkedések hatálya alól, mivel a japán termékek az alábbi okok miatt nem okoznak kárt és nem jelentenek veszélyt az uniós gazdasági ágazatra nézve. Először: különleges minőségű, specifikus terméktípusokat állítanak elő, amelyeket konkrét uniós felhasználók használnak, és amelyek egyre fontosabbá válnak számukra. Másodszor: az, hogy az Unióba irányuló japán kivitel árai jelentősen magasabbak a minimális importárnál, azt mutatja, hogy nem vezetne az importárak csökkenéséhez az, ha Japán tekintetében a meglévő dömpingellenes intézkedések hatályukat veszítenék.

| (357) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel – a japán kormány állításához hasonló érvekkel – ismét előadta, hogy a dömpingellenes intézkedéseket Japán tekintetében nem lenne szabad fenntartani, mivel Kína az, ami súlyos fenyegetést jelent az uniós gazdasági ágazatra nézve, nem pedig Japán, tekintettel arra, hogy Japán szabad kapacitása a Kínáéhoz képest viszonylag alacsony. A japán exportáló gyártók által az uniós piacon érvényesített árak a világon a legmagasabbak, és meghaladják a legmagasabb minimális importárat. Harmadszor: a japán exportáló gyártók tisztességes árakon versenyeznek más gyártókkal, köztük az uniós gazdasági ágazattal. |
| --- | --- |

(357)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel – a japán kormány állításához hasonló érvekkel – ismét előadta, hogy a dömpingellenes intézkedéseket Japán tekintetében nem lenne szabad fenntartani, mivel Kína az, ami súlyos fenyegetést jelent az uniós gazdasági ágazatra nézve, nem pedig Japán, tekintettel arra, hogy Japán szabad kapacitása a Kínáéhoz képest viszonylag alacsony. A japán exportáló gyártók által az uniós piacon érvényesített árak a világon a legmagasabbak, és meghaladják a legmagasabb minimális importárat. Harmadszor: a japán exportáló gyártók tisztességes árakon versenyeznek más gyártókkal, köztük az uniós gazdasági ágazattal.

| (358) | A Bizottság elismerte, hogy a japán exportáló gyártók kiváló minőségű terméktípusokat állítanak elő, amint azt a (381) preambulumbekezdés is említi. Másrészt – a (337) preambulumbekezdésben említettek szerint – megállapítást nyert, hogy a japán exportáló gyártók fő harmadik országbeli exportpiacaikra olyan árakon exportáltak, amelyek körülbelül 10 %-kal alacsonyabbak voltak az ezekre a kiváló minőségű specifikus típusokra vonatkozó minimális importárnál. Ennek alapján a Bizottság fenntartotta, hogy az intézkedések hiányában az összes érintett országból – többek között Japánból – származó dömpingelt behozatal valószínűleg jelentősen növekedne, és alacsonyabb, kárt okozó árakon történne. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy nincs alapja annak, hogy Japánt kizárják a vizsgálat hatálya alól. |
| --- | --- |

(358)

A Bizottság elismerte, hogy a japán exportáló gyártók kiváló minőségű terméktípusokat állítanak elő, amint azt a (381) preambulumbekezdés is említi. Másrészt – a (337) preambulumbekezdésben említettek szerint – megállapítást nyert, hogy a japán exportáló gyártók fő harmadik országbeli exportpiacaikra olyan árakon exportáltak, amelyek körülbelül 10 %-kal alacsonyabbak voltak az ezekre a kiváló minőségű specifikus típusokra vonatkozó minimális importárnál. Ennek alapján a Bizottság fenntartotta, hogy az intézkedések hiányában az összes érintett országból – többek között Japánból – származó dömpingelt behozatal valószínűleg jelentősen növekedne, és alacsonyabb, kárt okozó árakon történne. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy nincs alapja annak, hogy Japánt kizárják a vizsgálat hatálya alól.

| (359) | Továbbá, amint azt a fenti szakaszok ismertetik, a Bizottság – a Kína esetében meghatározott szabad kapacitás ellenére – megállapította, hogy:






  — | a japán exportáló gyártók dömpingelt áron exportáltak GOES-t az EU-ba (a fenti (71) preambulumbekezdés), |
| --- | --- | --- |

(359)

Továbbá, amint azt a fenti szakaszok ismertetik, a Bizottság – a Kína esetében meghatározott szabad kapacitás ellenére – megállapította, hogy:

—

a japán exportáló gyártók dömpingelt áron exportáltak GOES-t az EU-ba (a fenti (71) preambulumbekezdés),

| — | Japánban a GOES kapcsán jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre (a fenti (74) preambulumbekezdés), valamint |
| --- | --- |

—

Japánban a GOES kapcsán jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre (a fenti (74) preambulumbekezdés), valamint

| — | az uniós piac vonzó a japán exportáló gyártók számára (a fenti (81)–(90) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

—

az uniós piac vonzó a japán exportáló gyártók számára (a fenti (81)–(90) preambulumbekezdés).

| (360) | A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság a Nippon Steel ezen állítását is elutasította. |
| --- | --- |

(360)

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság a Nippon Steel ezen állítását is elutasította.

5.4.   A kár folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetés

A kár folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetés

| (361) | Mindezek alapján, valamint tekintettel az uniós gazdasági ágazat múltbeli és jelenlegi kárhelyzetére, az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az érintett országokból származó, kárt okozó áron érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, ami még súlyosabb veszteséget okozna az uniós gyártók számára. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy – függetlenül attól, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az oroszországi behozatal kapcsán fennállt-e a megfelelő ok-okozati összefüggés – az eredetileg megállapított kár megismétlődne az érintett országok tekintetében. |
| --- | --- |

(361)

Mindezek alapján, valamint tekintettel az uniós gazdasági ágazat múltbeli és jelenlegi kárhelyzetére, az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az érintett országokból származó, kárt okozó áron érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, ami még súlyosabb veszteséget okozna az uniós gyártók számára. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy – függetlenül attól, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az oroszországi behozatal kapcsán fennállt-e a megfelelő ok-okozati összefüggés – az eredetileg megállapított kár megismétlődne az érintett országok tekintetében.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (362) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez fűződő közérdeket is, amely a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (57) (a továbbiakban: a környezetbarát tervezésről szóló irányelv) és az ahhoz tartozó termékspecifikus rendeletekben testesül meg. Az alaprendelet 21. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával összhangban a Bizottság különös figyelmet fordított arra, hogy a gazdasági ágazatot a kárt okozó dömping kereskedelemtorzító hatásaival szemben meg kell védeni. |
| --- | --- |

(362)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez fűződő közérdeket is, amely a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (57) (a továbbiakban: a környezetbarát tervezésről szóló irányelv) és az ahhoz tartozó termékspecifikus rendeletekben testesül meg. Az alaprendelet 21. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával összhangban a Bizottság különös figyelmet fordított arra, hogy a gazdasági ágazatot a kárt okozó dömping kereskedelemtorzító hatásaival szemben meg kell védeni.

57

| (363) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(363)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (364) | Az uniós gazdasági ágazat az Unió négy tagállamaiban található (Franciaország, Németország, Cseh Köztársaság és Lengyelország), és több mint 2 200 főt foglalkoztat közvetlenül az felülvizsgálat tárgyát képező termékkel összefüggésben. |
| --- | --- |

(364)

Az uniós gazdasági ágazat az Unió négy tagállamaiban található (Franciaország, Németország, Cseh Köztársaság és Lengyelország), és több mint 2 200 főt foglalkoztat közvetlenül az felülvizsgálat tárgyát képező termékkel összefüggésben.

| (365) | Egyes érdekelt felek előadták, hogy az intézkedések hatályvesztését nem kell megakadályozni, mivel az uniós gyártók már nem szembesülnek kárhelyzettel. E felek azt állították többek között, hogy az uniós gyártók növelték a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piacon történő értékesítését, és 2017 óta 3 %-kal bővítették piaci részesedésüket az uniós piacon. E felek azt is hozzátették, hogy az uniós gazdasági ágazat 2017 óta stabil termelést, termelési kapacitást, kapacitáskihasználást és foglalkoztatási szintet tart fenn. Úgy vélik, hogy az uniós gazdasági ágazat emellett jelentős összegeket tudott befektetni, ami véleményük szerint annak a jele, hogy ágazat bízik piaca jövőjében. |
| --- | --- |

(365)

Egyes érdekelt felek előadták, hogy az intézkedések hatályvesztését nem kell megakadályozni, mivel az uniós gyártók már nem szembesülnek kárhelyzettel. E felek azt állították többek között, hogy az uniós gyártók növelték a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piacon történő értékesítését, és 2017 óta 3 %-kal bővítették piaci részesedésüket az uniós piacon. E felek azt is hozzátették, hogy az uniós gazdasági ágazat 2017 óta stabil termelést, termelési kapacitást, kapacitáskihasználást és foglalkoztatási szintet tart fenn. Úgy vélik, hogy az uniós gazdasági ágazat emellett jelentős összegeket tudott befektetni, ami véleményük szerint annak a jele, hogy ágazat bízik piaca jövőjében.

| (366) | Amint azt a (315) és az azt követő preambulumbekezdések kifejtik, a felülvizsgálati időszakban az uniós gyártók – 18,6 %-os veszteséget voltak kénytelenek elkönyvelni. Emellett az uniós piacon a figyelembe vett időszakban az értékesítési volumen 4 %-kal csökkent, amit az értékesítési egységárak enyhe, 2 %-os csökkenése kísért. A termelés 15 %-kal esett vissza, a termelési kapacitás 10 %-kal szűkült. Ezért a Bizottság a (321) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(366)

Amint azt a (315) és az azt követő preambulumbekezdések kifejtik, a felülvizsgálati időszakban az uniós gyártók – 18,6 %-os veszteséget voltak kénytelenek elkönyvelni. Emellett az uniós piacon a figyelembe vett időszakban az értékesítési volumen 4 %-kal csökkent, amit az értékesítési egységárak enyhe, 2 %-os csökkenése kísért. A termelés 15 %-kal esett vissza, a termelési kapacitás 10 %-kal szűkült. Ezért a Bizottság a (321) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.

| (367) | A Bizottság továbbá megállapította, hogy igen valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén folytatódna a kár, amelyet eredetileg a szóban forgó országokból érkező behozatal okozott. Az érintett országokból érkező jelentős volumenű dömpingelt behozatal intenzívebb tisztességtelen verseny elé állítaná az uniós gazdasági ágazatot, és további kárt okozna a számára. Ez tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat már eleve károsodott és rendkívül sérülékeny gazdasági helyzetét, és az életképességét fenyegetné. |
| --- | --- |

(367)

A Bizottság továbbá megállapította, hogy igen valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén folytatódna a kár, amelyet eredetileg a szóban forgó országokból érkező behozatal okozott. Az érintett országokból érkező jelentős volumenű dömpingelt behozatal intenzívebb tisztességtelen verseny elé állítaná az uniós gazdasági ágazatot, és további kárt okozna a számára. Ez tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat már eleve károsodott és rendkívül sérülékeny gazdasági helyzetét, és az életképességét fenyegetné.

| (368) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(368)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

6.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (369) | A Bizottság minden ismert független importőrrel felvette a kapcsolatot. Csak egy független importőr jelentkezett és működött együtt ebben a vizsgálatban oly módon, hogy a kérdőívre választ nyújtott be. |
| --- | --- |

(369)

A Bizottság minden ismert független importőrrel felvette a kapcsolatot. Csak egy független importőr jelentkezett és működött együtt ebben a vizsgálatban oly módon, hogy a kérdőívre választ nyújtott be.

| (370) | A Bizottságnak tehát nem áll a rendelkezésére elegendő információ ahhoz, hogy levonja a következtetést, miszerint az intézkedések fenntartása hátrányosan érintené az importőrök érdekeit. Éppen ellenkező a helyzet, hiszen az érintett országokból származó behozatal az intézkedések következtében soha nem szűnt meg, hanem jelentős volumenben folytatódott. |
| --- | --- |

(370)

A Bizottságnak tehát nem áll a rendelkezésére elegendő információ ahhoz, hogy levonja a következtetést, miszerint az intézkedések fenntartása hátrányosan érintené az importőrök érdekeit. Éppen ellenkező a helyzet, hiszen az érintett országokból származó behozatal az intézkedések következtében soha nem szűnt meg, hanem jelentős volumenben folytatódott.

6.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

6.3.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (371) | Hét felhasználó jelentkezett, jelezve, hogy szándékában áll részt venni a vizsgálatban. Közülük azonban csak négy felhasználó működött teljes mértékben együtt a vizsgálat során úgy, hogy a kitöltött kérdőíveket mind nyílt formában, mind pedig az érzékeny adatokat tartalmazó változatban benyújtotta. |
| --- | --- |

(371)

Hét felhasználó jelentkezett, jelezve, hogy szándékában áll részt venni a vizsgálatban. Közülük azonban csak négy felhasználó működött teljes mértékben együtt a vizsgálat során úgy, hogy a kitöltött kérdőíveket mind nyílt formában, mind pedig az érzékeny adatokat tartalmazó változatban benyújtotta.

| (372) | A teljes mértékben együttműködő négy felhasználó egyike az uniós piac egyik legnagyobb felhasználója, míg a másik három felhasználó a foglalkoztatást és a forgalmat tekintve viszonylag kisméretű. |
| --- | --- |

(372)

A teljes mértékben együttműködő négy felhasználó egyike az uniós piac egyik legnagyobb felhasználója, míg a másik három felhasználó a foglalkoztatást és a forgalmat tekintve viszonylag kisméretű.

| (373) | Az alábbi három felhasználói szövetség is jelentkezett, és tájékoztatta a Bizottságot az uniós érdekkel kapcsolatban:






  — | a villamosenergia-átviteli és -elosztó berendezések és szolgáltatások ágazatának európai szövetsége (European Association of the Electricity Transmission and Distribution Equipment and Services Industry; a továbbiakban: T&D Europe). A szövetség európai villamosenergia-átviteli és -elosztó berendezésekkel és szolgáltatásokkal foglalkozó gyártók érdekeit képviseli, |
| --- | --- | --- |

(373)

Az alábbi három felhasználói szövetség is jelentkezett, és tájékoztatta a Bizottságot az uniós érdekkel kapcsolatban:

—

a villamosenergia-átviteli és -elosztó berendezések és szolgáltatások ágazatának európai szövetsége (European Association of the Electricity Transmission and Distribution Equipment and Services Industry; a továbbiakban: T&D Europe). A szövetség európai villamosenergia-átviteli és -elosztó berendezésekkel és szolgáltatásokkal foglalkozó gyártók érdekeit képviseli,

| — | a Zvei, az elektromos és elektronikus termékek gyártóinak német szövetsége, amely a T&D Europe tagja, és német tagjainak (főként a transzformátorgyártók) érdekeit képviseli, |
| --- | --- |

—

a Zvei, az elektromos és elektronikus termékek gyártóinak német szövetsége, amely a T&D Europe tagja, és német tagjainak (főként a transzformátorgyártók) érdekeit képviseli,

| — | a WindEurope, az európai szélenergia-ágazati szövetség, amely több mint 400 tagszervezetet képvisel. A szövetség tagjai között vannak a szélturbinagyártók mellett alkatrész-beszállítók, kutatóintézetek, nemzeti szél- és megújulóenergia-szövetségek, fejlesztők, vállalkozók, villamosenergia-szolgáltatók, pénzügyi és biztosítótársaságok, valamint tanácsadók. |
| --- | --- |

—

a WindEurope, az európai szélenergia-ágazati szövetség, amely több mint 400 tagszervezetet képvisel. A szövetség tagjai között vannak a szélturbinagyártók mellett alkatrész-beszállítók, kutatóintézetek, nemzeti szél- és megújulóenergia-szövetségek, fejlesztők, vállalkozók, villamosenergia-szolgáltatók, pénzügyi és biztosítótársaságok, valamint tanácsadók.

