# Eiropas Savienības L 125/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.125.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 125 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 12. maijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.125.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 125

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 12. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses | 1 |
| | | 2012/251/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 24. aprīlis) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XX pielikumā (Vide) | 2 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 405/2012 (2012. gada 4. maijs), ar ko nosaka aizliegumu Zviedrijas karoga kuģiem zvejot ziemeļu garneles Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N | 25 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 406/2012 (2012. gada 4. maijs), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot jūrasvelnus VIIIc, IX un X zonā; ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā | 27 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 407/2012 (2012. gada 4. maijs), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot makreles VIIIc, IX un X zonā; ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā | 29 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 408/2012 (2012. gada 11. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 31 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/252/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 13. jūlijs) par valsts atbalstu Nr. C 6/08 (ex NN 69/07), ko Somija piešķīrusi uzņēmumam Ålands Industrihus Ab

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4905)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2012/253/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 10. maijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 2004/68/EK II pielikumu attiecībā uz galvenajiem vispārīgajiem kritērijiem, kuri jāizpilda, lai teritoriju varētu uzskatīt par brīvu no infekciozā katarālā drudža
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2978)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2012/254/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 10. maijs) par izmantošanai 18. veida produktos paredzētā dihlorvosa neiekļaušanu I, IA vai IB pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 3016)

   (
  1
  ) | 53 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

1

2012/251/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 24. aprīlis) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XX pielikumā (Vide)

2

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 405/2012 (2012. gada 4. maijs), ar ko nosaka aizliegumu Zviedrijas karoga kuģiem zvejot ziemeļu garneles Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N

25

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 406/2012 (2012. gada 4. maijs), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot jūrasvelnus VIIIc, IX un X zonā; ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

CECAF

27

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 407/2012 (2012. gada 4. maijs), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot makreles VIIIc, IX un X zonā; ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

CECAF

29

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 408/2012 (2012. gada 11. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

31

LĒMUMI

2012/252/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 13. jūlijs) par valsts atbalstu Nr. C 6/08 (ex NN 69/07), ko Somija piešķīrusi uzņēmumam Ålands Industrihus Ab

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4905)

   (
  1
  )

Ålands Industrihus Ab

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4905)

1

33

2012/253/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 10. maijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 2004/68/EK II pielikumu attiecībā uz galvenajiem vispārīgajiem kritērijiem, kuri jāizpilda, lai teritoriju varētu uzskatīt par brīvu no infekciozā katarālā drudža
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2978)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2978)

1

51

2012/254/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 10. maijs) par izmantošanai 18. veida produktos paredzētā dihlorvosa neiekļaušanu I, IA vai IB pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 3016)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 3016)

1

53

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (OV L 131, 28.5.2009.) | 54 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (OV L 131, 28.5.2009.)

(OV L 131, 28.5.2009.)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 12.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/1

---

Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1)

Eiropas Savienība, Madagaskaras Republika, Maurīcijas Republika, Seišelu Republika un Zimbabves Republika saskaņā ar turpmāk minētā pagaidu nolīguma 62. pantu ir paziņojušas par to, ka ir pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai provizoriski piemērotu Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses. Tādējādi nolīgumu starp Eiropas Savienību, Madagaskaras Republiku, Maurīcijas Republiku, Seišelu Republiku un Zimbabves Republiku provizoriski piemēro no 2012. gada 14. maija.

---

(1)  OV L 111, 24.4.2012., 1. lpp.

---

| 12.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/2

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 24. aprīlis)

par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XX pielikumā (Vide)

(2012/251/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, 192. panta 1. punktu un 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tā 1. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (2) ("EEZ līgums") II pielikumā un XX pielikumā ir paredzēti īpaši nosacījumi un noteikumi tehnisko noteikumu, standartu, testēšanas, sertifikācijas un vides jomā. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (2) ("EEZ līgums") II pielikumā un XX pielikumā ir paredzēti īpaši nosacījumi un noteikumi tehnisko noteikumu, standartu, testēšanas, sertifikācijas un vides jomā.

| (2) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (3). |
| --- | --- |

(2)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (3).

| (3) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1336/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (4). |
| --- | --- |

(3)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1336/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (4).

| (4) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/112/EK (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvas 76/768/EEK, 88/378/EEK, 1999/13/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/53/EK, 2002/96/EK un 2004/42/EK, lai pielāgotu tās Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (5). |
| --- | --- |

(4)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/112/EK (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvas 76/768/EEK, 88/378/EEK, 1999/13/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/53/EK, 2002/96/EK un 2004/42/EK, lai pielāgotu tās Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (5).

| (5) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 453/2010 (2010. gada 20. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (6). |
| --- | --- |

(5)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 453/2010 (2010. gada 20. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (6).

| (6) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 440/2010 (2010. gada 21. maijs) par atlīdzību Eiropas Ķimikāliju aģentūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (7). |
| --- | --- |

(6)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 440/2010 (2010. gada 21. maijs) par atlīdzību Eiropas Ķimikāliju aģentūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (7).

| (7) | No 2015. gada 1. jūnija ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 atceļ Padomes Direktīvu 67/548/EEK (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (9). Tā kā minētās direktīvas ir iekļautas EEZ līgumā, minētais līgums būtu jāgroza no 2015. gada 1. jūnija, lai ņemtu vērā to atcelšanu. |
| --- | --- |

(7)

No 2015. gada 1. jūnija ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 atceļ Padomes Direktīvu 67/548/EEK (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (9). Tā kā minētās direktīvas ir iekļautas EEZ līgumā, minētais līgums būtu jāgroza no 2015. gada 1. jūnija, lai ņemtu vērā to atcelšanu.

| (8) | Attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma II un XX pielikums. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma II un XX pielikums.

| (9) | Tādēļ Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā būtu jāpamatojas uz pievienoto lēmuma projektu, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā būtu jāpamatojas uz pievienoto lēmuma projektu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosinātajiem grozījumiem EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XX pielikumā (Vide), pamatojas uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2012. gada 24. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. WAMMEN

---

(1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

1

(2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

2

(3)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 354, 31.12.2008., 60. lpp.

4

(5)  OV L 345, 23.12.2008., 68. lpp.

5

(6)  OV L 133, 31.5.2010., 1. lpp.

6

(7)  OV L 126, 22.5.2010., 1. lpp.

7

(8)  Direktīva 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.).

8

(9)  Direktīva 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.).

9

---

PROJEKTS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2012

(... gada ...),

ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) un XX pielikumu (Vide)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1), kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ Līgums"), un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (2). |
| --- | --- |

(1)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (2).

| (2) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1336/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1336/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (3).

| (3) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/112/EK (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvas 76/768/EEK, 88/378/EEK, 1999/13/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/53/EK, 2002/96/EK un 2004/42/EK, lai pielāgotu tās Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (4). |
| --- | --- |

(3)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/112/EK (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvas 76/768/EEK, 88/378/EEK, 1999/13/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/53/EK, 2002/96/EK un 2004/42/EK, lai pielāgotu tās Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (4).

| (4) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 453/2010 (2010. gada 20. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (5). |
| --- | --- |

(4)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 453/2010 (2010. gada 20. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (5).

| (5) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 440/2010 (2010. gada 21. maijs) par atlīdzību Eiropas Ķimikāliju aģentūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (6). |
| --- | --- |

(5)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 440/2010 (2010. gada 21. maijs) par atlīdzību Eiropas Ķimikāliju aģentūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (6).

| (6) | No 2015. gada 1. jūnija ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 atceļ Padomes Direktīvu 67/548/EEK (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (8). Tā kā minētās direktīvas ir iekļautas Līgumā, minētais Līgums būtu jāgroza no 2015. gada 1. jūnija, lai ņemtu vērā to atcelšanu. |
| --- | --- |

(6)

No 2015. gada 1. jūnija ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 atceļ Padomes Direktīvu 67/548/EEK (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (8). Tā kā minētās direktīvas ir iekļautas Līgumā, minētais Līgums būtu jāgroza no 2015. gada 1. jūnija, lai ņemtu vērā to atcelšanu.

| (7) | Attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma II un XX pielikums, |
| --- | --- |

(7)

Attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma II un XX pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) groza, kā noteikts šā lēmuma I līdz III pielikumā.

2. pants

EEZ līguma XX pielikuma (Vide) 21.ab punktā (Padomes Direktīva 1999/13/EK), 32.e punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/53/EK) un 32.fa punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/96/EK) pievieno šādu ievilkumu:

| "— | 32008 L 0112: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/112/EK (OV L 345, 23.12.2008., 68. lpp.)." |
| --- | --- |

"—

32008 L 0112: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/112/EK (OV L 345, 23.12.2008., 68. lpp.)."

3. pants

Regulu (EK) Nr. 1272/2008 un (EK) Nr. 1336/2008, Regulu (ES) Nr. 440/2010 un (ES) Nr. 453/2010 un Direktīvas 2008/112/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā ..., ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (9).

5. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

..., ...

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

EEZ Apvienotās komitejas

sekretāri

---

(1)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

1

(2)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 354, 31.12.2008., 60. lpp.

3

(4)  OV L 345, 23.12.2008., 68. lpp.

4

(5)  OV L 133, 31.5.2010., 1. lpp.

5

(6)  OV L 126, 22.5.2010., 1. lpp.

6

(7)  Direktīva 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.)

7

(8)  Direktīva 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.)

8

(9)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]

9

I PIELIKUMS

EEZ Apvienotās komitejas Lēmumam Nr. .../2012

EEZ līguma II pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma XV nodaļas 1. punktā (Padomes Direktīva 67/548/EEK) un 12.r punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/45/EK) pievieno šādu ievilkumu:






  "— | 32008 R 1272: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.)."; |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma XV nodaļas 1. punktā (Padomes Direktīva 67/548/EEK) un 12.r punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/45/EK) pievieno šādu ievilkumu:

"—

32008 R 1272: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).";

| 2) | pielikuma XV nodaļas 1. punkta (Padomes Direktīva 67/548/EEK) c) pielāgojuma tekstu aizstāj ar šādu:
  "Uz Norvēģiju neattiecas šādi noteikumi:






  i) | 30. pants saistībā ar 4. un 5. pantu attiecībā uz prasībām par to vielu vai vielu grupu klasifikāciju un/vai specifiskajām robežkoncentrācijām, kuras ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā un ir iekļautas turpmākajā sarakstā. Norvēģija var pieprasīt, lai šai vielai piemēro citādu klasifikāciju un/vai specifiskās robežkoncentrācijas;








  Nosaukums | CAS Nr. | Indeksa Nr. | EINECS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| akrilamīds | 79-06-1 | 616-003-00-0 | 201-173-7 |

2)

pielikuma XV nodaļas 1. punkta (Padomes Direktīva 67/548/EEK) c) pielāgojuma tekstu aizstāj ar šādu:

"Uz Norvēģiju neattiecas šādi noteikumi:

i)

30. pants saistībā ar 4. un 5. pantu attiecībā uz prasībām par to vielu vai vielu grupu klasifikāciju un/vai specifiskajām robežkoncentrācijām, kuras ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā un ir iekļautas turpmākajā sarakstā. Norvēģija var pieprasīt, lai šai vielai piemēro citādu klasifikāciju un/vai specifiskās robežkoncentrācijas;

Nosaukums

CAS Nr.

Indeksa Nr.

EINECS

akrilamīds

79-06-1

616-003-00-0

201-173-7

| ii) | 30. pants saistībā ar 4. un 6. pantu attiecībā uz prasībām par to vielu vai vielu grupu klasifikāciju un/vai specifiskajām robežkoncentrācijām, kuras nav uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā un ir iekļautas turpmākajā sarakstā. Norvēģija var pieprasīt, lai šīm vielām piemēro citādu klasifikāciju, marķēšanu un/vai specifiskās robežkoncentrācijas;








  Nosaukums | CAS Nr. | Indeksa Nr. | ELINCS |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Metilakrilamidoglikolāts
  (ar šādu akrilamīda saturu:0,01 % ≤ akrilamīds < 0,1 %) | 77402-05-2 | [NOR-UNN-02-91] | 403-230-3 |
| Metilakrilamidometoksiacetāts
  (ar šādu akrilamīda saturu:0,01 % ≤ akrilamīds < 0,1 %) | 77402-03-0 | [NOR-UNN-03-01] | 401-890-7 |

ii)

30. pants saistībā ar 4. un 6. pantu attiecībā uz prasībām par to vielu vai vielu grupu klasifikāciju un/vai specifiskajām robežkoncentrācijām, kuras nav uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā un ir iekļautas turpmākajā sarakstā. Norvēģija var pieprasīt, lai šīm vielām piemēro citādu klasifikāciju, marķēšanu un/vai specifiskās robežkoncentrācijas;

Nosaukums

CAS Nr.

Indeksa Nr.

ELINCS

Metilakrilamidoglikolāts

(ar šādu akrilamīda saturu:0,01 % ≤ akrilamīds < 0,1 %)

77402-05-2

[NOR-UNN-02-91]

403-230-3

Metilakrilamidometoksiacetāts

(ar šādu akrilamīda saturu:0,01 % ≤ akrilamīds < 0,1 %)

77402-03-0

[NOR-UNN-03-01]

401-890-7

| iii) | Šīs atkāpes zaudē spēku no 2012. gada 1. jūnija, ja līdz šim datumam Norvēģija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu nebūs rīkojusies atbilstīgi priekšlikumiem harmonizētai klasificēšanai un marķēšanai, kas Eiropas Ķimikāliju aģentūraitika iesniegti 2009. gada 1. jūnijā, lai atbalstītu stingrāku klasificēšanu un marķēšanu.
  Ja Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. pantā paredzētā klasificēšanas un marķēšanas harmonizēšanas procedūra tiek ievērota, atkāpju pārskatīšana notiek līdz 2013. gada 31. decembrim. Ja šīs procedūras rezultāti pamato atkāpes, tās ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu var tikt saglabātas. Ja līdz 2014. gada 1. jūlijam šāds lēmums netiek pieņemts, atkāpes nav spēkā no minētā datuma."; |
| --- | --- |

iii)

Šīs atkāpes zaudē spēku no 2012. gada 1. jūnija, ja līdz šim datumam Norvēģija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu nebūs rīkojusies atbilstīgi priekšlikumiem harmonizētai klasificēšanai un marķēšanai, kas Eiropas Ķimikāliju aģentūraitika iesniegti 2009. gada 1. jūnijā, lai atbalstītu stingrāku klasificēšanu un marķēšanu.

Ja Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. pantā paredzētā klasificēšanas un marķēšanas harmonizēšanas procedūra tiek ievērota, atkāpju pārskatīšana notiek līdz 2013. gada 31. decembrim. Ja šīs procedūras rezultāti pamato atkāpes, tās ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu var tikt saglabātas. Ja līdz 2014. gada 1. jūlijam šāds lēmums netiek pieņemts, atkāpes nav spēkā no minētā datuma.";

| 3) | svītro XV nodaļas 12.r punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/45/EK) d) ii) pielāgojuma tekstu; |
| --- | --- |

3)

svītro XV nodaļas 12.r punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/45/EK) d) ii) pielāgojuma tekstu;

| 4) | pielikuma XV nodaļas 12.u punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 648/2004) pievieno šādu ievilkumu:






  "— | 32008 R 1336: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1336/2008 (2008. gada 16. decembris) (OV L 354, 31.12.2008., 60. lpp.)."; |
| --- | --- | --- |

4)

pielikuma XV nodaļas 12.u punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 648/2004) pievieno šādu ievilkumu:

"—

32008 R 1336: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1336/2008 (2008. gada 16. decembris) (OV L 354, 31.12.2008., 60. lpp.).";

| 5) | pielikuma XV nodaļas 12.zc punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006) pievieno šādus ievilkumus:






  "— | 32008 R 1272: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.), |
| --- | --- | --- |

5)

pielikuma XV nodaļas 12.zc punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006) pievieno šādus ievilkumus:

"—

32008 R 1272: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.),

| — | 32010 R 0453: Komisijas Regula (ES) Nr. 453/2010 (2010. gada 20. maijs) (OV L 133, 31.5.2010., 1. lpp.)."; |
| --- | --- |

—

32010 R 0453: Komisijas Regula (ES) Nr. 453/2010 (2010. gada 20. maijs) (OV L 133, 31.5.2010., 1. lpp.).";

| 6) | aiz XV nodaļas 12.zu punkta (Komisijas Lēmums 2010/226/ES) iekļauj šādus punktus:






  "12.zv | 32008 R 1272: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).
  Regulas (EK) Nr. 1272/2008 noteikumus šā līguma vajadzībām pielāgo šādi:






  a) | Lihtenšteinai nav pienākuma izveidot valsts palīdzības dienestu Regulas (EK) Nr. 1272/2008 44. panta nozīmē. Tā vietā Lihtenšteina kompetentās Lihtenšteinas iestādes, kas atbild par ķīmiskām vielām, – Vides aizsardzības biroja – mājaslapā publicēs saiti uz Vācijas Federālā darba drošības un veselības aizsardzības institūta palīdzības dienestu. |
| --- | --- | --- | --- |

6)

aiz XV nodaļas 12.zu punkta (Komisijas Lēmums 2010/226/ES) iekļauj šādus punktus:

"12.zv

32008 R 1272: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 noteikumus šā līguma vajadzībām pielāgo šādi:

a)

Lihtenšteinai nav pienākuma izveidot valsts palīdzības dienestu Regulas (EK) Nr. 1272/2008 44. panta nozīmē. Tā vietā Lihtenšteina kompetentās Lihtenšteinas iestādes, kas atbild par ķīmiskām vielām, – Vides aizsardzības biroja – mājaslapā publicēs saiti uz Vācijas Federālā darba drošības un veselības aizsardzības institūta palīdzības dienestu.

| b) | Uz Norvēģiju neattiecas šādi noteikumi:






  i) | 51. pants saistībā ar 4. pantu un 46. panta 1. punktu attiecībā uz prasībām par to vielu vai vielu grupu klasifikāciju, marķēšanu un/vai specifiskajām robežkoncentrācijām, kuras ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā un ir iekļautas turpmākajā sarakstā. Norvēģija var pieprasīt, lai šai vielai piemēro citādu klasifikāciju, marķēšanu un/vai specifiskās robežkoncentrācijas;








  Nosaukums | CAS Nr. | Indeksa Nr. | EINECS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| akrilamīds | 79-06-1 | 616-003-00-0 | 201-173-7 |

b)

Uz Norvēģiju neattiecas šādi noteikumi:

i)

51. pants saistībā ar 4. pantu un 46. panta 1. punktu attiecībā uz prasībām par to vielu vai vielu grupu klasifikāciju, marķēšanu un/vai specifiskajām robežkoncentrācijām, kuras ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā un ir iekļautas turpmākajā sarakstā. Norvēģija var pieprasīt, lai šai vielai piemēro citādu klasifikāciju, marķēšanu un/vai specifiskās robežkoncentrācijas;

Nosaukums

CAS Nr.

Indeksa Nr.

EINECS

akrilamīds

79-06-1

616-003-00-0

201-173-7

| ii) | 51. pants saistībā ar 4. pantu un 46. panta 1. punktu attiecībā uz prasībām par to vielu vai vielu grupu klasifikāciju, marķēšanu un/vai specifiskajām robežkoncentrācijām, kuras nav uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā un ir iekļautas turpmākajā sarakstā. Norvēģija var pieprasīt, lai šīm vielām piemēro citādu klasifikāciju, marķēšanu un/vai specifiskās robežkoncentrācijas;








  Nosaukums | CAS Nr. | Indeksa Nr. | ELINCS |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Metilakrilamidoglikolāts
  (ar šādu akrilamīda saturu:0,01 % ≤ akrilamīds < 0,1 %) | 77402-05-2 | [NOR-UNN-02-91] | 403-230-3 |
| Metilakrilamidometoksiacetāts
  (ar šādu akrilamīda saturu:0,01 % ≤ akrilamīds < 0,1 %) | 77402-03-0 | [NOR-UNN-03-01] | 401-890-7 |

ii)

51. pants saistībā ar 4. pantu un 46. panta 1. punktu attiecībā uz prasībām par to vielu vai vielu grupu klasifikāciju, marķēšanu un/vai specifiskajām robežkoncentrācijām, kuras nav uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā un ir iekļautas turpmākajā sarakstā. Norvēģija var pieprasīt, lai šīm vielām piemēro citādu klasifikāciju, marķēšanu un/vai specifiskās robežkoncentrācijas;

Nosaukums

CAS Nr.

Indeksa Nr.

ELINCS

Metilakrilamidoglikolāts

(ar šādu akrilamīda saturu:0,01 % ≤ akrilamīds < 0,1 %)

77402-05-2

[NOR-UNN-02-91]

403-230-3

Metilakrilamidometoksiacetāts

(ar šādu akrilamīda saturu:0,01 % ≤ akrilamīds < 0,1 %)

77402-03-0

[NOR-UNN-03-01]

401-890-7

| iii) | 51. pants saistībā ar 4. un 9. pantu un 46. panta 1. punktu attiecībā uz maisījumiem, kuru sastāvā ir iepriekš minēto pielāgojumu i) un ii) punktā noteiktās vielas. |
| --- | --- |

iii)

51. pants saistībā ar 4. un 9. pantu un 46. panta 1. punktu attiecībā uz maisījumiem, kuru sastāvā ir iepriekš minēto pielāgojumu i) un ii) punktā noteiktās vielas.

| iv) | Šīs atkāpes zaudē spēku no 2012. gada 1. jūnija, ja līdz šim datumam Norvēģija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu nebūs rīkojusies atbilstīgi priekšlikumiem harmonizētai klasificēšanai un marķēšanai, kas Eiropas Ķimikāliju aģentūrai tika iesniegti 2009. gada 1. jūnijā, lai atbalstītu stingrāku klasificēšanu un marķēšanu.
  Ja Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. pantā paredzētā klasificēšanas un marķēšanas harmonizēšanas procedūra tiek ievērota, atkāpju pārskatīšana notiek līdz 2013. gada 31. decembrim. Ja šīs procedūras rezultāti pamato atkāpes, tās ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu var tikt saglabātas. Ja līdz 2014. gada 1. jūlijam šāds lēmums netiek pieņemts, atkāpes nav spēkā no minētā datuma. |
| --- | --- |

iv)

Šīs atkāpes zaudē spēku no 2012. gada 1. jūnija, ja līdz šim datumam Norvēģija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu nebūs rīkojusies atbilstīgi priekšlikumiem harmonizētai klasificēšanai un marķēšanai, kas Eiropas Ķimikāliju aģentūrai tika iesniegti 2009. gada 1. jūnijā, lai atbalstītu stingrāku klasificēšanu un marķēšanu.