| (374) | A Bizottság elismerte, hogy a transzformátoripar az uniós piac fontos iparága. A T&D Europe előadta, hogy az uniós transzformátorpiac forgalma körülbelül 3,7 milliárd EUR, amelynek mintegy 10 %-át a behozatal adja. Az uniós transzformátorgyártás körülbelül 4,7 milliárd EUR értéket képviseli, ami azt jelenti, hogy a transzformátorok tekintetében az EU nettó exportőrnek tekinthető. A T&D Europe azt is kijelentette, hogy az EU transzformátoripara több száz vállalkozásból áll, és több mint 30 000 embert foglalkoztat az EU-ban (és ez az adat nem tartalmazza az alvállalkozókat és az uniós transzformátoripar előnyeit élvező más iparágakat). A downstream ágazat kapcsán a WindEurope kijelentette, hogy az európai szélenergia-ágazat több mint 160 000 közvetlen munkahelyet biztosít, és 2019-ben további 140 000 közvetett munkahelyet biztosított. 2020. december 11-i beadványában az orosz gyártó (a továbbiakban: NLMK) hasonló észrevételeket tett, és előadta, hogy tekintettel a transzformátoripar jelentőségére a felhasználók érdekeinek kell elsőbbséget élvezniük. |
| --- | --- |

(374)

A Bizottság elismerte, hogy a transzformátoripar az uniós piac fontos iparága. A T&D Europe előadta, hogy az uniós transzformátorpiac forgalma körülbelül 3,7 milliárd EUR, amelynek mintegy 10 %-át a behozatal adja. Az uniós transzformátorgyártás körülbelül 4,7 milliárd EUR értéket képviseli, ami azt jelenti, hogy a transzformátorok tekintetében az EU nettó exportőrnek tekinthető. A T&D Europe azt is kijelentette, hogy az EU transzformátoripara több száz vállalkozásból áll, és több mint 30 000 embert foglalkoztat az EU-ban (és ez az adat nem tartalmazza az alvállalkozókat és az uniós transzformátoripar előnyeit élvező más iparágakat). A downstream ágazat kapcsán a WindEurope kijelentette, hogy az európai szélenergia-ágazat több mint 160 000 közvetlen munkahelyet biztosít, és 2019-ben további 140 000 közvetett munkahelyet biztosított. 2020. december 11-i beadványában az orosz gyártó (a továbbiakban: NLMK) hasonló észrevételeket tett, és előadta, hogy tekintettel a transzformátoripar jelentőségére a felhasználók érdekeinek kell elsőbbséget élvezniük.

| (375) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméket hálózati és elosztótranszformátorok gyártása során a mag anyagaként használják. A transzformátorgyártók régóta fennálló iparágat alkotnak Európában, amely hagyományosan a nagy energiaszolgáltatókat látja el. A transzformátoripar általában olyan nagy ipari csoportokhoz tartozik, amelyek világszerte jelen vannak. Néhány kisebb független vállalat is működik azonban a piacon, ezek közül néhány olyan réspiacon, mint például a magvágás. |
| --- | --- |

(375)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket hálózati és elosztótranszformátorok gyártása során a mag anyagaként használják. A transzformátorgyártók régóta fennálló iparágat alkotnak Európában, amely hagyományosan a nagy energiaszolgáltatókat látja el. A transzformátoripar általában olyan nagy ipari csoportokhoz tartozik, amelyek világszerte jelen vannak. Néhány kisebb független vállalat is működik azonban a piacon, ezek közül néhány olyan réspiacon, mint például a magvágás.

| (376) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék jelentős költségelemnek számít a felhasználók számára. A Zvei előadta, hogy a transzformátormag (GOES) költsége a transzformátor teljes előállítási költségének 20–40 %-át teszi ki. Ezzel szemben a felhasználói kérdőívekből összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék mint inputanyag a transzformátorok teljes előállítási költségének átlagosan körülbelül 7–17 %-ának felel meg. Ez bizonyos kivételes esetekben még magasabb is lehet, különösen a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a transzformátorgyártók közé beékelődő, korlátozott számú közvetítő vállalat miatt. Az említett közvetítő vállalkozások tevékenysége arra korlátozódott, hogy a transzformátorgyártók tekercsekre vonatkozó előírásai alapján elvégezzék hosszirányban a megfelelő szélességre vágást és lemezeket vágjanak és/vagy összeállítsák a magokat a transzformátorokhoz. |
| --- | --- |

(376)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék jelentős költségelemnek számít a felhasználók számára. A Zvei előadta, hogy a transzformátormag (GOES) költsége a transzformátor teljes előállítási költségének 20–40 %-át teszi ki. Ezzel szemben a felhasználói kérdőívekből összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék mint inputanyag a transzformátorok teljes előállítási költségének átlagosan körülbelül 7–17 %-ának felel meg. Ez bizonyos kivételes esetekben még magasabb is lehet, különösen a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a transzformátorgyártók közé beékelődő, korlátozott számú közvetítő vállalat miatt. Az említett közvetítő vállalkozások tevékenysége arra korlátozódott, hogy a transzformátorgyártók tekercsekre vonatkozó előírásai alapján elvégezzék hosszirányban a megfelelő szélességre vágást és lemezeket vágjanak és/vagy összeállítsák a magokat a transzformátorokhoz.

| (377) | A felhasználók előadták, hogy minőségileg (a vasveszteség szempontjából) az exportáló gyártók termékei jobbak. Azt is állították, hogy az intézkedések öt egymást követő évben történő alkalmazását követően az uniós gazdasági ágazat még mindig nem rendelkezik elegendő kapacitással ahhoz, hogy – különösen a magas permeabilitású típusok esetében – a felhasználó iparágat ellássa. A T&D Europe előadta, hogy a transzformátoripar különösen függ a GOES összetettebb típusainak behozatalától, továbbá hogy az uniós gyártók nem képesek arra, hogy a GOES nagy permeabilitású, összetettebb típusait az uniós piacon a szükséges mennyiségben és minőségben előállítsák. Azt is állította, hogy az uniós gyártók a belátható jövőben az uniós keresletnek csak csekély hányadát tudják majd kielégíteni. A T&D Europe ezért kijelentette, hogy az uniós piacon – különösen a nagy permeabilitású típusokból – továbbra is hiány van, és ez a jövőben is így lesz. |
| --- | --- |

(377)

A felhasználók előadták, hogy minőségileg (a vasveszteség szempontjából) az exportáló gyártók termékei jobbak. Azt is állították, hogy az intézkedések öt egymást követő évben történő alkalmazását követően az uniós gazdasági ágazat még mindig nem rendelkezik elegendő kapacitással ahhoz, hogy – különösen a magas permeabilitású típusok esetében – a felhasználó iparágat ellássa. A T&D Europe előadta, hogy a transzformátoripar különösen függ a GOES összetettebb típusainak behozatalától, továbbá hogy az uniós gyártók nem képesek arra, hogy a GOES nagy permeabilitású, összetettebb típusait az uniós piacon a szükséges mennyiségben és minőségben előállítsák. Azt is állította, hogy az uniós gyártók a belátható jövőben az uniós keresletnek csak csekély hányadát tudják majd kielégíteni. A T&D Europe ezért kijelentette, hogy az uniós piacon – különösen a nagy permeabilitású típusokból – továbbra is hiány van, és ez a jövőben is így lesz.

| (378) | A felhasználói szövetségek azzal érveltek, hogy a meglévő intézkedések fenntartása csökkentené az európai transzformátorgyártók versenyképességét az Unión kívüli transzformátorgyártókkal szemben. Hozzátették, hogy amennyiben az intézkedések a három minimális importár formájában folytatódnának, az torz, túlságosan magas piaci árat eredményezne, és Európa-szerte jelentős hatást gyakorolna a transzformátorok és a villamos energia költségeire. A T&D Europe és a Zvei azt is állította, hogy a GOES olyan piacain, ahol nem vezettek be mesterséges importintézkedéseket (például Indiában) a GOES ára 2020 első negyedévében történelmi mélypontot jelentő szintre esett vissza. Végezetül azt is előadták, hogy a minimális importárak növelik az uniós transzformátorgyártók költségeit, és főként az olyan nem uniós acélművek számára előnyösek, amelyek magasabb áron értékesítenek GOES-t az EU-ban. A Zvei hozzátette, hogy ez az európai transzformátor-gyártók az uniós piacon kívülre történő áthelyezéséhez vezethet. |
| --- | --- |

(378)

A felhasználói szövetségek azzal érveltek, hogy a meglévő intézkedések fenntartása csökkentené az európai transzformátorgyártók versenyképességét az Unión kívüli transzformátorgyártókkal szemben. Hozzátették, hogy amennyiben az intézkedések a három minimális importár formájában folytatódnának, az torz, túlságosan magas piaci árat eredményezne, és Európa-szerte jelentős hatást gyakorolna a transzformátorok és a villamos energia költségeire. A T&D Europe és a Zvei azt is állította, hogy a GOES olyan piacain, ahol nem vezettek be mesterséges importintézkedéseket (például Indiában) a GOES ára 2020 első negyedévében történelmi mélypontot jelentő szintre esett vissza. Végezetül azt is előadták, hogy a minimális importárak növelik az uniós transzformátorgyártók költségeit, és főként az olyan nem uniós acélművek számára előnyösek, amelyek magasabb áron értékesítenek GOES-t az EU-ban. A Zvei hozzátette, hogy ez az európai transzformátor-gyártók az uniós piacon kívülre történő áthelyezéséhez vezethet.

| (379) | A fentiek összegzéseként elmondható, hogy az érvényben lévő intézkedések fenntartása ellen szóló két fő érv a következő volt:






  — | Az intézkedések fenntartása ellátási hiányokhoz (58) és minőségbeli eltérésekhez vezetne, |
| --- | --- | --- |

(379)

A fentiek összegzéseként elmondható, hogy az érvényben lévő intézkedések fenntartása ellen szóló két fő érv a következő volt:

—

Az intézkedések fenntartása ellátási hiányokhoz (58) és minőségbeli eltérésekhez vezetne,

58

| — | A felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználóinak az Unión kívüli felhasználókkal szembeni versenyképességét aláásná, mivel az uniós piacon magasabb árat kellene fizetniük. |
| --- | --- |

—

A felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználóinak az Unión kívüli felhasználókkal szembeni versenyképességét aláásná, mivel az uniós piacon magasabb árat kellene fizetniük.

E két fő érv értékeléséhez a Bizottság figyelembe vette a következő piaci struktúrát. A felülvizsgálat tárgyát képező termék jelentős gyártóinak száma világszerte kevesebb mint 20-ra korlátozódik. A kínai piacot követően az uniós piacon működik a legnagyobb számú gyártó. Láthatólag nem mindegyik gyártó képes a felülvizsgálat tárgyát képező termék bizonyos magas nagy permeabilitású típusait szállítani. A felülvizsgálat tárgyát képező termék egyes nagy permeabilitású típusait előállító gyártók az Unióban, az Egyesült Államokban, Japánban, Koreában és Kínában találhatók.

6.3.2.   Ellátási hiány és minőségbeli különbségek

Ellátási hiány és minőségbeli különbségek

| (380) | A Bizottság először is úgy ítélte meg, hogy a dömpingellenes vámok célja nem az, hogy az uniós piacot elzárják a behozataltól. Az érintett országokból származó behozatal valóban csökkent, de 2015 és a felülvizsgálati időszak között nem szakadt meg, hanem jelentős mennyiségben folytatódott. Az intézkedések fenntartása esetén tehát a behozatal várhatóan nem szűnik meg, hanem folytatódni fog. |
| --- | --- |

(380)

A Bizottság először is úgy ítélte meg, hogy a dömpingellenes vámok célja nem az, hogy az uniós piacot elzárják a behozataltól. Az érintett országokból származó behozatal valóban csökkent, de 2015 és a felülvizsgálati időszak között nem szakadt meg, hanem jelentős mennyiségben folytatódott. Az intézkedések fenntartása esetén tehát a behozatal várhatóan nem szűnik meg, hanem folytatódni fog.

| (381) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék minőségét illetően a Bizottság elismeri, hogy a behozatal – különösen a Kínából, Koreából, az Egyesült Államokból és Japánból származó behozatal – jellemzően a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusait érinti. Azonban két uniós gyártó is képes a felülvizsgálat tárgyát képező termék bizonyos jobb minőségű, alacsony vasveszteségű típusainak gyártására. A legnagyobb együttműködő felhasználó előadta, hogy a 2015 és 2020 közötti időszakban a GOES négy uniós gyártója közül kettő jelentősen fokozta erőfeszítéseit annak érdekében, hogy nagy permeabilitású, minőségi GOES-típusokat tudjon előállítani, és ugyanebben az időszakban a vasveszteség tekintetében jelentős mértékben javította termékportfólióját. |
| --- | --- |

(381)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék minőségét illetően a Bizottság elismeri, hogy a behozatal – különösen a Kínából, Koreából, az Egyesült Államokból és Japánból származó behozatal – jellemzően a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusait érinti. Azonban két uniós gyártó is képes a felülvizsgálat tárgyát képező termék bizonyos jobb minőségű, alacsony vasveszteségű típusainak gyártására. A legnagyobb együttműködő felhasználó előadta, hogy a 2015 és 2020 közötti időszakban a GOES négy uniós gyártója közül kettő jelentősen fokozta erőfeszítéseit annak érdekében, hogy nagy permeabilitású, minőségi GOES-típusokat tudjon előállítani, és ugyanebben az időszakban a vasveszteség tekintetében jelentős mértékben javította termékportfólióját.

| (382) | Az uniós gazdasági ágazattól gyűjtött, a minimális importár szerinti termékkategóriákra lebontott termelési adatok valóban megerősítették, hogy az uniós GOES-gyártók jelentősen fokozták a legfeljebb 0,9 W/kg maximális vasveszteségű termékek előállítására irányuló erőfeszítéseiket. Jóllehet a figyelembe vett időszakban az össztermelés jelentősen visszaesett, az uniós gyártók ugyanebben az időszakban arányosan több olyan terméket tudtak gyártani, amelyek maximális vasvesztesége nem haladja meg a 0,9 W/kg-ot, ami 36 %-os, azaz több mint 20 000 tonnás növekedést eredményezett. |
| --- | --- |

(382)

Az uniós gazdasági ágazattól gyűjtött, a minimális importár szerinti termékkategóriákra lebontott termelési adatok valóban megerősítették, hogy az uniós GOES-gyártók jelentősen fokozták a legfeljebb 0,9 W/kg maximális vasveszteségű termékek előállítására irányuló erőfeszítéseiket. Jóllehet a figyelembe vett időszakban az össztermelés jelentősen visszaesett, az uniós gyártók ugyanebben az időszakban arányosan több olyan terméket tudtak gyártani, amelyek maximális vasvesztesége nem haladja meg a 0,9 W/kg-ot, ami 36 %-os, azaz több mint 20 000 tonnás növekedést eredményezett.

| (383) | Tekintettel az uniós gyártók nehéz gazdasági helyzetére, az intézkedések hiányában nem lenne biztos, hogy az uniós gazdasági ágazat képes továbbfejleszteni a GOES nagy permeabilitású típusait. |
| --- | --- |

(383)

Tekintettel az uniós gyártók nehéz gazdasági helyzetére, az intézkedések hiányában nem lenne biztos, hogy az uniós gazdasági ágazat képes továbbfejleszteni a GOES nagy permeabilitású típusait.

| (384) | Tekintettel az uniós gyártók rendelkezésre álló termelési kapacitására, és jelenlegi stratégiájukra, miszerint arányosan többet szándékoznak gyártani a GOES nagy permeabilitású típusaiból, az uniós gazdasági ágazat egyre inkább képes lesz ellátni a felhasználói ágazatot, többek között a nagy permeabilitású típusokkal is. Az uniós gyártók becslése szerint 2021-től kezdődően a nagy permeabilitású típusok esetében tovább tudnák növelni a termelési szintet. |
| --- | --- |

(384)

Tekintettel az uniós gyártók rendelkezésre álló termelési kapacitására, és jelenlegi stratégiájukra, miszerint arányosan többet szándékoznak gyártani a GOES nagy permeabilitású típusaiból, az uniós gazdasági ágazat egyre inkább képes lesz ellátni a felhasználói ágazatot, többek között a nagy permeabilitású típusokkal is. Az uniós gyártók becslése szerint 2021-től kezdődően a nagy permeabilitású típusok esetében tovább tudnák növelni a termelési szintet.

| (385) | A legnagyobb együttműködő felhasználó úgy becsülte, hogy a GOES uniós gyártása még a nagy permeabilitású típusok gyártási szintjének további növekedése mellett is igen hamar nem lesz képes kielégíteni a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusai iránti uniós piaci keresletet. |
| --- | --- |

(385)

A legnagyobb együttműködő felhasználó úgy becsülte, hogy a GOES uniós gyártása még a nagy permeabilitású típusok gyártási szintjének további növekedése mellett is igen hamar nem lesz képes kielégíteni a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusai iránti uniós piaci keresletet.

| (386) | Az uniós érdek vizsgálata azonban nem követeli meg, hogy az uniós keresletet teljes egészében az uniós termelés elégítse ki. Az érintett országokból származó behozatal várhatóan továbbra is ellátja majd az uniós piacot. A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű az, hogy a meglévő intézkedések fenntartása az uniós piacon a GOES kapcsán ellátási hiányához vezetne. |
| --- | --- |

(386)

Az uniós érdek vizsgálata azonban nem követeli meg, hogy az uniós keresletet teljes egészében az uniós termelés elégítse ki. Az érintett országokból származó behozatal várhatóan továbbra is ellátja majd az uniós piacot. A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű az, hogy a meglévő intézkedések fenntartása az uniós piacon a GOES kapcsán ellátási hiányához vezetne.