Ja Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. pantā paredzētā klasificēšanas un marķēšanas harmonizēšanas procedūra tiek ievērota, atkāpju pārskatīšana notiek līdz 2013. gada 31. decembrim. Ja šīs procedūras rezultāti pamato atkāpes, tās ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu var tikt saglabātas. Ja līdz 2014. gada 1. jūlijam šāds lēmums netiek pieņemts, atkāpes nav spēkā no minētā datuma.

| c) | Apzīmējumu, kuri minēti 21. un 22. pantā, teksts islandiešu un norvēģu valodā ir sniegts attiecīgi 5. un 6. papildinājumā. |
| --- | --- |

c)

Apzīmējumu, kuri minēti 21. un 22. pantā, teksts islandiešu un norvēģu valodā ir sniegts attiecīgi 5. un 6. papildinājumā.

| 12.zw | 32010 R 0440: Komisijas Regula (ES) Nr. 440/2010 (2010. gada 21. maijs) par atlīdzību Eiropas Ķimikāliju aģentūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (OV L 126, 22.5.2010., 1. lpp.)."; |
| --- | --- |

12.zw

32010 R 0440: Komisijas Regula (ES) Nr. 440/2010 (2010. gada 21. maijs) par atlīdzību Eiropas Ķimikāliju aģentūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (OV L 126, 22.5.2010., 1. lpp.).";

| 7) | no 2015. gada 1. jūnija svītro XV nodaļas 1. punkta (Padomes Direktīva 67/548/EEK) un 12.r punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/45/EK) tekstu; |
| --- | --- |

7)

no 2015. gada 1. jūnija svītro XV nodaļas 1. punkta (Padomes Direktīva 67/548/EEK) un 12.r punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/45/EK) tekstu;

| 8) | no 2015. gada 1. jūnija svītro 3. papildinājumu (BĪSTAMO VIELU SARAKSTS I PIELIKUMĀ PADOMES DIREKTĪVAI 67/548/EEK) un 4. papildinājumu (BĪSTAMO VIELU SARAKSTS I PIELIKUMĀ PADOMES DIREKTĪVAI 67/548/EEK); |
| --- | --- |

8)

no 2015. gada 1. jūnija svītro 3. papildinājumu (BĪSTAMO VIELU SARAKSTS I PIELIKUMĀ PADOMES DIREKTĪVAI 67/548/EEK) un 4. papildinājumu (BĪSTAMO VIELU SARAKSTS I PIELIKUMĀ PADOMES DIREKTĪVAI 67/548/EEK);

| 9) | iekļauj 5. papildinājumu (Bīstamības un drošības prasību apzīmējumi islandiešu valodā) un 6. papildinājumu (Bīstamības un drošības prasību apzīmējumi norvēģu valodā), kā tas noteikts attiecīgi šā lēmuma II un III pielikumā; |
| --- | --- |

9)

iekļauj 5. papildinājumu (Bīstamības un drošības prasību apzīmējumi islandiešu valodā) un 6. papildinājumu (Bīstamības un drošības prasību apzīmējumi norvēģu valodā), kā tas noteikts attiecīgi šā lēmuma II un III pielikumā;

| 10) | pielikuma XVI nodaļas 1. punktā (Padomes Direktīva 76/768/EEK) un XXIII nodaļas 1. punktā (Padomes Direktīva 88/378/EEK) pievieno šādu ievilkumu:






  "— | 32008 L 0112: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/112/EK (2008. gada 16. decembris) (OV L 345, 23.12.2008., 68. lpp.)."; |
| --- | --- | --- |

10)

pielikuma XVI nodaļas 1. punktā (Padomes Direktīva 76/768/EEK) un XXIII nodaļas 1. punktā (Padomes Direktīva 88/378/EEK) pievieno šādu ievilkumu:

"—

32008 L 0112: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/112/EK (2008. gada 16. decembris) (OV L 345, 23.12.2008., 68. lpp.).";

| 11) | pielikuma XVII nodaļas 9. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/42/EK) pievieno šādu tekstu:
  ", kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32008 L 0112: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/112/EK (2008. gada 16. decembris) (OV L 345, 23.12.2008., 68. lpp.)." |
| --- | --- | --- |

11)

pielikuma XVII nodaļas 9. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/42/EK) pievieno šādu tekstu:

", kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32008 L 0112: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/112/EK (2008. gada 16. decembris) (OV L 345, 23.12.2008., 68. lpp.)."

II PIELIKUMS

EEZ Apvienotās komitejas Lēmumam Nr. .../2012

5. papildinājums

Bīstamības un drošības prasību apzīmējumi islandiešu valodā

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 III pielikumam pievieno šādu tekstu:

| Nr. | Islandiešu valoda |
| --- | --- |
| H200 | Óstöðugt, sprengifimt efni. |
| H201 | Sprengifimt efni, hætta á alsprengingu. |
| H202 | Sprengifimt efni, mikil hætta á sprengibroti. |
| H203 | Sprengifimt efni, hætta á bruna, höggbylgju eða sprengibrotum. |
| H204 | Hætta á bruna eða sprengibrotum. |
| H205 | Hætta á alsprengingu í bruna. |
| H220 | Afar eldfim lofttegund. |
| H221 | Eldfim lofttegund. |
| H222 | Úðabrúsi með afar eldfimum efnum. |
| H223 | Úðabrúsi með eldfimum efnum. |
| H224 | Afar eldfimur vökvi og gufa. |
| H225 | Mjög eldfimur vökvi og gufa. |
| H226 | Eldfimur vökvi og gufa. |
| H228 | Eldfimt, fast efni. |
| H240 | Sprengifimt við hitun. |
| H241 | Eldfimt eða sprengifimt við hitun. |
| H242 | Eldfimt við hitun. |
| H250 | Kviknar í sjálfkrafa við snertingu við loft. |
| H251 | Sjálfhitandi, hætta á sjálfsíkviknun. |
| H252 | Sjálfhitandi í miklu efnismagni, hætta á sjálfsíkviknun. |
| H260 | Í snertingu við vatn myndast eldfimar lofttegundir sem er hætt við sjálfsíkviknun. |
| H261 | Eldfimar lofttegundir myndast við snertingu við vatn |
| H270 | Getur valdið eða aukið bruna, eldmyndandi (oxandi). |
| H271 | Getur valdið bruna eða sprengingu, mjög eldmyndandi (oxandi). |
| H272 | Getur aukið bruna, eldmyndandi (oxandi). |
| H280 | Inniheldur lofttegund undir þrýstingi, getur sprungið við hitun. |
| H281 | Inniheldur kælda lofttegund, getur valdið kalsárum. |
| H290 | Getur verið ætandi fyrir málma. |
| H300 | Banvænt við inntöku. |
| H301 | Eitrað við inntöku. |
| H302 | Hættulegt við inntöku. |
| H304 | Getur verið banvænt við inntöku ef það kemst í öndunarveg. |
| H310 | Banvænt í snertingu við húð. |
| H311 | Eitrað í snertingu við húð. |
| H312 | Hættulegt í snertingu við húð. |
| H314 | Veldur alvarlegum bruna á húð og augnskaða. |
| H315 | Veldur húðertingu. |
| H317 | Getur valdið ofnæmisviðbrögðum í húð. |
| H318 | Veldur alvarlegum augnskaða. |
| H319 | Veldur alvarlegri augnertingu. |
| H330 | Banvænt við innöndun. |
| H331 | Eitrað við innöndun. |
| H332 | Hættulegt við innöndun. |
| H334 | Getur valdið ofnæmis- eða asmaeinkennum eða öndunarerfiðleikum við innöndun. |
| H335 | Getur valdið ertingu í öndunarfærum. |
| H336 | Getur valdið sljóleika eða svima. |
| H340 | Getur valdið erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H341 | Grunað um að valda erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H350 | Getur valdið krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H351 | Grunað um að valda krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H360 | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H361 | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H362 | Getur skaðað börn á brjósti. |
| H370 | Skaðar líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H371 | Getur skaðað líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H372 | Skaðar líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H373 | Getur skaðað líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H400 | Mjög eitrað lífi í vatni. |
| H410 | Mjög eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif. |
| H411 | Eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif. |
| H412 | Skaðlegt lífi í vatni, hefur langvinn áhrif. |
| H413 | Getur valdið langvinnum, skaðlegum áhrifum á líf í vatni. |
| H350i | Getur valdið krabbameini við innöndun. |
| H360F | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. |
| H360D | Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H361f | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. |
| H361d | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H360FD | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H361fd | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H360Fd | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H360Df | Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. |
| EUH 001 | Sprengifimt sem þurrefni. |
| EUH 006 | Sprengifimt með og án andrúmslofts. |
| EUH 014 | Hvarfast kröftuglega við vatn |
| EUH 018 | Getur myndað eldfimar eða sprengifimar blöndur af efnagufu og andrúmslofti við notkun. |
| EUH 019 | Getur myndað sprengifim efnasambönd (peroxíð). |
| EUH 044 | Sprengifimt við hitun í lokuðu rými. |
| EUH 029 | Myndar eitraða lofttegund í snertingu við vatn. |
| EUH 031 | Myndar eitraða lofttegund í snertingu við sýru. |
| EUH 032 | Myndar mjög eitraða lofttegund í snertingu við sýru. |
| EUH 066 | Endurtekin snerting getur valdið þurri eða sprunginni húð. |
| EUH 070 | Eitrað í snertingu við augu. |
| EUH 071 | Ætandi fyrir öndunarfærin. |
| EUH 059 | Hættulegt ósonlaginu. |
| EUH 201/201A | Inniheldur blý. Notist ekki á yfirborð hluta sem ætla má að börn tyggi eða sjúgi. Varúð! Inniheldur blý. |
| EUH 202 | Sýanóakrýlat. Hætta. Límist við húð og augu á nokkrum sekúndum. Geymist þar sem börn ná ekki til. |
| EUH 203 | Inniheldur sexgilt króm. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 204 | Inniheldur ísósýanöt. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 205 | Inniheldur epoxýefnisþætti. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 206 | Varúð! Notist ekki með öðrum vörum. Getur gefið frá sér hættulegar lofttegundir (klór). |
| EUH 207 | Varúð! Inniheldur kadmíum. Hættulegar gufur myndast við notkun. Sjá upplýsingar frá framleiðanda. Farið eftir öryggisleiðbeiningunum. |
| EUH 208 | Inniheldur (heiti næmandi efnis). Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 209/ 209A | Getur orðið mjög eldfimt við notkun. Getur orðið eldfimt við notkun |
| EUH 210 | Öryggisblað er fáanlegt sé um það beðið. |
| EUH 401 | Fylgið notkunarleiðbeiningum til að varast hættu fyrir heilbrigði manna og umhverfið. |

Nr.

Islandiešu valoda

H200

Óstöðugt, sprengifimt efni.

H201

Sprengifimt efni, hætta á alsprengingu.

H202

Sprengifimt efni, mikil hætta á sprengibroti.

H203

Sprengifimt efni, hætta á bruna, höggbylgju eða sprengibrotum.

H204

Hætta á bruna eða sprengibrotum.

H205

Hætta á alsprengingu í bruna.

H220

Afar eldfim lofttegund.

H221

Eldfim lofttegund.

H222

Úðabrúsi með afar eldfimum efnum.

H223

Úðabrúsi með eldfimum efnum.

H224

Afar eldfimur vökvi og gufa.

H225

Mjög eldfimur vökvi og gufa.

H226

Eldfimur vökvi og gufa.

H228

Eldfimt, fast efni.

H240

Sprengifimt við hitun.

H241

Eldfimt eða sprengifimt við hitun.

H242

Eldfimt við hitun.

H250

Kviknar í sjálfkrafa við snertingu við loft.

H251

Sjálfhitandi, hætta á sjálfsíkviknun.

H252

Sjálfhitandi í miklu efnismagni, hætta á sjálfsíkviknun.

H260

Í snertingu við vatn myndast eldfimar lofttegundir sem er hætt við sjálfsíkviknun.

H261

Eldfimar lofttegundir myndast við snertingu við vatn

H270

Getur valdið eða aukið bruna, eldmyndandi (oxandi).

H271

Getur valdið bruna eða sprengingu, mjög eldmyndandi (oxandi).

H272

Getur aukið bruna, eldmyndandi (oxandi).

H280

Inniheldur lofttegund undir þrýstingi, getur sprungið við hitun.

H281

Inniheldur kælda lofttegund, getur valdið kalsárum.

H290

Getur verið ætandi fyrir málma.

H300

Banvænt við inntöku.

H301

Eitrað við inntöku.

H302

Hættulegt við inntöku.

H304

Getur verið banvænt við inntöku ef það kemst í öndunarveg.

H310

Banvænt í snertingu við húð.

H311

Eitrað í snertingu við húð.

H312

Hættulegt í snertingu við húð.

H314

Veldur alvarlegum bruna á húð og augnskaða.

H315

Veldur húðertingu.

H317

Getur valdið ofnæmisviðbrögðum í húð.

H318

Veldur alvarlegum augnskaða.

H319

Veldur alvarlegri augnertingu.

H330

Banvænt við innöndun.

H331

Eitrað við innöndun.

H332

Hættulegt við innöndun.

H334

Getur valdið ofnæmis- eða asmaeinkennum eða öndunarerfiðleikum við innöndun.

H335

Getur valdið ertingu í öndunarfærum.

H336

Getur valdið sljóleika eða svima.

H340

Getur valdið erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H341

Grunað um að valda erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H350

Getur valdið krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H351

Grunað um að valda krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H360

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H361

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H362

Getur skaðað börn á brjósti.

H370

Skaðar líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H371

Getur skaðað líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H372

Skaðar líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H373

Getur skaðað líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H400

Mjög eitrað lífi í vatni.

H410

Mjög eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif.

H411

Eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif.

H412

Skaðlegt lífi í vatni, hefur langvinn áhrif.

H413

Getur valdið langvinnum, skaðlegum áhrifum á líf í vatni.

H350i

Getur valdið krabbameini við innöndun.

H360F

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi.

H360D

Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H361f

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi.

H361d

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H360FD

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H361fd

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H360Fd

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H360Df

Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi.

EUH 001

Sprengifimt sem þurrefni.

EUH 006

Sprengifimt með og án andrúmslofts.

EUH 014

Hvarfast kröftuglega við vatn

EUH 018

Getur myndað eldfimar eða sprengifimar blöndur af efnagufu og andrúmslofti við notkun.

EUH 019

Getur myndað sprengifim efnasambönd (peroxíð).

EUH 044

Sprengifimt við hitun í lokuðu rými.

EUH 029

Myndar eitraða lofttegund í snertingu við vatn.

EUH 031

Myndar eitraða lofttegund í snertingu við sýru.

EUH 032

Myndar mjög eitraða lofttegund í snertingu við sýru.

EUH 066

Endurtekin snerting getur valdið þurri eða sprunginni húð.

EUH 070

Eitrað í snertingu við augu.

EUH 071

Ætandi fyrir öndunarfærin.

EUH 059

Hættulegt ósonlaginu.

EUH 201/201A

Inniheldur blý. Notist ekki á yfirborð hluta sem ætla má að börn tyggi eða sjúgi. Varúð! Inniheldur blý.

EUH 202

Sýanóakrýlat. Hætta. Límist við húð og augu á nokkrum sekúndum. Geymist þar sem börn ná ekki til.

EUH 203

Inniheldur sexgilt króm. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 204

Inniheldur ísósýanöt. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 205

Inniheldur epoxýefnisþætti. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 206

Varúð! Notist ekki með öðrum vörum. Getur gefið frá sér hættulegar lofttegundir (klór).

EUH 207

Varúð! Inniheldur kadmíum. Hættulegar gufur myndast við notkun. Sjá upplýsingar frá framleiðanda. Farið eftir öryggisleiðbeiningunum.

EUH 208

Inniheldur (heiti næmandi efnis). Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 209/ 209A

Getur orðið mjög eldfimt við notkun. Getur orðið eldfimt við notkun

EUH 210

Öryggisblað er fáanlegt sé um það beðið.

EUH 401

Fylgið notkunarleiðbeiningum til að varast hættu fyrir heilbrigði manna og umhverfið.