6.3.3.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználóinak versenyképessége

A felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználóinak versenyképessége

| (387) | Az összegyűjtött adatok alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések fenntartása csak korlátozott hatással lesz a transzformátorok árára és a felhasználóiparban való foglalkoztatásra. Ennek valószínű hatása az lenne, hogy az inputanyagok költsége (amely körülbelül 7–17 %-ot tesz ki) ugyanazon a szinten maradna, mint amelyen a három minimális importár 2015. évi bevezetése óta van. |
| --- | --- |

(387)

Az összegyűjtött adatok alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések fenntartása csak korlátozott hatással lesz a transzformátorok árára és a felhasználóiparban való foglalkoztatásra. Ennek valószínű hatása az lenne, hogy az inputanyagok költsége (amely körülbelül 7–17 %-ot tesz ki) ugyanazon a szinten maradna, mint amelyen a három minimális importár 2015. évi bevezetése óta van.

| (388) | A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy még ha feltételezzük is, hogy a magasabb uniós és az alacsonyabb nemzetközi árak közötti árkülönbség mintegy 20 %-os lenne, a felhasználói ágazatra gyakorolt hatás abban az esetben is csekély lenne, az alábbiak szerint: Ha az intézkedések hatályukat vesztenék az uniós piacon, és ha az uniós árak 20 %-kal csökkennének, a GOES felhasználókra háruló költségei átlagosan kevesebb mint 2,5 %-kal csökkennének (59). |
| --- | --- |

(388)

A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy még ha feltételezzük is, hogy a magasabb uniós és az alacsonyabb nemzetközi árak közötti árkülönbség mintegy 20 %-os lenne, a felhasználói ágazatra gyakorolt hatás abban az esetben is csekély lenne, az alábbiak szerint: Ha az intézkedések hatályukat vesztenék az uniós piacon, és ha az uniós árak 20 %-kal csökkennének, a GOES felhasználókra háruló költségei átlagosan kevesebb mint 2,5 %-kal csökkennének (59).

59

| (389) | Továbbá az együttműködő felhasználók gazdasági helyzetét illetően megjegyzendő, hogy kettő nyereséges volt, kettő pedig veszteséges. Időközben a veszteséges felhasználók egyikének államosítására is sor került. A másik felhasználó – amely a forgalom és az alkalmazottak tekintetében a legnagyobb felhasználónak minősül – előadta, hogy a 2019-es évben és a felülvizsgálati időszakban elszenvedett veszteségei nem az operatív tevékenységeinek tulajdoníthatók, hanem két rendkívüli eseménynek. Ha ezek a rendkívüli események nem következtek volna be, ez a vállalat is nyereséges lett volna. Ennek megfelelően a Bizottság összességében arra a következtetésre jutott, hogy az együttműködő felhasználók gazdaságilag kedvezőbb helyzetben vannak, mint a GOES-gyártók. |
| --- | --- |

(389)

Továbbá az együttműködő felhasználók gazdasági helyzetét illetően megjegyzendő, hogy kettő nyereséges volt, kettő pedig veszteséges. Időközben a veszteséges felhasználók egyikének államosítására is sor került. A másik felhasználó – amely a forgalom és az alkalmazottak tekintetében a legnagyobb felhasználónak minősül – előadta, hogy a 2019-es évben és a felülvizsgálati időszakban elszenvedett veszteségei nem az operatív tevékenységeinek tulajdoníthatók, hanem két rendkívüli eseménynek. Ha ezek a rendkívüli események nem következtek volna be, ez a vállalat is nyereséges lett volna. Ennek megfelelően a Bizottság összességében arra a következtetésre jutott, hogy az együttműködő felhasználók gazdaságilag kedvezőbb helyzetben vannak, mint a GOES-gyártók.

| (390) | Végezetül: a felhasználók jelentős mennyiségű GOES-t (többek között nagy permeabilitású típusokat) szereztek be az uniós gazdasági ágazattól. A meglévő intézkedések hatályvesztése esetén nem lenne kizárható, hogy a felhasználók teljes mértékben a behozataltól függnének, különösen a nagy permeabilitású típusok esetében, ami pedig mindenképpen káros lenne abban az értelemben is, hogy befolyásolná kínálatuk változatosságát. A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem lenne aránytalan negatív hatással a felhasználói ágazat versenyképességére. |
| --- | --- |

(390)

Végezetül: a felhasználók jelentős mennyiségű GOES-t (többek között nagy permeabilitású típusokat) szereztek be az uniós gazdasági ágazattól. A meglévő intézkedések hatályvesztése esetén nem lenne kizárható, hogy a felhasználók teljes mértékben a behozataltól függnének, különösen a nagy permeabilitású típusok esetében, ami pedig mindenképpen káros lenne abban az értelemben is, hogy befolyásolná kínálatuk változatosságát. A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem lenne aránytalan negatív hatással a felhasználói ágazat versenyképességére.

| (391) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a kérelmező azzal érvelt, hogy a Bizottság helyesen jutott arra a következtetésre, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése esetén nem zárható ki az, hogy a felhasználók teljes mértékben függeni kezdenek a behozataltól, ami mindenképpen hátrányos lenne számukra abban az értelemben, hogy befolyásolná kínálatuk sokféleségét. A kérelmező hozzátette, hogy nem csupán az ellátás diverzitásáról van szó, hanem az ellátásbiztonságról is. Azzal érvelt, hogy a GOES – ami a transzformátormagok gyártásához szükséges összetevő – kulcsfontosságú például az uniós villamosenergia-hálózat karbantartása és bővítése szempontjából, amely nem függhet az Ázsiában, Oroszországban vagy az Egyesült Államokban működő külföldi vállalatoktól származó ellátástól. |
| --- | --- |

(391)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a kérelmező azzal érvelt, hogy a Bizottság helyesen jutott arra a következtetésre, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése esetén nem zárható ki az, hogy a felhasználók teljes mértékben függeni kezdenek a behozataltól, ami mindenképpen hátrányos lenne számukra abban az értelemben, hogy befolyásolná kínálatuk sokféleségét. A kérelmező hozzátette, hogy nem csupán az ellátás diverzitásáról van szó, hanem az ellátásbiztonságról is. Azzal érvelt, hogy a GOES – ami a transzformátormagok gyártásához szükséges összetevő – kulcsfontosságú például az uniós villamosenergia-hálózat karbantartása és bővítése szempontjából, amely nem függhet az Ázsiában, Oroszországban vagy az Egyesült Államokban működő külföldi vállalatoktól származó ellátástól.

| (392) | A Bizottság megismételte, hogy a dömpingellenes vámok célja nem az, hogy az uniós piacot elzárják a behozataltól (lásd a (380) preambulumbekezdést). Az intézkedések minimális importár formájában történő kiterjesztésével és ugyanakkor az uniós piac nyitva tartásával elérhető a különböző forrásokból – mind az exportáló gyártóktól, mind az uniós gyártóktól – származó biztonságos és változatos ellátás. |
| --- | --- |

(392)

A Bizottság megismételte, hogy a dömpingellenes vámok célja nem az, hogy az uniós piacot elzárják a behozataltól (lásd a (380) preambulumbekezdést). Az intézkedések minimális importár formájában történő kiterjesztésével és ugyanakkor az uniós piac nyitva tartásával elérhető a különböző forrásokból – mind az exportáló gyártóktól, mind az uniós gyártóktól – származó biztonságos és változatos ellátás.

| (393) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy az intézkedések Oroszország tekintetében történő fenntartása nem szolgálja az uniós érdeket és nem kezeli az uniós gazdasági ágazat strukturális problémáit, ellenben hátrányosan érinti a felhasználókat. |
| --- | --- |

(393)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK előadta, hogy az intézkedések Oroszország tekintetében történő fenntartása nem szolgálja az uniós érdeket és nem kezeli az uniós gazdasági ágazat strukturális problémáit, ellenben hátrányosan érinti a felhasználókat.

| (394) | Az NLMK ezen állításaival kapcsolatban a Bizottság a (388) preambulumbekezdésre hivatkozott, amely kifejti, hogy az intézkedések fenntartása csupán csekély hatást gyakorolna a felhasználók költségeire. Másodszor: azzal az állítással kapcsolatban, miszerint az uniós gazdasági ágazat strukturális problémákkal küzd, a Bizottság a (320) preambulumbekezdésben foglalt megfontolásaira hivatkozik. |
| --- | --- |

(394)

Az NLMK ezen állításaival kapcsolatban a Bizottság a (388) preambulumbekezdésre hivatkozott, amely kifejti, hogy az intézkedések fenntartása csupán csekély hatást gyakorolna a felhasználók költségeire. Másodszor: azzal az állítással kapcsolatban, miszerint az uniós gazdasági ágazat strukturális problémákkal küzd, a Bizottság a (320) preambulumbekezdésben foglalt megfontolásaira hivatkozik.

6.3.4.   A felhasználók érdekére vonatkozó következtetés

A felhasználók érdekére vonatkozó következtetés

| (395) | A fentieket figyelembe véve a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedések fenntartása összességében ellentétes lenne a felhasználók érdekével. A Bizottság azonban nem tudta elfogadni azt az állítást, hogy az intézkedések fenntartása ellátási hiányához vezetne a GOES-termékek nagy permeabilitású típusainak terén. A Bizottság arra a következtetésre jutott továbbá, hogy az intézkedések fenntartása valószínűleg kedvezőtlenül befolyásolná a felhasználóipar versenyképességét, jóllehet az állításokban említett mértékűnél kisebb hatással lenne a költségekre. |
| --- | --- |

(395)

A fentieket figyelembe véve a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedések fenntartása összességében ellentétes lenne a felhasználók érdekével. A Bizottság azonban nem tudta elfogadni azt az állítást, hogy az intézkedések fenntartása ellátási hiányához vezetne a GOES-termékek nagy permeabilitású típusainak terén. A Bizottság arra a következtetésre jutott továbbá, hogy az intézkedések fenntartása valószínűleg kedvezőtlenül befolyásolná a felhasználóipar versenyképességét, jóllehet az állításokban említett mértékűnél kisebb hatással lenne a költségekre.

6.4.   Egyéb tényezők

Egyéb tényezők

| (396) | A környezetbarát tervezésről szóló irányelv az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények keretét határozza meg azzal, hogy e termékek energiahatékonyságára vonatkozóan minimumkövetelményeket állapít meg. Célja az uniós energiafogyasztás csökkentése az elektromos berendezések hatékonyságának javítása által. |
| --- | --- |

(396)

A környezetbarát tervezésről szóló irányelv az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények keretét határozza meg azzal, hogy e termékek energiahatékonyságára vonatkozóan minimumkövetelményeket állapít meg. Célja az uniós energiafogyasztás csökkentése az elektromos berendezések hatékonyságának javítása által.

| (397) | A környezetbarát tervezésről szóló irányelv végrehajtása az összes uniós tagállamban közvetlenül alkalmazandó termékspecifikus rendeletek révén valósul meg. A környezetbarát tervezésről szóló rendelet (60) határozza meg a kis, közepes és nagy teljesítményű transzformátorokra vonatkozó új környezettudatos tervezési követelményeket. A környezetbarát tervezésről szóló rendelet 1. cikke a rendelet hatályát határozza meg (az 50 Hz-es villamosenergia-szállító és -elosztó hálózatokban használt vagy ipari használatra szánt, 1 kVA minimális mért teljesítményű transzformátorok forgalomba hozatalára és használatba vételére vonatkozik). A környezetbarát tervezésről szóló rendelet kizárólag a hatálybalépését követően megvásárolt transzformátorokra vonatkozik. |
| --- | --- |

(397)

A környezetbarát tervezésről szóló irányelv végrehajtása az összes uniós tagállamban közvetlenül alkalmazandó termékspecifikus rendeletek révén valósul meg. A környezetbarát tervezésről szóló rendelet (60) határozza meg a kis, közepes és nagy teljesítményű transzformátorokra vonatkozó új környezettudatos tervezési követelményeket. A környezetbarát tervezésről szóló rendelet 1. cikke a rendelet hatályát határozza meg (az 50 Hz-es villamosenergia-szállító és -elosztó hálózatokban használt vagy ipari használatra szánt, 1 kVA minimális mért teljesítményű transzformátorok forgalomba hozatalára és használatba vételére vonatkozik). A környezetbarát tervezésről szóló rendelet kizárólag a hatálybalépését követően megvásárolt transzformátorokra vonatkozik.

60

| (398) | A környezetbarát tervezésről szóló rendelet 1. szintje 2015. július 1-jén, 2. szintje (61) pedig 2021. július 1-jén lépett hatályba. A 2. szintre vonatkozó követelmények szigorúbbak, mint az 1. szintre vonatkozóak. |
| --- | --- |

(398)

A környezetbarát tervezésről szóló rendelet 1. szintje 2015. július 1-jén, 2. szintje (61) pedig 2021. július 1-jén lépett hatályba. A 2. szintre vonatkozó követelmények szigorúbbak, mint az 1. szintre vonatkozóak.

61

| (399) | Több érdekelt fél felhívta a figyelmet a környezetbarát tervezésről szóló rendelet 2. szintjének hatálybalépésére. A T&D Europe előadta, hogy a 2. szintnek megfelelő transzformátoroknak az előírt térbeli korlátok közötti költséghatékony tervezéséhez és gyártásához a GOES legjobb minőségű típusaira van szükség, amelyeket az uniós gazdasági ágazat csak korlátozott mennyiségben gyárt. A Zvei előadta, hogy az Európai Bizottság zöld megállapodásának következtében a gazdaság valamennyi részének egyre nagyobb mértékű növekvő villamosítása és a teljes uniós ipar digitális átalakulása az igen nagy hatékonyságú transzformátorok iránti kereslet növekedéséhez fog vezetni. A WindEurope kijelentette, hogy a GOES nagy permeabilitású típusait tartalmazó transzformátorok iránti kereslet tovább fog nőni a transzformátorok életciklus alatti energiaveszteségével kapcsolatos növekvő tudatosság miatt, valamint az energiaköltségek csökkentésére és a transzformátorok környezeti teljesítményének javítására irányuló uniós intézkedések eredményeként, különös tekintettel a környezetbarát tervezésről szóló uniós irányelv transzformátorokra vonatkozó 2. szintjének végrehajtására. |
| --- | --- |

(399)

Több érdekelt fél felhívta a figyelmet a környezetbarát tervezésről szóló rendelet 2. szintjének hatálybalépésére. A T&D Europe előadta, hogy a 2. szintnek megfelelő transzformátoroknak az előírt térbeli korlátok közötti költséghatékony tervezéséhez és gyártásához a GOES legjobb minőségű típusaira van szükség, amelyeket az uniós gazdasági ágazat csak korlátozott mennyiségben gyárt. A Zvei előadta, hogy az Európai Bizottság zöld megállapodásának következtében a gazdaság valamennyi részének egyre nagyobb mértékű növekvő villamosítása és a teljes uniós ipar digitális átalakulása az igen nagy hatékonyságú transzformátorok iránti kereslet növekedéséhez fog vezetni. A WindEurope kijelentette, hogy a GOES nagy permeabilitású típusait tartalmazó transzformátorok iránti kereslet tovább fog nőni a transzformátorok életciklus alatti energiaveszteségével kapcsolatos növekvő tudatosság miatt, valamint az energiaköltségek csökkentésére és a transzformátorok környezeti teljesítményének javítására irányuló uniós intézkedések eredményeként, különös tekintettel a környezetbarát tervezésről szóló uniós irányelv transzformátorokra vonatkozó 2. szintjének végrehajtására.

| (400) | A legnagyobb együttműködő felhasználó azt állította, hogy a 2. szint szigorúbb követelményei kétféleképpen teljesíthetők:






  — | a korábbiakkal megegyező típusú GOES használatával, ami azonban a méretek és a tömeg növekedéséhez, valamint magasabb inputanyag-költségekhez vezetne, vagy |
| --- | --- | --- |

(400)

A legnagyobb együttműködő felhasználó azt állította, hogy a 2. szint szigorúbb követelményei kétféleképpen teljesíthetők:

—

a korábbiakkal megegyező típusú GOES használatával, ami azonban a méretek és a tömeg növekedéséhez, valamint magasabb inputanyag-költségekhez vezetne, vagy

| — | alacsonyabb vasveszteségű GOES-típusok használatával, ami a transzformátorok a méretének és tömegének csökkenését idézné elő. A végfelhasználók a legtöbb esetben ezt a megoldást részesítik előnyben, hogy ne növeljék meg a jelenleg szükséges teret. |
| --- | --- |

—

alacsonyabb vasveszteségű GOES-típusok használatával, ami a transzformátorok a méretének és tömegének csökkenését idézné elő. A végfelhasználók a legtöbb esetben ezt a megoldást részesítik előnyben, hogy ne növeljék meg a jelenleg szükséges teret.

Ez a felhasználó ezért úgy vélte, hogy a környezetbarát tervezésről szóló rendelet 2. szintjének hatálybalépése miatt a GOES legkiválóbb minőségű típusaira való átállásra is sor fog kerülni.

| (401) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a fenti érvek alapján valóban nagyon valószínű, hogy a 2. szint hatálybalépése a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusai iránti kereslet növekedéséhez fog vezetni. A felülvizsgálat tárgyát képező termék hagyományos típusait használó transzformátorok iránti kereslet, illetve azok gyártása is fennmarad. |
| --- | --- |

(401)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a fenti érvek alapján valóban nagyon valószínű, hogy a 2. szint hatálybalépése a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusai iránti kereslet növekedéséhez fog vezetni. A felülvizsgálat tárgyát képező termék hagyományos típusait használó transzformátorok iránti kereslet, illetve azok gyártása is fennmarad.

| (402) | Ezen túlmenően a Bizottság a tengeri megújuló energiára vonatkozó uniós stratégia (62) keretében növelni kívánja a tengeri szélenergia-kapacitást annak érdekében, hogy megvalósuljon az EU célkitűzése, mely szerint 2050-ig el kell érni a klímasemlegességet (63). A tengeri megújuló energiára vonatkozó uniós stratégia azt irányozza elő, hogy Európa tengeri szélenergia-kapacitása a jelenlegi 12 GW-ról 2030-ra legalább 60 GW-ra, 2050-ra pedig 300 GW-ra növekedjen. A stratégia hozzájárul majd a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusai iránti kereslet növekedéséhez is. A WindEurope kijelentette, hogy az európai szélenergia-ipar számos területen használ transzformátorokat: a szélturbina gondolájában, a tengeri alállomásokon és a szárazföldi hálózati csatlakozási pontokon. A WindEurope ezen belül azt is állította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusai különösen fontosak a gondolában található transzformátorok esetében, mivel a plusz tér költségtöbblettel jár, és a tömeget minimalizálni kell. |
| --- | --- |

(402)

Ezen túlmenően a Bizottság a tengeri megújuló energiára vonatkozó uniós stratégia (62) keretében növelni kívánja a tengeri szélenergia-kapacitást annak érdekében, hogy megvalósuljon az EU célkitűzése, mely szerint 2050-ig el kell érni a klímasemlegességet (63). A tengeri megújuló energiára vonatkozó uniós stratégia azt irányozza elő, hogy Európa tengeri szélenergia-kapacitása a jelenlegi 12 GW-ról 2030-ra legalább 60 GW-ra, 2050-ra pedig 300 GW-ra növekedjen. A stratégia hozzájárul majd a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusai iránti kereslet növekedéséhez is. A WindEurope kijelentette, hogy az európai szélenergia-ipar számos területen használ transzformátorokat: a szélturbina gondolájában, a tengeri alállomásokon és a szárazföldi hálózati csatlakozási pontokon. A WindEurope ezen belül azt is állította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék nagy permeabilitású típusai különösen fontosak a gondolában található transzformátorok esetében, mivel a plusz tér költségtöbblettel jár, és a tömeget minimalizálni kell.

62

63

| (403) | Ezért különböző jogilag kötelező érvényű termékszabványok állapítják meg a célt, miszerint a transzformátorok uniós gyártásához és forgalmazásához elegendő mennyiségben kell kiváló minőségű GOES-t biztosítani, annak eredetétől függetlenül. Az bizonyos, hogy a nagy permeabilitású típusok iránti kereslet növekedni fog, ennek a keresletnek a jövőbeli nagysága azonban még nem világos, mivel az érdekelt felek eddig nem adtak a kérdésről semmilyen bizonyítékokkal alátámasztott, releváns előrejelzést. A fentiek szerint azonban a Bizottság megállapította: nem áll rendelkezésre bizonyíték, amely alátámasztaná, hogy az intézkedések fenntartása a GOES nagy permeabilitású típusai kapcsán olyan mértékű ellátási hiányához vezetne, amely aláaknázná a környezetbarát tervezésről szóló uniós rendelet 2. szintjén megállapított célkitűzések elérését. Tekintettel arra, hogy világszerte korlátozott a GOES gyártóinak száma, az intézkedések fenntartása inkább előmozdítaná a kínálat sokféleségét (többek között a GOES nagy permeabilitású típusaiét is), ami e célkitűzések fényében egyre fontosabbá válik. |
| --- | --- |

(403)

Ezért különböző jogilag kötelező érvényű termékszabványok állapítják meg a célt, miszerint a transzformátorok uniós gyártásához és forgalmazásához elegendő mennyiségben kell kiváló minőségű GOES-t biztosítani, annak eredetétől függetlenül. Az bizonyos, hogy a nagy permeabilitású típusok iránti kereslet növekedni fog, ennek a keresletnek a jövőbeli nagysága azonban még nem világos, mivel az érdekelt felek eddig nem adtak a kérdésről semmilyen bizonyítékokkal alátámasztott, releváns előrejelzést. A fentiek szerint azonban a Bizottság megállapította: nem áll rendelkezésre bizonyíték, amely alátámasztaná, hogy az intézkedések fenntartása a GOES nagy permeabilitású típusai kapcsán olyan mértékű ellátási hiányához vezetne, amely aláaknázná a környezetbarát tervezésről szóló uniós rendelet 2. szintjén megállapított célkitűzések elérését. Tekintettel arra, hogy világszerte korlátozott a GOES gyártóinak száma, az intézkedések fenntartása inkább előmozdítaná a kínálat sokféleségét (többek között a GOES nagy permeabilitású típusaiét is), ami e célkitűzések fényében egyre fontosabbá válik.

6.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (404) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a meglévő intézkedések fenntartása lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fokozatosan visszatérjen a nyereségességhez, és további beruházásokat eszközöljön a nagy permeabilitású GOES iránti megnövekedett kereslet kielégítéséhez szükséges minőségek gyártásához és fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(404)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a meglévő intézkedések fenntartása lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fokozatosan visszatérjen a nyereségességhez, és további beruházásokat eszközöljön a nagy permeabilitású GOES iránti megnövekedett kereslet kielégítéséhez szükséges minőségek gyártásához és fejlesztéséhez.

| (405) | Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat nehéz gazdasági helyzetét, nem valószínű, hogy az ágazat az intézkedések hatályvesztése esetén képes lenne a GOES nagy permeabilitású típusainak továbbfejlesztésére, és hogy képes lenne fennmaradni. Az intézkedések fenntartása tehát egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(405)

Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat nehéz gazdasági helyzetét, nem valószínű, hogy az ágazat az intézkedések hatályvesztése esetén képes lenne a GOES nagy permeabilitású típusainak továbbfejlesztésére, és hogy képes lenne fennmaradni. Az intézkedések fenntartása tehát egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

| (406) | A felhasználók érdekeivel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a meglévő intézkedések fenntartása csak korlátozott hatást gyakorol a transzformátorok árára és a felhasználóiparban való foglalkoztatásra. |
| --- | --- |

(406)

A felhasználók érdekeivel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a meglévő intézkedések fenntartása csak korlátozott hatást gyakorol a transzformátorok árára és a felhasználóiparban való foglalkoztatásra.

| (407) | A környezetbarát tervezésről szóló rendeletben meghatározott azon célkitűzés tekintetében, miszerint az energiahatékonyság érdekében elegendő mennyiségben kell a GOES nagy permeabilitású típusait biztosítani az uniós piacon, a Bizottság nem állapította meg, hogy az intézkedések fenntartása veszélyeztetné e célkitűzés megvalósítását. |
| --- | --- |

(407)

A környezetbarát tervezésről szóló rendeletben meghatározott azon célkitűzés tekintetében, miszerint az energiahatékonyság érdekében elegendő mennyiségben kell a GOES nagy permeabilitású típusait biztosítani az uniós piacon, a Bizottság nem állapította meg, hogy az intézkedések fenntartása veszélyeztetné e célkitűzés megvalósítását.

| (408) | A fentiekre tekintettel és figyelembe véve, hogy a minimális importárak formájában bevezetett intézkedéseket úgy alakították ki, hogy azok eloszlassák a felhasználóiparnak a nagy permeabilitású GOES behozatalának további szükségességével kapcsolatos aggályait, a Bizottság összességében arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek az uniós érdekkel kapcsolatos olyan kényszerítő okok, amelyek az érintett országokból származó GOES behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának. A meglévő intézkedések hatályvesztése a GOES valamennyi típusának árcsökkenéséhez vezethetne, aminek következtében az uniós gazdasági ágazatnak tovább kellene csökkentenie eladási árait ahhoz, hogy vonzó maradjon. Ilyen körülmények között az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlana, ami életképességét és fennmaradását veszélyeztetné. |
| --- | --- |

(408)

A fentiekre tekintettel és figyelembe véve, hogy a minimális importárak formájában bevezetett intézkedéseket úgy alakították ki, hogy azok eloszlassák a felhasználóiparnak a nagy permeabilitású GOES behozatalának további szükségességével kapcsolatos aggályait, a Bizottság összességében arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek az uniós érdekkel kapcsolatos olyan kényszerítő okok, amelyek az érintett országokból származó GOES behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának. A meglévő intézkedések hatályvesztése a GOES valamennyi típusának árcsökkenéséhez vezethetne, aminek következtében az uniós gazdasági ágazatnak tovább kellene csökkentenie eladási árait ahhoz, hogy vonzó maradjon. Ilyen körülmények között az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlana, ami életképességét és fennmaradását veszélyeztetné.

| (409) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel előadta, hogy az intézkedések fenntartása nem szolgálná az uniós érdeket, mivel ezek az intézkedések hatástalanok voltak, ugyanakkor szükségtelenül negatív hatást gyakoroltak a felhasználókra. A Nippon Steel továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta azt, hogy a szélenergia-ágazat egyes felhasználói már most is ki vannak téve az inputokat – például az üvegszál szöveteket és az üvegszál előfonatokat – érintő közelmúltbeli piacvédelmi intézkedések negatív következményeinek. |
| --- | --- |

(409)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel előadta, hogy az intézkedések fenntartása nem szolgálná az uniós érdeket, mivel ezek az intézkedések hatástalanok voltak, ugyanakkor szükségtelenül negatív hatást gyakoroltak a felhasználókra. A Nippon Steel továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta azt, hogy a szélenergia-ágazat egyes felhasználói már most is ki vannak téve az inputokat – például az üvegszál szöveteket és az üvegszál előfonatokat – érintő közelmúltbeli piacvédelmi intézkedések negatív következményeinek.

| (410) | A Bizottság a következő indokok alapján elutasította ezeket az érveket. Először: amint azt a (309) preambulumbekezdés ismerteti, az intézkedések 2015. évi bevezetése kedvező hatással volt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére, különösen 2017-ben, amikor az uniós gazdasági ágazat elkezdett talpra állni. Másodszor: a Bizottság a (388) preambulumbekezdésre hivatkozott, amely kifejti, hogy az intézkedések fenntartása csekély hatást gyakorolna a felhasználók költségeire. Harmadszor: a piacvédelmi intézkedések bevezetésének fő célja a különböző gyártók közötti egyenlő versenyfeltételek helyreállítása. Végezetül: a Bizottság megjegyezte, hogy a WindEurope – az európai szélenergia-ipari szövetség, amely több mint 400 tagszervezetet képvisel – nem tett olyan kijelentést, miszerint tagjai már most is szembesülnének a közelmúltbeli piacvédelmi intézkedések inputokra gyakorolt negatív hatásaival. Ezért a Nippon Steel ezen állítása nem megalapozott. |
| --- | --- |

(410)

A Bizottság a következő indokok alapján elutasította ezeket az érveket. Először: amint azt a (309) preambulumbekezdés ismerteti, az intézkedések 2015. évi bevezetése kedvező hatással volt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére, különösen 2017-ben, amikor az uniós gazdasági ágazat elkezdett talpra állni. Másodszor: a Bizottság a (388) preambulumbekezdésre hivatkozott, amely kifejti, hogy az intézkedések fenntartása csekély hatást gyakorolna a felhasználók költségeire. Harmadszor: a piacvédelmi intézkedések bevezetésének fő célja a különböző gyártók közötti egyenlő versenyfeltételek helyreállítása. Végezetül: a Bizottság megjegyezte, hogy a WindEurope – az európai szélenergia-ipari szövetség, amely több mint 400 tagszervezetet képvisel – nem tett olyan kijelentést, miszerint tagjai már most is szembesülnének a közelmúltbeli piacvédelmi intézkedések inputokra gyakorolt negatív hatásaival. Ezért a Nippon Steel ezen állítása nem megalapozott.