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 IV pielikuma 2. daļai pievieno šādu tekstu:

| Nr. | Islandiešu valoda |
| --- | --- |
| P101 | Ef leita þarf læknis skal hafa ílát eða merkimiða tiltæk. |
| P102 | Geymist þar sem börn ná ekki til. |
| P103 | Lesið merkimiðann fyrir notkun. |
| P201 | Aflið sérstakra leiðbeininga fyrir notkun. |
| P202 | Nauðsynlegt er að lesa og skilja allar viðvaranir áður en efnið er notað. |
| P210 | Haldið frá hitagjöfum, neistagjöfum, opnum eldi og heitum flötum. — Reykingar bannaðar. |
| P211 | Má ekki úða á opinn eld eða annan íkveikjuvald. |
| P220 | Má ekki nota eða geyma í námunda við fatnað/.../brennanleg efni. |
| P221 | Gætið þess að blanda efninu ekki saman við brennanleg efni/... |
| P222 | Má ekki komast í snertingu við andrúmsloft. |
| P223 | Má alls ekki komast í snertingu við vatn vegna hættu á kröftugu hvarfi og leiftureldi. |
| P230 | Haldið röku með.... |
| P231 | Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund. |
| P232 | Verjið gegn raka. |
| P233 | Ílát skal vera vel lukt. |
| P234 | Má aðeins geyma í upprunalegu íláti. |
| P235 | Geymist á köldum stað. |
| P240 | Jarðtengið/spennujafnið ílát og viðtökubúnað. |
| P241 | Notið sprengiheld rafföng/loftræstibúnað/lýsingu/... |
| P242 | Notið ekki verkfæri sem mynda neista. |
| P243 | Gerið varúðarráðstafanir gegn stöðurafmagni |
| P244 | Gætið þess að ekki sé feiti og olía á þrýstingslokum. |
| P250 | Má ekki verða fyrir hnjaski/höggi/.../núningi |
| P251 | Þrýstihylki: Ekki má gata eða brenna hylki jafnvel þótt þau séu tóm. |
| P260 | Andið ekki að ykkur ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi. |
| P261 | Gætið þess að anda ekki inn ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi. |
| P262 | Má ekki koma í augu eða á húð eða föt. |
| P263 | Forðist alla snertingu við efnið meðan á meðgöngu og brjóstagjöf stendur. |
| P264 | Þvoið...vandlega eftir meðhöndlun. |
| P270 | Neytið ekki matar, drykkjar eða tóbaks við notkun þessarar vöru. |
| P271 | Notið eingöngu utandyra eða í vel loftræstu rými. |
| P272 | Ekki skal farið með vinnuföt af vinnustað hafi þau óhreinkast af efninu. |
| P273 | Forðist losun út í umhverfið. |
| P280 | Notið hlífðarhanska/hlífðarfatnað/augnhlífar/andlitshlífar. |
| P281 | Notið tilskildar persónuhlífar. |
| P282 | Klæðist kuldaeinangrandi hönskum/andlitshlífum/augnhlífum. |
| P283 | Klæðist brunaþolnum/eldþolnum/eldtefjandi fatnaði. |
| P284 | Notið öndunarhlífar. |
| P285 | Notið öndunarhlífar ef loftræsting er ófullnægjandi. |
| P231 + P232 | Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund. Verjið gegn raka. |
| P235 + P410 | Geymist á köldum stað. Hlífið við sólarljósi. |
| P301 | EFTIR INNTÖKU: |
| P302 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: |
| P303 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár): |
| P304 | EFTIR INNÖNDUN: |
| P305 | BERIST EFNIÐ Í AUGU: |
| P306 | EF EFNIÐ FER Á FÖT: |
| P307 | EF um váhrif er að ræða: |
| P308 | EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða: |
| P309 | EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart: |
| P310 | Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P311 | Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P312 | Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart. |
| P313 | Leitið læknis. |
| P314 | Leitið læknis ef lasleika verður vart. |
| P315 | Leitið umsvifalaust læknis. |
| P320 | Brýnt er að fá sérstaka meðferð (sjá ... á þessum merkimiða). |
| P321 | Sérstök meðferð (sjá ... á þessum merkimiða). |
| P322 | Sérstakar ráðstafanir (sjá ... á þessum merkimiða). |
| P330 | Skolið munninn. |
| P331 | EKKI framkalla uppköst. |
| P332 | Ef efnið ertir húð: |
| P333 | Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram: |
| P334 | Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi. |
| P335 | Dustið lausar agnir af húðinni. |
| P336 | Vermið kalna líkamshluta með volgu vatni. Ekki nudda skaddaða svæðið. |
| P337 | Ef augnerting er viðvarandi: |
| P338 | Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram. |
| P340 | Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P341 | Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P342 | Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi: |
| P350 | Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni. |
| P351 | Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni. |
| P352 | Þvoið með mikilli sápu og vatni. |
| P353 | Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu. |
| P360 | Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum. |
| P361 | Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu. |
| P362 | Farið úr fötum, sem óhreinkast af efninu, og þvoið fyrir næstu notkun. |
| P363 | Þvoið föt, sem óhreinkast af efninu, fyrir næstu notkun. |
| P370 | Ef eldur kemur upp: |
| P371 | Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða: |
| P372 | Sprengihætta ef eldur kemur upp. |
| P373 | EKKI reyna að slökkva eld ef hann kemst að sprengifimum efnum. |
| P374 | Beitið eðlilegum varúðarráðstöfunum við slökkvistörf og verið í hæfilegri fjarlægð frá eldinum. |
| P375 | Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu. |
| P376 | Stöðvið leka ef það er óhætt. |
| P377 | Eldur í lekandi gasi: Reynið ekki að slökkva eldinn nema hægt sé að stöðva lekann á öruggan máta. |
| P378 | Notið ... til að slökkva eldinn. |
| P380 | Rýmið svæðið. |
| P381 | Fjarlægið alla íkveikjuvalda ef það er óhætt. |
| P390 | Sogið upp allt sem hellist niður til að afstýra eignatjóni. |
| P391 | Safnið upp því sem hellist niður. |
| P301 + P310 | EFTIR INNTÖKU: Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P301 + P312 | EFTIR INNTÖKU: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart. |
| P301 + P330 + P331 | EFTIR INNTÖKU: Skolið munninn. EKKI framkalla uppköst. |
| P302 + P334 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi. |
| P302 + P350 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni. |
| P302 + P352 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið með mikilli sápu og vatni |
| P303 + P361 + P353 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár): Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu. Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu. |
| P304 + P340 | EFTIR INNÖNDUN: Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P304 + P341 | EFTIR INNÖNDUN: Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P305 + P351 + P338 | BERIST EFNIÐ Í AUGU: Skolið varlega með vatni í nokkrar mínútur. Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram. |
| P306 + P360 | EF EFNIÐ FER Á FÖT: Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum. |
| P307 + P311 | EFum váhrif er að ræða: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P308 + P313 | EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða: Leitið læknis. |
| P309 + P311 | EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P332 + P313 | Ef efnið ertir húð: Leitið læknis. |
| P333 + P313 | Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram: Leitið læknis. |
| P335 + P334 | Dustið lausar agnir af húðinni. Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi. |
| P337 + P313 | Ef augnerting er viðvarandi: Leitið læknis. |
| P342 + P311 | Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P370 + P376 | Ef eldur kemur upp: Stöðvið leka ef það er óhætt. |
| P370 + P378 | Ef eldur kemur upp: Notið ... til að slökkva eldinn. |
| P370 + P380 | Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið. |
| P370 + P380 + P375 | Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu. |
| P371 + P380 + P375 | Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu. |
| P401 | Geymist ... |
| P402 | Geymist á þurrum stað. |
| P403 | Geymist á vel loftræstum stað. |
| P404 | Geymist í lokuðu íláti. |
| P405 | Geymist á læstum stað. |
| P406 | Geymist í tæringarþolnu/...íláti með tæringarþolnu innra lagi. |
| P407 | Hafið loftbil á milli stafla/vörubretta. |
| P410 | Hlífið við sólarljósi. |
| P411 | Geymist við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F. |
| P412 | Setjið ekki í hærri hita en 50 °C/122 °F. |
| P413 | Ef búlkavara vegur meira en ... kg/... pund skal ekki geyma hana í hærri hita en... °C/... °F. |
| P420 | Má ekki geyma hjá öðru efni. |
| P422 | Geymið innihald undir ... |
| P402 + P404 | Geymist á þurrum stað. Geymist í lokuðu íláti. |
| P403 + P233 | Geymist á vel loftræstum stað. Ílát vera vel lukt. |
| P403 + P235 | Geymist á vel-loftræstum stað. Geymist á köldum stað. |
| P410 + P403 | Hlífið við sólarljósi. Geymist á vel loftræstum stað. |
| P410 + P412 | Hlífið við sólarljósi. Hlífið við hærri hita en 50 °C/122 °F. |
| P411 + P235 | Geymist á köldum stað við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F. |
| P501 | Fargið innihaldi/íláti hjá ... |

Nr.