7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (411) | Az érintett országokból származó behozatal által okozott dömping és kár folytatódásának és megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban levont következtetések alapján és az uniós érdekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából, Japánból, a Koreai Köztársaságból, az Oroszországi Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(411)

Az érintett országokból származó behozatal által okozott dömping és kár folytatódásának és megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban levont következtetések alapján és az uniós érdekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából, Japánból, a Koreai Köztársaságból, az Oroszországi Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (412) | Az egyik érdekelt fél kérte, hogy amennyiben a Bizottság úgy határozna, hogy elengedhetetlen az uniós ágazat bizonyos mértékű védelmének fenntartása – annak ellenére, hogy a dömpingellenes intézkedés nyilvánvalóan nem képes kezelni az uniós gyártók strukturális problémáit – úgy az intézkedéseket korlátozott ideig, egy vagy két évig tartsa fenn. |
| --- | --- |

(412)

Az egyik érdekelt fél kérte, hogy amennyiben a Bizottság úgy határozna, hogy elengedhetetlen az uniós ágazat bizonyos mértékű védelmének fenntartása – annak ellenére, hogy a dömpingellenes intézkedés nyilvánvalóan nem képes kezelni az uniós gyártók strukturális problémáit – úgy az intézkedéseket korlátozott ideig, egy vagy két évig tartsa fenn.

| (413) | A Bizottság ezt a kérést az uniós gazdasági ágazatot ért kárra hivatkozva utasította el, amely az intézkedések legalább öt éven keresztül történő alkalmazását indokolja. |
| --- | --- |

(413)

A Bizottság ezt a kérést az uniós gazdasági ágazatot ért kárra hivatkozva utasította el, amely az intézkedések legalább öt éven keresztül történő alkalmazását indokolja.

| (414) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(414)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (415) | Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes intézkedések szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben különleges intézkedések szükségesek. E különleges intézkedések az alábbiakat foglalják magukban: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla és érvényes üzemi vizsgálati bizonylat bemutatása, amely megfelel az e rendelet cikkeiben meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával és üzemi vizsgálati bizonylattal nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó értékvám vonatkozik, a minimális importárakra történő utalás nélkül. |
| --- | --- |

(415)

Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes intézkedések szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben különleges intézkedések szükségesek. E különleges intézkedések az alábbiakat foglalják magukban: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla és érvényes üzemi vizsgálati bizonylat bemutatása, amely megfelel az e rendelet cikkeiben meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával és üzemi vizsgálati bizonylattal nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó értékvám vonatkozik, a minimális importárakra történő utalás nélkül.

| (416) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (64). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a névváltozás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(416)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (64). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a névváltozás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

64

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (417) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (65) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(417)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (65) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

65

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (418) | Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(418)

Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból, Japánból, a Koreai Köztársaságból, az Oroszországi Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból származó, jelenleg az ex 7225 11 00 (TARIC-kódok: 7225110011, 7225110015 és 7225110019) és az ex 7226 11 00 (TARIC-kódok: 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 és 7226110096) KN-kódok alá tartozó, több mint 0,16 mm vastagságú, szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékekre.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és a (4) bekezdésben külön megnevezett vállalatok által gyártott termékre alkalmazandó végleges dömpingellenes vám összege a (3) bekezdésben rögzített minimális importár és a nettó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított ár közötti különbözet, ha ez utóbbi alacsonyabb a minimális importárnál. Nem kell vámot beszedni, ha az uniós határparitáson számított nettó ár ugyanakkora vagy magasabb, mint a (3) bekezdésben meghatározott megfelelő minimális importár. A vám összege semmilyen körülmények között nem haladhatja meg a (4) bekezdésben meghatározott értékvám-tételeket.

(3)   A (2) bekezdés alkalmazásában az alábbi táblázatban megállapított minimális importár az irányadó. Amennyiben a behozatal utáni ellenőrzésen megállapítást nyer, hogy az első független fogyasztó által ténylegesen kifizetett uniós határparitáson számított nettó ár (behozatal utáni ár) alacsonyabb, mint az uniós határparitáson számított vám előtti nettó – a vám-árunyilatkozatból következő – ár, és a behozatal utáni ár alacsonyabb, mint a minimális importár, az alábbi táblázatban meghatározott minimális importár, valamint a behozatal utáni ár különbségével egyenértékű vámot kell alkalmazni, kivéve, ha a (4) bekezdésben meghatározott értékvám alkalmazása és a behozatal utáni ár (a ténylegesen fizetett ár plusz az értékvám) olyan összeghez vezet, amely alacsonyabb az alábbi táblázatban megállapított minimális importárnál.

| Érintett országok | Termékkör | Minimális importár
  (EUR/tonna nettó terméktömeg) |
| --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság, Japán, Amerikai Egyesült Államok, Oroszországi Föderáció, Korai Köztársaság | Legfeljebb 0,9 W/kg maximális vasveszteségű termékek | 2 043 |
| | A 0,9 W/kg-nál magasabb, de legfeljebb 1,05 W/kg maximális vasveszteségű termékek | 1 873 |
| | Legfeljebb 1,05 W/kg maximális vasveszteségű termékek | 1 536 |

Érintett országok

Termékkör

Minimális importár

(EUR/tonna nettó terméktömeg)

Kínai Népköztársaság, Japán, Amerikai Egyesült Államok, Oroszországi Föderáció, Korai Köztársaság

Legfeljebb 0,9 W/kg maximális vasveszteségű termékek

2 043

A 0,9 W/kg-nál magasabb, de legfeljebb 1,05 W/kg maximális vasveszteségű termékek

1 873

Legfeljebb 1,05 W/kg maximális vasveszteségű termékek

1 536

(4)   A (2) bekezdés alkalmazásában a lenti táblázatban megállapított értékvám-tételek irányadók.

| Vállalat | Értékvám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Sanghaj, Kína | 21,5  % | C039 |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan, Kínai Népköztársaság | 36,6  % | C056 |
| JFE Steel Corporation, Tokió, Japán | 39,0  % | C040 |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokió, Japán | 35,9  % | C041 |
| POSCO, Szöul, Koreai Köztársaság | 22,5  % | C042 |
| OJSC Novolipetsk Steel, Lipeck; VIZ Steel, Jekatyerinburg, Oroszországi Föderáció | 21,6  % | C043 |
| AK Steel Corporation, Ohio, Amerikai Egyesült Államok | 22,0  % | C044 |

Vállalat

Értékvám

TARIC-kiegészítő kód

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Sanghaj, Kína

21,5  %

C039

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan, Kínai Népköztársaság

36,6  %

C056

JFE Steel Corporation, Tokió, Japán

39,0  %

C040

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokió, Japán

35,9  %

C041

POSCO, Szöul, Koreai Köztársaság

22,5  %

C042

OJSC Novolipetsk Steel, Lipeck; VIZ Steel, Jekatyerinburg, Oroszországi Föderáció

21,6  %

C043

AK Steel Corporation, Ohio, Amerikai Egyesült Államok

22,0  %

C044

(5)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és a (4) bekezdésben nem kifejezetten említett, bármely más vállalat által gyártott termékre alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel az alábbi táblázatban meghatározott vámtétel.

| Vállalat | Értékvám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Bármely más kínai vállalat | 36,6  % | C999 |
| Bármely más japán vállalat | 39,0  % | C999 |
| Bármely más koreai vállalat | 22,5  % | C999 |
| Minden más oroszországi vállalat | 21,6  % | C999 |
| Bármely más amerikai vállalat | 22,0  % | C999 |

Vállalat

Értékvám

TARIC-kiegészítő kód

Bármely más kínai vállalat

36,6  %

C999

Bármely más japán vállalat

39,0  %

C999

Bármely más koreai vállalat

22,5  %

C999

Minden más oroszországi vállalat

21,6  %

C999

Bármely más amerikai vállalat

22,0  %

C999

(6)   A (4) bekezdésben említett vállalatok vonatkozásában megállapított intézkedések alkalmazásának feltétele az I. és II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla és üzemi vizsgálati bizonylat bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben sem az üzemi vizsgálati bizonylat, sem a számla bemutatására nem kerül sor, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételek alkalmazandók. Az üzemi vizsgálati bizonylat minden tekercs esetében egyenként felsorolja a tényleges maximális vasveszteséget watt per kilogrammban, 50 Hz frekvencián és 1,7 tesla a mágneses indukció mellett.

(7)   A külön megnevezett gyártók esetében azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt károsodott, és emiatt a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árra a vámérték meghatározása keretében az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (66) 131. cikke (2) bekezdésének megfelelően arányosítást kell alkalmazni, a fentiekben meghatározott minimális importárat a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosításának megfelelő százalékkal kell csökkenteni. Ebben az esetben a fizetendő vám a csökkentett minimális importár és a vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított csökkentett nettó ár különbségével egyenlő.

(8)   Minden más vállalat esetében azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt károsodott, és emiatt a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árra a vámérték meghatározása keretében az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 131. cikke (2) bekezdésének megfelelően arányosítást kell alkalmazni, a (2) bekezdés alapján kiszámított dömpingellenes vámot a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosításának megfelelő százalékkal kell csökkenteni.

(9)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/1953 végrehajtási rendelete (2015. október 29.) a Kínai Népköztársaságból, Japánból, a Koreai Köztársaságból, az Oroszországi Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 284., 2015.10.30., 109. o.).

2

(3)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 40., 2020.2.6., 34. o.).

3

(4)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból (Kína), Japánból, a Koreai Köztársaságból, az Oroszországi Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból (Egyesült Államok) származó, szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 366., 2020.10.30., 25. o.).

4

(5)  Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához fűzött, 2021. január 14-i feljegyzés, hivatkozási szám: t21.000455.

5

(6)  Available at link: http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2492&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down

6

(7)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

7

(8)  A negyedik uniós gyártó esetében a Bizottság a kérdőívre adott válaszok és a hiánypótlásra felhívó levélre adott válasza alapján másodlagos elemzést végeztek.

8

(9)  C-376/15 P. számú ügy, Changshu City Standard Parts Factory és Ningbo Jinding Fastener kontra Tanács, ECLI:EU:C:2017:269, 65. pont.

9

(10)  Forrás: a japán exportáló gyártók által kitöltött kérdőívek.

10

(11)  A Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete (2021. április 16.) a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 132., 2021.4.19., 145. o.); a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete (2020. április 7.) az Indonéziából, a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes melegen hengerelt rozsdamentesacél lemezek és tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 110., 2020.4.8., 3. o.).

11

(12)  Lásd: az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (149)–(150) preambulumbekezdés és az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (158)–(159) preambulumbekezdés.

12

(13)  Lásd: az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (115)–(118) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (122)–(127) preambulumbekezdés.

13

(14)  Lásd: az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (119)–(122) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (128)–(132) preambulumbekezdés. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a GOES gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

14

(15)  Lásd: az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (123)–(129) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (133)–(138) preambulumbekezdés.

15

(16)  Lásd: az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (130)–(133) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (139)–(142) preambulumbekezdés.

16

(17)  Lásd: az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (134)–(135) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (143)–(144) preambulumbekezdés.

17

(18)  Lásd: az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (136)–(145) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (145)–(154) preambulumbekezdés.

18

(19)  Az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma: China’s Status as a non-market economy („Kína mint nem piacgazdasággal rendelkező ország”), A-570053, 2017. október 26., 57. o.

19

China’s Status as a non-market economy

(20)  A Bizottság (EU) 2019/687 végrehajtási rendelete (2019. május 2.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 116., 2019.5.3., 5. o.).

20

(21)  A Bizottság (EU) 2017/969 végrehajtási rendelete (2017. június 8.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.).

21

(22)  Steel Industry Coalition, Report on Market Research into the Peoples Republic of China Steel Industry (2016. június 30.).

22

(23)  Non-Oriented Electrical Steel from the People’s Republic of China: Final Results of the Expedited First Sunset Review of the Countervailing Duty Order („A Kínai Népköztársaságból származó nem szemcseorientált acél: a kiegyenlítő vámról szóló rendelkezés hatályvesztésének időpontjára vonatkozó első gyorsított vizsgálat végeredményei”), 85 Fed. Reg. 11339 (2020. február 27.); Countervailing Duty Investigation of Certain Corrosion-Resistant Steel Products from the People’s Republic of China: Final Affirmative Determination („A Kínai Népköztársaságból származó egyes korrózióálló acéltermékekre kivetett kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálat: végleges megerősítő határozat”), 81 Fed. Reg. 35308 (2016. június 2.).

23

(24)  Baowu, „Vállalat profil”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

24

(25)  Jelentés: 14. fejezet, 358. o.: a magán- és az állami tulajdonú vállalatok a termelést tekintve 51 %-ot, illetve 49 %-ot, a kapacitásokat tekintve 56 %-ot, illetve 44 %-ot képviselnek.

25

(26)  Megtekinthető a következő internetcímeken:

26

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.); és

www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

(27)  Megtekinthető a következő internetcímeken: http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.) és http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

27

(28)  Példa volt erre 2009-ben a magántulajdonú Rizhao és az állami tulajdonú Shandong Iron and Steel vállalat fúziója (lásd a Pekingi acélipari jelentés 58. oldalát), valamint a China Baowu Steel csoport által a Magang Steel vállalatban 2019 júniusában szerzett többségi részesedés (lásd: https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2, legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

28

(29)  Lásd a Bashan alapszabályának 133.4. cikkét: http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

29

(30)  http://www.wuganggroup.cn/zzjs/index.jhtml (megtekintés: 2021. szeptember 9.).

30

(31)  Jelentés: 14. fejezet.

31

(32)  Az acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv bevezetése.

32

(33)  Jelentés: 14. fejezet, 347. o.

33

(34)  A Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (2016–2020), megtekinthető a következő internetcímen:

34

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

(35)  Jelentés: 14. fejezet, 352. o.

35

(36)  Útmutató katalógus az ipar szerkezetátalakításához (2011. évi kiadás, 2013. évi módosítás), kiadta 9. sz. rendeletével a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2011. március 27-én, módosította az ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadása egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2013. február 16-i 21. sz. rendeletével kiadott nemzeti fejlesztési és reformbizottsági határozat.

36

(37)  Lásd: 2019. évi éves jelentés, 181. és 187. o.: http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF

37

(38)  Lásd a Baowu Steel 2019. évi éves jelentését: Https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691577.html,, 210. o.

38

(39)  Lásd: az (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (134)–(135) preambulumbekezdés; az (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (143)–(144) preambulumbekezdés.

39

(40)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

40

(41)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

41

(42)  http://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials

42

(43)  Az Oroszországi Föderáció gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készült bizottsági szolgálati munkadokumentum SWD(2020) 242 final, 10. fejezet, különösen a 267., 269. és 293. oldal.

43

(44)  Ugyanott, 225., 291–293. o.

44

(45)  Ugyanott, különösen 11., 12. és 14. fejezet.

45

(46)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.). Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint az ezekben az országokban alkalmazott belföldi árak nem használhatók fel a rendes érték megállapításához, és az importadatok egyébként is elhanyagolhatók voltak.

46

(47)  www.fastmarkets.com

47

(48)  Oroszországi Föderáció, Egyesült Államok, Korea, Japán és India, ezzel kizárva Kínát és az EU tagállamait.

48

(49)  https://novoportal.cemig.com.br/atendimento/valores-de-tarifas-e-servicos/ (utolsó megtekintés: 2021. szeptember 21.).

49

(50)  http://www.gasmig.com.br/Institucional/Paginas/Hist%C3%B3rico%20de%20tarifas.aspx (utolsó megtekintés: 2021. szeptember 21.).

50

(51)  A kínai exportstatisztikák a vizsgálati időszakra nézve a 244 097 tonnás exportértékesítésről számolnak be, a Baoshan csoport pedig a 203 450 tonnás exportértékesítésről.

51

(52)  Ennek oka az volt, hogy egy holland vállalat külön kérelmet nyújtott be adatainak bizalmas kezelése iránt.

52

(53)  A 2018-ban és 2019-ben felmerült veszteségek (– 8,4 %, illetve – 11,7 %) is körülbelül négyszer-ötször voltak magasabbak a 2017. évi veszteségnél (– 2,1 %).

53

(54)  A felülvizsgálati időszak alatt Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás (a kapacitás és a tényleges termelés különbözete) meghaladja a teljes uniós felhasználás tízszeresét, miközben az egyetlen együttműködő oroszországi exportáló gyártó névleges termelési kapacitása megegyezik a teljes uniós felhasználással.

54

(55)  A (99) és (222) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság emlékeztetett arra, hogy úgy vizsgálta a Koreában és Kínában működő exportáló gyártók jelenlegi árképzési magatartását, hogy belföldi piaci áraikat összevetette a harmadik országok felé érvényesített értékesítési áraikkal. A felülvizsgálati időszak alatt például a Bizottság megállapította, hogy a harmadik országok felé érvényesített átlagos gyártelepi exportárak alacsonyabbak voltak, mint az azonos időszakban az EU-ban alkalmazott legalacsonyabb minimális importár (Korea és Kína esetében).

55

(56)  Az előzetes vizsgálat során figyelembe vett időszakban a japán érintett termék Hollandiába irányuló behozatalának nagy részét bizalmas KN-kód alatt jelentették be. Ezért az eredeti rendelet az érintett országokból származó behozatalra vonatkozóan tartományokat adott meg.

56

(57)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/125/EK irányelve (2009. október 21.) az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról (HL L 285., 2009.10.31., 10. o.). A környezetbarát tervezésről szóló irányelv végrehajtása az összes uniós tagállamban közvetlenül alkalmazandó termékspecifikus rendeletek révén valósul meg. A környezetbarát tervezésről szóló rendelet határozza meg a kis, közepes és nagy teljesítményű transzformátorokra vonatkozó új környezettudatos tervezési követelményeket. A környezetbarát tervezésről szóló rendelet 1. szintje 2015. július 1-jén, 2. szintje pedig 2021. július 1-jén lépett hatályba. A 2. szintre vonatkozó követelmények szigorúbbak, mint az 1. szintre vonatkozóak. Bár a 2. szint hatálybalépése óta eltelt idő rövidsége miatt a teljes hatást még nem lehetséges felmérni, az általános vélekedés az, hogy a 2. szinthez tartozó követelmények a GOES legjobb minőségű típusainak alkalmazását teszik majd szükségessé a transzformátorok költséghatékony, az előírt térbeli korlátok közötti tervezéséhez és gyártásához.

57

(58)  A JFE japán exportáló gyártó azt is megjegyezte, hogy az intézkedések fenntartása aránytalan hátrányokat jelentene a felhasználók számára: korlátozná behozatali csatornáikat, miközben az uniós gazdasági ágazat nem tudja kielégíteni a felhasználók igényeit (lásd a JFE Steel 2020. december 10-i beadványának első észrevételeit).

58

(59)  Ennek kiszámítása a következőképpen történt: a GOES inputanyagának a felhasználóknál jelentkező 20 %-kal alacsonyabb költségei szorozva 12 %-kal (a 7 % és a 17 % átlagával).

59

(60)  A Bizottság 548/2014/EU rendelete (2014. május 21.) a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kis, közepes és nagy teljesítményű transzformátorok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 152., 2014.5.22., 1. o.).

60

(61)  2019 októberében a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kis, közepes és nagy teljesítményű transzformátorok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló 548/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2019. október 1-jei (EU) 2019/1783 bizottsági rendelet (HL L 272., 2019.10.25., 107. o.) a környezetbarát tervezésről szóló rendelet tárgyát és hatályát módosította a 2. szint transzformátorokra vonatkozó előírásainak közelgő, 2021. július 1-jétől kezdve esedékes végrehajtása fényében.

61

(62)  https://ec.europa.eu/energy/topics/renewable-energy/eu-strategy-offshore-renewable-energy_en

62

(63)  https://ec.europa.eu/clima/eu-action/climate-strategies-targets/2050-long-term-strategy_hu

63

(64)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

64

(65)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

65

(66)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

66

---

I. MELLÉKLET

Az 1. cikk (6) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán fel kell tüntetni a számlát kibocsátó szervezet tisztségviselője által aláírt nyilatkozatot az alábbi formátumban:

| — | A kereskedelmi számlát kibocsátó szervezet tisztségviselőjének neve és beosztása |
| --- | --- |

—

A kereskedelmi számlát kibocsátó szervezet tisztségviselőjének neve és beosztása

| — | Nyilatkozat:


  „
  Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) és (vasveszteség) szemcseorientált elektromos acélt a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.
  ”


  Dátum és aláírás |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat:

„
  Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) és (vasveszteség) szemcseorientált elektromos acélt a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.
  ”

Dátum és aláírás

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikk (6) bekezdésében említett érvényes üzemi vizsgálati bizonylaton fel kell tüntetni az üzemi vizsgálati bizonylatot kibocsátó szervezet tisztségviselője által aláírt nyilatkozatot az alábbi formátumban:

| — | Az üzemi vizsgálati bizonylatot kibocsátó szervezet tisztségviselőjének neve és beosztása |
| --- | --- |

—

Az üzemi vizsgálati bizonylatot kibocsátó szervezet tisztségviselőjének neve és beosztása

| — | Nyilatkozat:


  „
  Alulírott igazolom, hogy az ezen üzemi vizsgálati bizonylat tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített szemcseorientált elektromos acélt, amelynek maximális vasvesztesége 50 Hz frekvencia és 1,7 Tesla mágneses indukció mellett watt per kilogrammban, mérete pedig mm-ben van feltüntetve az üzemi vizsgálati bizonylaton, a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az ebben az üzemi nyilatkozatban megadott információk teljeskörűek és megfelelnek a valóságnak.
  ”


  Dátum és aláírás |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat:

„
  Alulírott igazolom, hogy az ezen üzemi vizsgálati bizonylat tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített szemcseorientált elektromos acélt, amelynek maximális vasvesztesége 50 Hz frekvencia és 1,7 Tesla mágneses indukció mellett watt per kilogrammban, mérete pedig mm-ben van feltüntetve az üzemi vizsgálati bizonylaton, a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az ebben az üzemi nyilatkozatban megadott információk teljeskörűek és megfelelnek a valóságnak.
  ”

Dátum és aláírás

---

HATÁROZATOK

| 2022.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/77

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2022/59 HATÁROZATA

(2022. január 10.)

az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2021/5 határozat hatályon kívül helyezéséről (BiH/32/2022)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel az Európai Unió bosznia és hercegovinai katonai műveletéről szóló, 2004. július 12-i 2004/570/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2004/570/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezéséről szóló határozatokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/570/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezéséről szóló határozatokat.

| (2) | A PBB 2020. december 15-én elfogadta a (KKBP) 2021/5 határozatot (2), amellyel Alexander PLATZER vezérőrnagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2020. december 15-én elfogadta a (KKBP) 2021/5 határozatot (2), amellyel Alexander PLATZER vezérőrnagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává.

| (3) | Az osztrák katonai hatóságok 2021. november 3-án azt javasolták, hogy Alexander PLATZER vezérőrnagy utódjaként 2022. január 20-tól kezdődő hatállyal Anton WESSELY vezérőrnagyot nevezzék ki az EU-erők parancsnokává. |
| --- | --- |

(3)

Az osztrák katonai hatóságok 2021. november 3-án azt javasolták, hogy Alexander PLATZER vezérőrnagy utódjaként 2022. január 20-tól kezdődő hatállyal Anton WESSELY vezérőrnagyot nevezzék ki az EU-erők parancsnokává.

| (4) | Az Európai Unió Katonai Bizottsága 2021. november 25-én elfogadta az osztrák katonai hatóságok ajánlását. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió Katonai Bizottsága 2021. november 25-én elfogadta az osztrák katonai hatóságok ajánlását.

| (5) | A (KKBP) 2021/5 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(5)

A (KKBP) 2021/5 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában.

| (7) | Az Európai Tanács a 2002. december 12–13-i koppenhágai ülésén nyilatkozatot fogadott el, amelyben kijelentette, hogy a „Berlin plusz” megállapodások rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag az Unió azon tagállamaira vonatkoznak majd, amelyek egyben NATO-tagállamok is, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodást kötöttek, |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Tanács a 2002. december 12–13-i koppenhágai ülésén nyilatkozatot fogadott el, amelyben kijelentette, hogy a „Berlin plusz” megállapodások rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag az Unió azon tagállamaira vonatkoznak majd, amelyek egyben NATO-tagállamok is, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodást kötöttek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2022. január 20-tól kezdődő hatállyal Anton WESSELY vezérőrnagyot nevezi ki az EU-erők parancsnokává az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez (EUFOR Althaia).

2. cikk

A (KKBP) 2021/5 határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat 2022. január 20-án lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 10-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

D. PRONK

---

(1)  
  HL L 252., 2004.7.28., 10. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2021/5 határozata (2020. december 15.) az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2019/783 határozat hatályon kívül helyezéséről (BiH/31/2020) (HL L 4., 2021.1.7., 8. o.).

2

---

| 2022.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/79

---

A TANÁCS (EU) 2022/60 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. január 12.)

a migráció külső dimenziójára vonatkozó operatív koordinációs mechanizmusról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szolidaritási klauzula Unió által történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról szóló, 2014. június 24-i 2014/415/EU tanácsi határozatra (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | E határozat tárgya a migráció külső dimenziójának operatív koordinációjára szolgáló mechanizmus (MOCADEM) létrehozása a Tanács által 2013. június 25-én jóváhagyott uniós szintű integrált mechanizmus kiigazítása révén, valamint a 2014/415/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésében említett intézkedések. |
| --- | --- |

(1)

E határozat tárgya a migráció külső dimenziójának operatív koordinációjára szolgáló mechanizmus (MOCADEM) létrehozása a Tanács által 2013. június 25-én jóváhagyott uniós szintű integrált mechanizmus kiigazítása révén, valamint a 2014/415/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésében említett intézkedések.

| (2) | Az Európai Tanács a 2021. június 24–25-i ülésén a halálesetek megelőzése és az európai határokra nehezedő nyomás csökkentése érdekében a származási és tranzitországokkal való partnerségek és együttműködés intenzívebbé tételére szólított fel egy olyan, pragmatikus, rugalmas és testre szabott megközelítés alkalmazása mellett, amely módot ad az összes rendelkezésre álló uniós és tagállami szintű eszköz és ösztönző koordinált alkalmazására. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács a 2021. június 24–25-i ülésén a halálesetek megelőzése és az európai határokra nehezedő nyomás csökkentése érdekében a származási és tranzitországokkal való partnerségek és együttműködés intenzívebbé tételére szólított fel egy olyan, pragmatikus, rugalmas és testre szabott megközelítés alkalmazása mellett, amely módot ad az összes rendelkezésre álló uniós és tagállami szintű eszköz és ösztönző koordinált alkalmazására.

| (3) | Ezt követően az Európai Tanács a 2021. október 21–22-i ülésén felszólított a nyolc kiemelt származási és tranzitország tekintetében kidolgozott cselekvési tervek konkrét határidők alapján és a megfelelő pénzügyi támogatás segítségével történő működőképessé tételére. |
| --- | --- |

(3)

Ezt követően az Európai Tanács a 2021. október 21–22-i ülésén felszólított a nyolc kiemelt származási és tranzitország tekintetében kidolgozott cselekvési tervek konkrét határidők alapján és a megfelelő pénzügyi támogatás segítségével történő működőképessé tételére.

| (4) | Az Európai Tanács 2021. december 16-án felkérte a Tanácsot, hogy gondoskodjon arról, hogy az Európai Unió külső migrációs politikájának gyors és hatékony végrehajtását – a Tanács elnökségének irányítása mellett – szorosan figyelemmel kísérje. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2021. december 16-án felkérte a Tanácsot, hogy gondoskodjon arról, hogy az Európai Unió külső migrációs politikájának gyors és hatékony végrehajtását – a Tanács elnökségének irányítása mellett – szorosan figyelemmel kísérje.

| (5) | Annak biztosítása érdekében, hogy a Tanács képes legyen feladata ellátására, integrálni kell a különböző eszközöket és ösztönzőket, javítani kell a migráció külső dimenziójának végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplő közötti koordinációt, valamint az uniós intézmények vonatkozó hatásköreinek sérelme nélkül biztosítani kell az uniós intézkedések operatív jellegét. |
| --- | --- |

(5)

Annak biztosítása érdekében, hogy a Tanács képes legyen feladata ellátására, integrálni kell a különböző eszközöket és ösztönzőket, javítani kell a migráció külső dimenziójának végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplő közötti koordinációt, valamint az uniós intézmények vonatkozó hatásköreinek sérelme nélkül biztosítani kell az uniós intézkedések operatív jellegét.

| (6) | Az említett célból létre kell hozni egy, a migráció külső dimenziójának operatív koordinációjára szolgáló mechanizmust (MOCADEM). A mechanizmusnak az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmusról szóló(EU) 2018/1993 tanácsi végrehajtási határozatban (2) meghatározott mechanizmusra kell épülnie. Célját tekintve ugyanakkor eltér attól, mivel az új mechanizmus a harmadik országokkal fennálló, a migráció területére vonatkozó kapcsolatok kezelésére szolgál, |
| --- | --- |

(6)

Az említett célból létre kell hozni egy, a migráció külső dimenziójának operatív koordinációjára szolgáló mechanizmust (MOCADEM). A mechanizmusnak az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmusról szóló(EU) 2018/1993 tanácsi végrehajtási határozatban (2) meghatározott mechanizmusra kell épülnie. Célját tekintve ugyanakkor eltér attól, mivel az új mechanizmus a harmadik országokkal fennálló, a migráció területére vonatkozó kapcsolatok kezelésére szolgál,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az operatív koordinációs mechanizmus létrehozása

(1)   Ez a határozat létrehoz egy, a migráció külső dimenziójára vonatkozó operatív koordinációs mechanizmust (MOCADEM). A MOCADEM-nek lehetővé kell tennie az Unió számára, hogy koordinálja a migráció külső dimenziójával kapcsolatos kérdéseket, és kellő időben reagáljon azokra.

(2)   A MOCADEM biztosítja a Tanács számára az ahhoz szükséges rugalmasságot, hogy gondoskodni tudjon a különböző előkészítő szervek és a mechanizmusban részt vevő különböző felek által előterjesztett információk, valamint javasolt irányvonalak összefoglalásáról. A mechanizmus az egyes érintett harmadik országokra vonatkozó uniós célkitűzések megvalósítása érdekében bevetendő eszközökkel és ösztönzőkkel kapcsolatos operatív intézkedések előkészítésére és előterjesztésére szolgál.

(3)   A MOCADEM a Tanács elnökségének irányítása alatt áll, teljes mértékben figyelembe véve a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) hatásköreit.

(4)   A MOCADEM nem váltja fel a már létező uniós mechanizmusokat és intézkedéseket, illetve nem jelenti azok megkettőzését.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában „operatív intézkedés”: minden olyan intézkedés, amelynek végrehajtása valószínűleg hozzájárul az Unió valamely harmadik országgal fennálló, a migráció területére vonatkozó kapcsolatai keretében kitűzött célkitűzéseinek a megvalósulásához, beleértve a következőket:

| — | politikai vagy diplomáciai megközelítés, |
| --- | --- |

—

politikai vagy diplomáciai megközelítés,

| — | az érintett harmadik ország támogatására szolgáló intézkedés, többek között a kapacitásépítés vagy a fejlesztési együttműködés területén, |
| --- | --- |

—

az érintett harmadik ország támogatására szolgáló intézkedés, többek között a kapacitásépítés vagy a fejlesztési együttműködés területén,

| — | bármely rendelkezésre álló ösztönző, például pénzügyi támogatás, vízumpolitikai eszközök vagy bármely más szakpolitikai eszköz bevetése, valamint |
| --- | --- |

—

bármely rendelkezésre álló ösztönző, például pénzügyi támogatás, vízumpolitikai eszközök vagy bármely más szakpolitikai eszköz bevetése, valamint

| — | célzott kommunikációs stratégiák kidolgozása. |
| --- | --- |

—

célzott kommunikációs stratégiák kidolgozása.