Islandiešu valoda

P101

Ef leita þarf læknis skal hafa ílát eða merkimiða tiltæk.

P102

Geymist þar sem börn ná ekki til.

P103

Lesið merkimiðann fyrir notkun.

P201

Aflið sérstakra leiðbeininga fyrir notkun.

P202

Nauðsynlegt er að lesa og skilja allar viðvaranir áður en efnið er notað.

P210

Haldið frá hitagjöfum, neistagjöfum, opnum eldi og heitum flötum. — Reykingar bannaðar.

P211

Má ekki úða á opinn eld eða annan íkveikjuvald.

P220

Má ekki nota eða geyma í námunda við fatnað/.../brennanleg efni.

P221

Gætið þess að blanda efninu ekki saman við brennanleg efni/...

P222

Má ekki komast í snertingu við andrúmsloft.

P223

Má alls ekki komast í snertingu við vatn vegna hættu á kröftugu hvarfi og leiftureldi.

P230

Haldið röku með....

P231

Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund.

P232

Verjið gegn raka.

P233

Ílát skal vera vel lukt.

P234

Má aðeins geyma í upprunalegu íláti.

P235

Geymist á köldum stað.

P240

Jarðtengið/spennujafnið ílát og viðtökubúnað.

P241

Notið sprengiheld rafföng/loftræstibúnað/lýsingu/...

P242

Notið ekki verkfæri sem mynda neista.

P243

Gerið varúðarráðstafanir gegn stöðurafmagni

P244

Gætið þess að ekki sé feiti og olía á þrýstingslokum.

P250

Má ekki verða fyrir hnjaski/höggi/.../núningi

P251

Þrýstihylki: Ekki má gata eða brenna hylki jafnvel þótt þau séu tóm.

P260

Andið ekki að ykkur ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi.

P261

Gætið þess að anda ekki inn ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi.

P262

Má ekki koma í augu eða á húð eða föt.

P263

Forðist alla snertingu við efnið meðan á meðgöngu og brjóstagjöf stendur.

P264

Þvoið...vandlega eftir meðhöndlun.

P270

Neytið ekki matar, drykkjar eða tóbaks við notkun þessarar vöru.

P271

Notið eingöngu utandyra eða í vel loftræstu rými.

P272

Ekki skal farið með vinnuföt af vinnustað hafi þau óhreinkast af efninu.

P273

Forðist losun út í umhverfið.

P280

Notið hlífðarhanska/hlífðarfatnað/augnhlífar/andlitshlífar.

P281

Notið tilskildar persónuhlífar.

P282

Klæðist kuldaeinangrandi hönskum/andlitshlífum/augnhlífum.

P283

Klæðist brunaþolnum/eldþolnum/eldtefjandi fatnaði.

P284

Notið öndunarhlífar.

P285

Notið öndunarhlífar ef loftræsting er ófullnægjandi.

P231 + P232

Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund. Verjið gegn raka.

P235 + P410

Geymist á köldum stað. Hlífið við sólarljósi.

P301

EFTIR INNTÖKU:

P302

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ:

P303

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár):

P304

EFTIR INNÖNDUN:

P305

BERIST EFNIÐ Í AUGU:

P306

EF EFNIÐ FER Á FÖT:

P307

EF um váhrif er að ræða:

P308

EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða:

P309

EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart:

P310

Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P311

Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P312

Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart.

P313

Leitið læknis.

P314

Leitið læknis ef lasleika verður vart.

P315

Leitið umsvifalaust læknis.

P320

Brýnt er að fá sérstaka meðferð (sjá ... á þessum merkimiða).

P321

Sérstök meðferð (sjá ... á þessum merkimiða).

P322

Sérstakar ráðstafanir (sjá ... á þessum merkimiða).

P330

Skolið munninn.

P331

EKKI framkalla uppköst.

P332

Ef efnið ertir húð:

P333

Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram:

P334

Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi.

P335

Dustið lausar agnir af húðinni.

P336

Vermið kalna líkamshluta með volgu vatni. Ekki nudda skaddaða svæðið.

P337

Ef augnerting er viðvarandi:

P338

Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram.

P340

Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P341

Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P342

Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi:

P350

Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni.

P351

Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni.

P352

Þvoið með mikilli sápu og vatni.

P353

Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu.

P360

Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum.

P361

Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu.

P362

Farið úr fötum, sem óhreinkast af efninu, og þvoið fyrir næstu notkun.

P363

Þvoið föt, sem óhreinkast af efninu, fyrir næstu notkun.

P370

Ef eldur kemur upp:

P371

Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða:

P372

Sprengihætta ef eldur kemur upp.

P373

EKKI reyna að slökkva eld ef hann kemst að sprengifimum efnum.

P374

Beitið eðlilegum varúðarráðstöfunum við slökkvistörf og verið í hæfilegri fjarlægð frá eldinum.

P375

Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu.

P376

Stöðvið leka ef það er óhætt.

P377

Eldur í lekandi gasi: Reynið ekki að slökkva eldinn nema hægt sé að stöðva lekann á öruggan máta.

P378

Notið ... til að slökkva eldinn.

P380

Rýmið svæðið.

P381

Fjarlægið alla íkveikjuvalda ef það er óhætt.

P390

Sogið upp allt sem hellist niður til að afstýra eignatjóni.

P391

Safnið upp því sem hellist niður.

P301 + P310

EFTIR INNTÖKU: Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P301 + P312

EFTIR INNTÖKU: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart.

P301 + P330 + P331

EFTIR INNTÖKU: Skolið munninn. EKKI framkalla uppköst.

P302 + P334

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi.

P302 + P350

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni.

P302 + P352

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið með mikilli sápu og vatni

P303 + P361 + P353

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár): Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu. Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu.

P304 + P340

EFTIR INNÖNDUN: Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P304 + P341

EFTIR INNÖNDUN: Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P305 + P351 + P338

BERIST EFNIÐ Í AUGU: Skolið varlega með vatni í nokkrar mínútur. Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram.

P306 + P360

EF EFNIÐ FER Á FÖT: Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum.

P307 + P311

EFum váhrif er að ræða: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P308 + P313

EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða: Leitið læknis.

P309 + P311

EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P332 + P313

Ef efnið ertir húð: Leitið læknis.

P333 + P313

Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram: Leitið læknis.

P335 + P334

Dustið lausar agnir af húðinni. Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi.

P337 + P313

Ef augnerting er viðvarandi: Leitið læknis.

P342 + P311

Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P370 + P376

Ef eldur kemur upp: Stöðvið leka ef það er óhætt.

P370 + P378

Ef eldur kemur upp: Notið ... til að slökkva eldinn.

P370 + P380

Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið.

P370 + P380 + P375

Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu.

P371 + P380 + P375

Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu.

P401

Geymist ...

P402

Geymist á þurrum stað.

P403

Geymist á vel loftræstum stað.

P404

Geymist í lokuðu íláti.

P405

Geymist á læstum stað.

P406

Geymist í tæringarþolnu/...íláti með tæringarþolnu innra lagi.

P407

Hafið loftbil á milli stafla/vörubretta.

P410

Hlífið við sólarljósi.

P411

Geymist við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F.

P412

Setjið ekki í hærri hita en 50 °C/122 °F.

P413

Ef búlkavara vegur meira en ... kg/... pund skal ekki geyma hana í hærri hita en... °C/... °F.