3. cikk

Működés

(1)   Amennyiben az Európai Unió és egy harmadik ország között fennálló, a migráció területére vonatkozó kapcsolatok helyzete olyan hatással jár, amely szükségessé teszi az uniós koordinációt és a kellő időben történő uniós reagálást, az elnökség – a Tanács Főtitkárságának támogatásával és tanácsadása alapján – összehívhatja a MOCADEM-kerekasztalt.

(2)   A MOCADEM kerekasztal-megbeszélés célja a Tanács különböző előkészítő szervei és más meghívott felek által rendelkezésre bocsátott információk és szakpolitikai javaslatok összefoglalása. Erre különösen a menekültügy és a migráció külső vonatkozásaival foglalkozó tanácsi munkacsoport által készített operatív összefoglalók , valamint a más tanácsi munkacsoportok (például a vízum-munkacsoport, az integrációs, migrációs és kiutasítási munkacsoport, a fejlesztési együttműködéssel és a nemzetközi partnerségekkel foglalkozó munkacsoport vagy a földrajzi munkacsoportok) által végzett releváns munka alapján kerül sor. A kerekasztal-megbeszélés a tagállamok kormányai állandó képviselőinek bizottsága (Coreper) elé terjesztendő operatív intézkedések előkészítésére szolgál az Európai Unió és az érintett harmadik ország között fennálló, a migráció területére vonatkozó kapcsolatok szempontjából releváns bármely területen.

(3)   A MOCADEM kerekasztal-megbeszélések összetételéről az elnökség dönt. A Bizottság szolgálatait és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) meg kell hívni a kerekasztal-megbeszélésre, valamint fel kell kérni őket arra, hogy valamennyi hatáskörük tekintetében nyújtsanak be egy rövid összefoglalót. Az érdekelt tagállamokat meg kell hívni a kerekasztal-megbeszélésre. Adott esetben az érintett uniós szerveket, hivatalokat vagy ügynökségeket, más érdekelt feleket és bizonyos területek szakértőit is meg kell hívni a kerekasztal-beszélgetésre.

(4)   Minden egyes meghívott intézményt, szervet, hivatalt, ügynökséget vagy egyéb felet a kerekasztal-megbeszélések operatív és döntéshozatali célkitűzésének megfelelő szinten kell képviselni.

4. cikk

A Coreper szerepe

Az uniós szakpolitikák és intézkedések koherenciájának biztosítása érdekében a Corepernek egyfelől biztosítania kell a MOCADEM munkájának stratégiai irányítását, amely munkáról a Coreper számára rendszeresen jelentést kell tenni, másfelől pedig gondoskodnia kell a mechanizmus végrehajtásának politikai ellenőrzéséről.

5. cikk

Források

(1)   A MOCADEM igénybe veheti az (EU) 2018/1993 végrehajtási határozat alapján létrehozott integrált helyzetismereti és -elemzési támogatási képesség által készített jelentéseket.

(2)   Az integrált helyzetismereti és -elemzési támogatási képességnek lehetővé kell tennie a következőket:

| a) | a helyzetismereti információk, az Unió és a tagállamok által végzett elemzések, az érintett érdekelt felek által hozott vagy meghozandó döntések és intézkedések, valamint a koordináció iránti igények összegyűjtése és terjesztése; |
| --- | --- |

a)

a helyzetismereti információk, az Unió és a tagállamok által végzett elemzések, az érintett érdekelt felek által hozott vagy meghozandó döntések és intézkedések, valamint a koordináció iránti igények összegyűjtése és terjesztése;

| b) | az a) pontban említett információk feldolgozása és a helyzetre vonatkozó áttekintés nyújtása; valamint |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett információk feldolgozása és a helyzetre vonatkozó áttekintés nyújtása; valamint

| c) | integrált elemzés készítése többek között a helyzet lehetséges alakulásáról és következményeiről. |
| --- | --- |

c)

integrált elemzés készítése többek között a helyzet lehetséges alakulásáról és következményeiről.

(3)   Az integrált helyzetismeretet és -elemzést a Bizottság szolgálatai és az EKSZ dolgozzák ki saját szerep- és feladatköreik keretében, valamint meglévő eszközeik és képességeik határain belül. Az integrált helyzetismeretnek és -elemzésnek emellett a tagállamok és az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek által rendelkezésre bocsátott elemzéseken kell alapulnia.

6. cikk

Felülvizsgálat

Legkésőbb 2023. január 13-ig a Coreper az elnökség által – a Bizottsággal és a főképviselővel folytatott konzultációt követően – benyújtott jelentés alapján felülvizsgálja a MOCADEM végrehajtását. A Coreper adott esetben javaslatot tesz a Tanácsnak e határozat esetleges felülvizsgálatára.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  
  HL L 192., 2014.7.1., 53. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/1993 végrehajtási határozata (2018. december 11.) az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmusról (HL L 320., 2018.12.17., 28. o.).

2

---

| 2022.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/82

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/61 HATÁROZATA

(2022. január 14.)

a Vezető Munkaügyi Felügyeleti Tisztviselők Bizottsága tagjainak a következő hivatali időre történő kinevezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottságának létrehozásáról szóló, 1995. július 12-i 95/319/EK bizottsági határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,

mivel:

| (1) | A 95/319/EK határozat 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a bizottság tagállamonként egy teljes jogú tagból áll, és minden teljes jogú tag mellé egy póttag nevezhető ki. |
| --- | --- |

(1)

A 95/319/EK határozat 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a bizottság tagállamonként egy teljes jogú tagból áll, és minden teljes jogú tag mellé egy póttag nevezhető ki.

| (2) | Az említett határozat 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a bizottság teljes jogú tagjait és póttagjait a tagállamok javaslata alapján a Bizottság nevezi ki. |
| --- | --- |

(2)

Az említett határozat 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a bizottság teljes jogú tagjait és póttagjait a tagállamok javaslata alapján a Bizottság nevezi ki.

| (3) | Az említett határozat 5. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a bizottság tagjainak hivatali ideje három év, és a kinevezésük megújítható. |
| --- | --- |

(3)

Az említett határozat 5. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a bizottság tagjainak hivatali ideje három év, és a kinevezésük megújítható.

| (4) | A bizottság tagjainak jelenlegi hivatali ideje 2021. december 31-én jár le. |
| --- | --- |

(4)

A bizottság tagjainak jelenlegi hivatali ideje 2021. december 31-én jár le.

| (5) | Következésképpen a Bizottságnak a tagállamok javaslatai alapján hároméves időszakra ki kell neveznie a bizottság tagjait. |
| --- | --- |

(5)

Következésképpen a Bizottságnak a tagállamok javaslatai alapján hároméves időszakra ki kell neveznie a bizottság tagjait.

| (6) | Az e határozatban foglalt intézkedések azonnali alkalmazása érdekében e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban foglalt intézkedések azonnali alkalmazása érdekében e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság a 2022. január 1-jétől 2024. december 31-ig tartó hároméves időszakra a mellékletben foglaltaknak megfelelően kinevezi a Vezető Munkaügyi Felügyeleti Tisztviselők Bizottságának teljes jogú tagjait és póttagjait.

A bizottsági tagok jegyzékét tájékoztatás céljából az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 188., 1995.8.9., 11. o.

1

---

MELLÉKLET

| Tagállam | Teljes jogú tag | Póttag |
| --- | --- | --- |
| Belgium | Paul TOUSSEYN | Maria Cristina RIBAS Y RIBAS |
| Bulgária | Tsvetomila FILIPOVA | Irena DIMITROVA |
| Csehország | Rudolf HAHN | Pavel HEISIG |
| Dánia | Sine FREDERIKSEN | Annemarie KNUDSEN |
| Németország | Kai-Michael SCHÄFER | Helmut GOTTWALD |
| Észtország | Maret MARIPUU | Silja SOON |
| Írország | Mark CULLEN | Dermot O’BRIEN |
| Görögország | Chrysoula TOUFEKOULA | Panagiota KATSAKIORI |
| Spanyolország | Héctor ILLUECA BALLESTER | Gonzalo GIMÉNEZ COLOMA |
| Franciaország | Annaick LAURENT | Imed BENTALEB |
| Horvátország | Miroslav BABIĆ | Božicu BREŠKI DŽODAN |
| Olaszország | Orazio PARISI | Roberta FABRIZI |
| Ciprus | Anastassios YIANNAKI | Aristodemos ECONOMIDES |
| Lettország | Renārs LŪSIS | Linda MATISĀNE |
| Litvánia | Jonas GRICIUS | Dalia LEGIENE |
| Luxemburg | Marco BOLY | Patrice FURLANI |
| Magyarország | NESZTINGER Péter | KISSNÉ PÁLMAI Nóra |
| Málta | Mark GAUCI | Vincent ATTARD |
| Hollandia | Rits DE BOER | Frances DIEPSTRATEN |
| Ausztria | Gertrud BREINDL | Alexandra MARX |
| Lengyelország | Katarzyna ŁAŻEWSKA-HRYCKO | Michal WYSZKOWSKI |
| Portugália | Maria Fernanda FERREIRA CAMPOS | Nelson FERREIRA |
| Románia | Dantes Nicolae BRATU | Cristian Bogdan CĂLINA |
| Szlovénia | Jadranko GRLIC | Slavko KRIŠTOFELC |
| Szlovákia | Hedviga MACHAYOVÁ | Stanislav KRAJNAK |
| Finnország | Raimo ANTILA | Arto TERONEN |
| Svédország | Håkan OLSSON | Pia ZÄTTERSTRÖM |

Tagállam

Teljes jogú tag

Póttag

Belgium

Paul TOUSSEYN

Maria Cristina RIBAS Y RIBAS

Bulgária

Tsvetomila FILIPOVA

Irena DIMITROVA

Csehország

Rudolf HAHN

Pavel HEISIG

Dánia

Sine FREDERIKSEN

Annemarie KNUDSEN

Németország

Kai-Michael SCHÄFER

Helmut GOTTWALD

Észtország

Maret MARIPUU

Silja SOON

Írország

Mark CULLEN

Dermot O’BRIEN

Görögország

Chrysoula TOUFEKOULA

Panagiota KATSAKIORI

Spanyolország

Héctor ILLUECA BALLESTER

Gonzalo GIMÉNEZ COLOMA

Franciaország

Annaick LAURENT

Imed BENTALEB

Horvátország

Miroslav BABIĆ

Božicu BREŠKI DŽODAN

Olaszország

Orazio PARISI

Roberta FABRIZI

Ciprus

Anastassios YIANNAKI

Aristodemos ECONOMIDES

Lettország

Renārs LŪSIS

Linda MATISĀNE

Litvánia

Jonas GRICIUS

Dalia LEGIENE

Luxemburg

Marco BOLY

Patrice FURLANI

Magyarország

NESZTINGER Péter

KISSNÉ PÁLMAI Nóra

Málta

Mark GAUCI

Vincent ATTARD

Hollandia

Rits DE BOER

Frances DIEPSTRATEN

Ausztria

Gertrud BREINDL

Alexandra MARX

Lengyelország

Katarzyna ŁAŻEWSKA-HRYCKO

Michal WYSZKOWSKI

Portugália

Maria Fernanda FERREIRA CAMPOS

Nelson FERREIRA

Románia

Dantes Nicolae BRATU

Cristian Bogdan CĂLINA

Szlovénia

Jadranko GRLIC

Slavko KRIŠTOFELC

Szlovákia

Hedviga MACHAYOVÁ

Stanislav KRAJNAK

Finnország

Raimo ANTILA

Arto TERONEN

Svédország

Håkan OLSSON

Pia ZÄTTERSTRÖM

---

| 2022.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/84

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/62 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. január 14.)

az afrikai sertéspestis olaszországi előfordulásával összefüggő egyes vészhelyzeti intézkedésekről

(az értesítés a C(2022) 320. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) („Állategészségügyi rendelet”) és különösen annak 259. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az afrikai sertéspestis a tartott és vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében. |
| --- | --- |

(1)

Az afrikai sertéspestis a tartott és vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében.

| (2) | Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörésekor jelentős mértékben fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más, vadon élő sertésfélékre és tartott sertéseket tartó gazdaságokra is átterjed. |
| --- | --- |

(2)

Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörésekor jelentős mértékben fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más, vadon élő sertésfélékre és tartott sertéseket tartó gazdaságokra is átterjed.

| (3) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt, illetve az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) az A, B és C kategóriájúként meghatározott betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozóan megállapított szabályokat. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikke bizonyos intézkedésekről rendelkezik, amelyeket abban az esetben kell alkalmazni, amennyiben hatósági megerősítést nyer egy A kategóriájú betegség vadon élő állatok körében való kitörése, az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörését is beleértve. Az említett intézkedések előírják egy fertőzött körzet kialakítását, valamint a jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó vadon élő állatok és az azokból származó állati eredetű termékek mozgásának és mozgatásának megtiltását. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt, illetve az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) az A, B és C kategóriájúként meghatározott betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozóan megállapított szabályokat. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikke bizonyos intézkedésekről rendelkezik, amelyeket abban az esetben kell alkalmazni, amennyiben hatósági megerősítést nyer egy A kategóriájú betegség vadon élő állatok körében való kitörése, az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörését is beleértve. Az említett intézkedések előírják egy fertőzött körzet kialakítását, valamint a jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó vadon élő állatok és az azokból származó állati eredetű termékek mozgásának és mozgatásának megtiltását.

| (4) | Az (EU) 2021/605 bizottsági végrehajtási rendelet (4) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. Az említett betegség valamely tagállam területén, vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén az említett végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontja egy fertőzött körzet létrehozását írja elő az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikke szerint. Ezenkívül az említett végrehajtási rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy e területet II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe kell venni a végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében, valamint hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének megfelelően létrehozott fertőzött körzetet késedelem nélkül úgy kell kiigazítani, hogy abba beletartozzon legalább a II. típusú, korlátozás alatt álló körzet. Az afrikai sertéspestisre vonatkozóan az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések közé tartoznak többek között a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozó tilalmak. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/605 bizottsági végrehajtási rendelet (4) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. Az említett betegség valamely tagállam területén, vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén az említett végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontja egy fertőzött körzet létrehozását írja elő az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikke szerint. Ezenkívül az említett végrehajtási rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy e területet II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe kell venni a végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében, valamint hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének megfelelően létrehozott fertőzött körzetet késedelem nélkül úgy kell kiigazítani, hogy abba beletartozzon legalább a II. típusú, korlátozás alatt álló körzet. Az afrikai sertéspestisre vonatkozóan az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések közé tartoznak többek között a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozó tilalmak.

| (5) | Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben, az olaszországi Piemont régióban való előfordulását követően az említett tagállam tájékoztatta a Bizottságot az afrikai sertéspestissel kapcsolatban a területén fennálló helyzetről, valamint az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek és az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletnek megfelelően egy fertőzött körzetet hozott létre. |
| --- | --- |

(5)

Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben, az olaszországi Piemont régióban való előfordulását követően az említett tagállam tájékoztatta a Bizottságot az afrikai sertéspestissel kapcsolatban a területén fennálló helyzetről, valamint az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek és az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletnek megfelelően egy fertőzött körzetet hozott létre.

| (6) | Az (EU) 2022/28 bizottsági végrehajtási határozat (5) az említett tagállamtól a betegség kitörésével kapcsolatban kapott információk alapján került elfogadásra. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2022/28 bizottsági végrehajtási határozat (5) az említett tagállamtól a betegség kitörésével kapcsolatban kapott információk alapján került elfogadásra.

| (7) | Az (EU) 2022/28 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta az afrikai sertéspestissel kapcsolatos olaszországi járványügyi helyzet megváltozott Piemont és Liguria régióban, és ennek megfelelően Olaszország végrehajtotta az előírt ellenőrző intézkedéseket, és további megfigyelési adatokat gyűjtött. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2022/28 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta az afrikai sertéspestissel kapcsolatos olaszországi járványügyi helyzet megváltozott Piemont és Liguria régióban, és ennek megfelelően Olaszország végrehajtotta az előírt ellenőrző intézkedéseket, és további megfigyelési adatokat gyűjtött.

| (8) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve uniós szinten meg kell határozni az afrikai sertéspestis tekintetében Olaszországban létesítendő fertőzött körzetet. Ez a fertőzött körzet figyelembe veszi a jelenlegi olaszországi járványügyi helyzetet. |
| --- | --- |

(8)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve uniós szinten meg kell határozni az afrikai sertéspestis tekintetében Olaszországban létesítendő fertőzött körzetet. Ez a fertőzött körzet figyelembe veszi a jelenlegi olaszországi járványügyi helyzetet.

| (9) | Az afrikai sertéspestis továbbterjedésének megakadályozása érdekében, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikkében meghatározott intézkedéseken túl Olaszország e legutóbbi kitörés által érintett területének az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként való feltüntetéséig az afrikai sertéspestisre vonatkozóan ott megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseket – amelyek a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkoznak – az említett szállítmányoknak az Olaszország által a szóban forgó közelmúltbeli kitörést követően létrehozott fertőzött körzetből történő mozgatására is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(9)

Az afrikai sertéspestis továbbterjedésének megakadályozása érdekében, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikkében meghatározott intézkedéseken túl Olaszország e legutóbbi kitörés által érintett területének az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként való feltüntetéséig az afrikai sertéspestisre vonatkozóan ott megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseket – amelyek a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkoznak – az említett szállítmányoknak az Olaszország által a szóban forgó közelmúltbeli kitörést követően létrehozott fertőzött körzetből történő mozgatására is alkalmazni kell.

| (10) | Ennek megfelelően az említett fertőzött körzetet fel kell tüntetni e határozat mellékletében, és az afrikai sertéspestisre vonatkozóan a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekre alkalmazandó, az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések hatálya alatt kell állnia. Ugyanakkor az afrikai sertéspestis jelenlegi olaszországi járványügyi helyzete miatt és az említett betegség terjedése fokozott közvetlen kockázatának figyelembevételével a tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak a fertőzött körzetből más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásai nem engedélyezhetők az említett végrehajtási rendelet szerint. A szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani ebben a határozatban. |
| --- | --- |

(10)

Ennek megfelelően az említett fertőzött körzetet fel kell tüntetni e határozat mellékletében, és az afrikai sertéspestisre vonatkozóan a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekre alkalmazandó, az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések hatálya alatt kell állnia. Ugyanakkor az afrikai sertéspestis jelenlegi olaszországi járványügyi helyzete miatt és az említett betegség terjedése fokozott közvetlen kockázatának figyelembevételével a tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak a fertőzött körzetből más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásai nem engedélyezhetők az említett végrehajtási rendelet szerint. A szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani ebben a határozatban.

| (11) | Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való legutóbbi, Olaszországban bekövetkezett kitöréséből fakadó kockázatok csökkentése érdekében a fertőzött körzetben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásait Olaszország e határozat hatályvesztésének időpontjáig nem engedélyezheti. |
| --- | --- |

(11)

Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való legutóbbi, Olaszországban bekövetkezett kitöréséből fakadó kockázatok csökkentése érdekében a fertőzött körzetben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásait Olaszország e határozat hatályvesztésének időpontjáig nem engedélyezheti.

| (12) | Ennek megfelelően az olaszországi fertőzött körzetet haladéktalanul létre kell hozni és e határozat mellékletében fel kell tüntetni, továbbá a szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(12)

Ennek megfelelően az olaszországi fertőzött körzetet haladéktalanul létre kell hozni és e határozat mellékletében fel kell tüntetni, továbbá a szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani.

| (13) | Ezenkívül az (EU) 2022/28 végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni és e határozatot kell a helyébe léptetni. |
| --- | --- |

(13)

Ezenkívül az (EU) 2022/28 végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni és e határozatot kell a helyébe léptetni.

| (14) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Olaszország gondoskodik arról, hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikke és az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontja szerint az illetékes olasz hatóság haladéktalanul létrehozzon egy afrikai sertéspestis tekintetében fertőzött körzetet, és hogy ez a körzet legalább az e határozat mellékletében felsorolt területeket magában foglalja.

2. cikk

Olaszország gondoskodik arról, hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikkében meghatározott intézkedéseken túl az afrikai sertéspestisre vonatkozóan a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekre alkalmazandó, az (EU) 2021/605 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések az e határozat mellékletében fertőzött körzetként felsorolt területekre is vonatkozzanak.

3. cikk

Olaszország gondoskodik arról, hogy a mellékletben fertőzött körzetként felsorolt területeken tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásai ne kerüljenek engedélyezésre.

4. cikk

Az (EU) 2022/28 végrehajtási határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ezt a határozatot 2022. április 7-ig kell alkalmazni.

6. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 14-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 64. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelete (2018. december 3.) egyes betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályoknak a jegyzékbe foglalt betegségek kategóriáira történő alkalmazásáról, valamint a jegyzékbe foglalt betegségek terjedésére nézve számottevő kockázatot jelentő fajok és fajcsoportok jegyzékének megállapításáról (HL L 308., 2018.12.4., 21. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/605 végrehajtási rendelete (2021. április 7.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról (HL L 129., 2021.4.15., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2022/28 végrehajtási határozata (2022. január 10.) az afrikai sertéspestis olaszországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes vészhelyzeti intézkedésekről (HL L 6., 2022.1.11., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

| Az Olaszország területén korlátozás alatt álló körzetnek nyilvánított, az 1. és 2. cikkben említett területek | Az alkalmazási időszak vége |
| --- | --- |
| The following Municipalities in Alessandria Province (in the Piedmont Region): Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa
  Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio
  Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio
  Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone
  (8,45727278876742 44,63089265969160
  8,55861517117922 44,74209723634160
  9,13736453800926 44,66989975655660
  9,15540681134747 44,61648181206380
  8,73824220657282 44,72696646719320
  8,61562007223858 44,69190602382560
  8,93040363441492 44,81968883462180
  8,49447544395196 44,62722764850570
  8,56473539819401 44,68789339467210
  8,74636288150420 44,75059273473320
  8,42129291950308 44,63969537998470
  8,75930326899722 44,62691881543910
  8,63740139277921 44,62434812841120
  8,63858222063218 44,75455782334510
  8,71846974527489 44,62638068750350
  8,89386001136932 44,58440010916580
  8,55874665930415 44,71075156306240
  8,69111333204035 44,78299430216140
  8,41915790087027 44,55791198914240
  8,49367163633172 44,55338822789150
  8,74631123216426 44,69512008136360
  8,58719060646501 44,75848315528430
  8,64417289489248 44,68543047716730
  8,99755707864655 44,78043205626340
  8,76829094684916 44,72638568906850
  9,07255271598525 44,64185166864540
  8,54911684802305 44,66663867866640
  8,59226750751732 44,69638794728860
  8,53922967163181 44,64350156328750
  8,72743143861598 44,66586866952670
  8,67002201159106 44,60550700085100
  9,10330699471010 44,70808583954200
  8,78397023610347 44,57487653499660
  9,06107451700302 44,73294309814000
  8,70849659300505 44,68822313714590
  8,42328778652507 44,59475249111450
  8,46360750191520 44,68011546896980
  8,88874777891277 44,67031750803820
  8,75896336772026 44,67223782936240
  8,47458185995056 44,73675717933340
  8,81478031361033 44,68806247709180
  8,57568502491472 44,63214498530620
  9,04427456584015 44,81041974794140
  8,79499080831824 44,76525022594960
  8,59096726302438 44,57435395353490
  8,55652874515147 44,57812296857710
  8,52095609681052 44,59574712770110
  8,97083253884797 44,81192928808210
  8,89458260127221 44,80727990912480
  8,71313346196787 44,76727375186560
  9,04516435521301 44,76163066101660
  8,58674249319950 44,65976966415050
  8,52072973753048 44,69823396728840
  8,90407538971857 44,78435487549180
  8,40346525953094 44,51705875229720
  8,50824775878796 44,65464001092950
  8,84535265104008 44,60267033001400
  8,69624966113450 44,61254452732950
  8,74075623908678 44,61246848769640
  8,69444380311572 44,72886154776960
  8,93927313424989 44,79661096906260
  8,83736482027039 44,65619000581520
  8,51986190900926 44,75239968904180
  8,90846531876548 44,70937403696430
  8,85000461841281 44,72424123571250
  8,67847355085801 44,67598286220460
  8,85816294592197 44,81022548084300
  9,01797825835193 44,68059762387700
  9,05778535753977 44,69138187956990
  8,91940789286359 44,76517145810900
  8,89957005991554 44,73677723481390
  8,96759163176693 44,73477101363680
  8,96918397666821 44,69388675169590
  8,86959918499003 44,77070494279810
  9,10670296027467 44,76028087718580
  9,10801126702959 44,80025258799040
  9,07022073878190 44,78705109135660
  9,16898010826526 44,74151039122800)

  The following Municipalities in Genova and Savona Provinces (in the Liguria Region): Genova province: Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia
  (9,07701363054534 44,38959842091660
  8,66736813999132 44,42141788217480
  8,84168896064697 44,50558661644810
  8,94455916421254 44,60591625352020
  8,74668355712525 44,47140693595360
  8,96292020330127 44,64550266645310
  9,13302858749659 44,44947462784860
  8,89334755666611 44,44190547215230
  8,72187072459182 44,50202491949630
  8,94661631372455 44,51422708949270
  8,71098122547952 44,53265041525070
  8,92005141205065 44,54376466069300
  8,97012668135178 44,58419241630730
  9,08636405507191 44,43426879118750
  8,98918970809976 44,55703078598340
  9,15245091467534 44,51663506957610
  8,66319545541929 44,55618355383190
  8,96002195224501 44,48295317055980
  9,08636229562108 44,55749610563360
  9,11289230015120 44,39246929611560
  8,62116724861755 44,51375313303110
  8,86276300281878 44,53751326563280
  8,62185559483775 44,40833401227560
  9,09204060174516 44,38370676685760
  9,07717417132193 44,46435605006270
  8,99713109929649 44,53346779043700
  9,05104037279880 44,50828718343700
  9,02466149981014 44,58527677522000
  9,06161049957354 44,60168741199910)
  Savona Province: Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello
  (8,46967705260736 44,36287667391410
  8,53655461135511 44,35287070993200
  8,49665184874500 44,40170929565530
  8,43822972522043 44,43186125338140
  8,56797081202658 44,39381081934480
  8,62192644453145 44,48230207013960
  8,53174317384035 44,46875575698000) | 2022. április 7. |

Az Olaszország területén korlátozás alatt álló körzetnek nyilvánított, az 1. és 2. cikkben említett területek

Az alkalmazási időszak vége

The following Municipalities in Alessandria Province (in the Piedmont Region): Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa

Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio

Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio

Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone

(8,45727278876742 44,63089265969160

8,55861517117922 44,74209723634160

9,13736453800926 44,66989975655660

9,15540681134747 44,61648181206380

8,73824220657282 44,72696646719320

8,61562007223858 44,69190602382560

8,93040363441492 44,81968883462180

8,49447544395196 44,62722764850570

8,56473539819401 44,68789339467210

8,74636288150420 44,75059273473320

8,42129291950308 44,63969537998470

8,75930326899722 44,62691881543910

8,63740139277921 44,62434812841120

8,63858222063218 44,75455782334510

8,71846974527489 44,62638068750350

8,89386001136932 44,58440010916580

8,55874665930415 44,71075156306240

8,69111333204035 44,78299430216140

8,41915790087027 44,55791198914240

8,49367163633172 44,55338822789150

8,74631123216426 44,69512008136360

8,58719060646501 44,75848315528430

8,64417289489248 44,68543047716730

8,99755707864655 44,78043205626340

8,76829094684916 44,72638568906850

9,07255271598525 44,64185166864540

8,54911684802305 44,66663867866640

8,59226750751732 44,69638794728860

8,53922967163181 44,64350156328750

8,72743143861598 44,66586866952670

8,67002201159106 44,60550700085100

9,10330699471010 44,70808583954200

8,78397023610347 44,57487653499660

9,06107451700302 44,73294309814000

8,70849659300505 44,68822313714590

8,42328778652507 44,59475249111450

8,46360750191520 44,68011546896980

8,88874777891277 44,67031750803820

8,75896336772026 44,67223782936240

8,47458185995056 44,73675717933340

8,81478031361033 44,68806247709180

8,57568502491472 44,63214498530620

9,04427456584015 44,81041974794140

8,79499080831824 44,76525022594960

8,59096726302438 44,57435395353490

8,55652874515147 44,57812296857710

8,52095609681052 44,59574712770110

8,97083253884797 44,81192928808210

8,89458260127221 44,80727990912480

8,71313346196787 44,76727375186560

9,04516435521301 44,76163066101660

8,58674249319950 44,65976966415050

8,52072973753048 44,69823396728840

8,90407538971857 44,78435487549180

8,40346525953094 44,51705875229720

8,50824775878796 44,65464001092950

8,84535265104008 44,60267033001400

8,69624966113450 44,61254452732950

8,74075623908678 44,61246848769640

8,69444380311572 44,72886154776960

8,93927313424989 44,79661096906260

8,83736482027039 44,65619000581520

8,51986190900926 44,75239968904180

8,90846531876548 44,70937403696430

8,85000461841281 44,72424123571250

8,67847355085801 44,67598286220460

8,85816294592197 44,81022548084300

9,01797825835193 44,68059762387700

9,05778535753977 44,69138187956990

8,91940789286359 44,76517145810900

8,89957005991554 44,73677723481390

8,96759163176693 44,73477101363680

8,96918397666821 44,69388675169590

8,86959918499003 44,77070494279810

9,10670296027467 44,76028087718580

9,10801126702959 44,80025258799040

9,07022073878190 44,78705109135660

9,16898010826526 44,74151039122800)

The following Municipalities in Genova and Savona Provinces (in the Liguria Region): Genova province: Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia

(9,07701363054534 44,38959842091660

8,66736813999132 44,42141788217480

8,84168896064697 44,50558661644810

8,94455916421254 44,60591625352020

8,74668355712525 44,47140693595360

8,96292020330127 44,64550266645310

9,13302858749659 44,44947462784860

8,89334755666611 44,44190547215230

8,72187072459182 44,50202491949630

8,94661631372455 44,51422708949270

8,71098122547952 44,53265041525070

8,92005141205065 44,54376466069300

8,97012668135178 44,58419241630730

9,08636405507191 44,43426879118750

8,98918970809976 44,55703078598340

9,15245091467534 44,51663506957610

8,66319545541929 44,55618355383190

8,96002195224501 44,48295317055980

9,08636229562108 44,55749610563360

9,11289230015120 44,39246929611560

8,62116724861755 44,51375313303110

8,86276300281878 44,53751326563280

8,62185559483775 44,40833401227560

9,09204060174516 44,38370676685760

9,07717417132193 44,46435605006270

8,99713109929649 44,53346779043700

9,05104037279880 44,50828718343700

9,02466149981014 44,58527677522000

9,06161049957354 44,60168741199910)

Savona Province: Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello

(8,46967705260736 44,36287667391410

8,53655461135511 44,35287070993200

8,49665184874500 44,40170929565530

8,43822972522043 44,43186125338140

8,56797081202658 44,39381081934480

8,62192644453145 44,48230207013960

8,53174317384035 44,46875575698000)

2022. április 7.

---