P420

Má ekki geyma hjá öðru efni.

P422

Geymið innihald undir ...

P402 + P404

Geymist á þurrum stað. Geymist í lokuðu íláti.

P403 + P233

Geymist á vel loftræstum stað. Ílát vera vel lukt.

P403 + P235

Geymist á vel-loftræstum stað. Geymist á köldum stað.

P410 + P403

Hlífið við sólarljósi. Geymist á vel loftræstum stað.

P410 + P412

Hlífið við sólarljósi. Hlífið við hærri hita en 50 °C/122 °F.

P411 + P235

Geymist á köldum stað við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F.

P501

Fargið innihaldi/íláti hjá ...

III PIELIKUMS

EEZ Apvienotās komitejas Lēmumam Nr. .../2012

6. papildinājums

Bīstamības un drošības prasību apzīmējumi norvēģu valodā

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 III pielikumam pievieno šādu tekstu:

| Nr. | Norvēģu valoda |
| --- | --- |
| H200 | Ustabile eksplosive varer. |
| H201 | Eksplosjonsfarlig; fare for masseeksplosjon. |
| H202 | Eksplosjonsfarlig; stor fare for utkast av fragmenter. |
| H203 | Eksplosjonsfarlig; fare for brann, trykkbølge eller utkast av fragmenter. |
| H204 | Fare for brann eller utkast av fragmenter. |
| H205 | Fare for masseeksplosjon ved brann. |
| H220 | Ekstremt brannfarlig gass. |
| H221 | Brannfarlig gass. |
| H222 | Ekstremt brannfarlig aerosol. |
| H223 | Brannfarlig aerosol. |
| H224 | Ekstremt brannfarlig væske og damp. |
| H225 | Meget brannfarlig væske og damp. |
| H226 | Brannfarlig væske og damp. |
| H228 | Brannfarlig fast stoff. |
| H240 | Eksplosjonsfarlig ved oppvarming. |
| H241 | Brann- eller eksplosjonsfarlig ved oppvarming. |
| H242 | Brannfarlig ved oppvarming. |
| H250 | Selvantenner ved kontakt med luft. |
| H251 | Selvopphetende; kan selvantenne. |
| H252 | Selvopphetende i store mengder; kan selvantenne. |
| H260 | Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser som kan selvantenne. |
| H261 | Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser. |
| H270 | Kan forårsake eller forsterke brann; oksiderende. |
| H271 | Kan forårsake brann eller eksplosjon; sterkt oksiderende. |
| H272 | Kan forsterke brann; oksiderende. |
| H280 | Inneholder gass under trykk; kan eksplodere ved oppvarming. |
| H281 | Inneholder nedkjølt gass; kan forårsake alvorlige forfrysninger. |
| H290 | Kan være etsende for metaller. |
| H300 | Dødelig ved svelging. |
| H301 | Giftig ved svelging. |
| H302 | Farlig ved svelging. |
| H304 | Kan være dødelig ved svelging om det kommer ned i luftveiene. |
| H310 | Dødelig ved hudkontakt. |
| H311 | Giftig ved hudkontakt. |
| H312 | Farlig ved hudkontakt. |
| H314 | Gir alvorlige etseskader på hud og øyne. |
| H315 | Irriterer huden. |
| H317 | Kan utløse en allergisk hudreaksjon. |
| H318 | Gir alvorlig øyeskade. |
| H319 | Gir alvorlig øyeirritasjon. |
| H330 | Dødelig ved innånding. |
| H331 | Giftig ved innånding. |
| H332 | Farlig ved innånding. |
| H334 | Kan gi allergi eller astmasymptomer eller pustevansker ved innånding. |
| H335 | Kan forårsake irritasjon av luftveiene. |
| H336 | Kan forårsake døsighet eller svimmelhet. |
| H340 | Kan gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H341 | Mistenkes å kunne gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H350 | Kan forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H351 | Mistenkes for å kunne forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H360 | Kan skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H361 | Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren> |
| H362 | Kan skade barn som ammes. |
| H370 | Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H371 | Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H372 | Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H373 | Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H400 | Meget giftig for liv i vann. |
| H410 | Meget giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann. |
| H411 | Giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann. |
| H412 | Skadelig, med langtidsvirkning, for liv i vann. |
| H413 | Kan forårsake skadelige langtidsvirkninger for liv i vann. |
| H350i | Kan forårsake kreft ved innånding. |
| H360F | Kan skade forplantningsevnen. |
| H360D | Kan gi fosterskader. |
| H361f | Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. |
| H361d | Mistenkes for å kunne gi fosterskader. |
| H360FD | Kan skade forplantningsevnen. Kan gi fosterskader. |
| H361fd | Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader. |
| H360Fd | Kan skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader. |
| H360Df | Kan gi fosterskader. Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. |
| EUH 001 | Eksplosjonsfarlig i tørr tilstand. |
| EUH 006 | Eksplosjonsfarlig ved og uten kontakt med luft. |
| EUH 014 | Reagerer voldsomt med vann. |
| EUH 018 | Ved bruk kan brennbar damp/eksplosive damp-luft-blandinger dannes. |
| EUH 019 | Kan danne eksplosive peroksider. |
| EUH 044 | Eksplosjonsfarlig ved oppvarming i lukket rom. |
| EUH 029 | Ved kontakt med vann utvikles giftig gass. |
| EUH 031 | Ved kontakt med syrer utvikles giftig gass. |
| EUH 032 | Ved kontakt med syrer utvikles meget giftig gass. |
| EUH 066 | Gjentatt eksponering kan gi tørr eller sprukket hud. |
| EUH 070 | Giftig ved øyekontakt. |
| EUH 071 | Etsende for luftveiene. |
| EUH 059 | Farlig for ozonlaget. |
| EUH 201/201A | Inneholder bly. Må ikke brukes på gjenstander som barn vil kunne tygge eller suge på. Advarsel! Inneholder bly. |
| EUH 202 | Cyanoakrylat. Fare. Klistrer sammen hud og øyne på sekunder. Oppbevares utilgjengelig for barn. |
| EUH 203 | Inneholder krom (VI). Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 204 | Inneholder isocyanater. Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 205 | Inneholder epoksyforbindelser. Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 206 | Advarsel! Må ikke brukes sammen med andre produkter. Kan frigjøre farlige gasser (klor). |
| EUH 207 | Advarsel! Inneholder kadmium. Det utvikles farlige gasser under bruk. Se informasjon fra produsenten. Følg sikkerhetsinstruksjonene. |
| EUH 208 | Inneholder <navn på sensibiliserende stoff>. Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 209/ 209A | Kan bli meget brannfarlig ved bruk. Kan bli brannfarlig ved bruk. |
| EUH 210 | Sikkerhetsdatablad er tilgjengelig på anmodning. |
| EUH 401 | Bruksanvisningen må følges, slik at man unngår risiko for menneskers helse og miljøet. |

Nr.

Norvēģu valoda

H200

Ustabile eksplosive varer.

H201

Eksplosjonsfarlig; fare for masseeksplosjon.

H202

Eksplosjonsfarlig; stor fare for utkast av fragmenter.

H203

Eksplosjonsfarlig; fare for brann, trykkbølge eller utkast av fragmenter.

H204

Fare for brann eller utkast av fragmenter.

H205

Fare for masseeksplosjon ved brann.

H220

Ekstremt brannfarlig gass.

H221

Brannfarlig gass.

H222

Ekstremt brannfarlig aerosol.

H223

Brannfarlig aerosol.

H224

Ekstremt brannfarlig væske og damp.

H225

Meget brannfarlig væske og damp.

H226

Brannfarlig væske og damp.

H228

Brannfarlig fast stoff.

H240

Eksplosjonsfarlig ved oppvarming.

H241

Brann- eller eksplosjonsfarlig ved oppvarming.

H242

Brannfarlig ved oppvarming.

H250

Selvantenner ved kontakt med luft.

H251

Selvopphetende; kan selvantenne.

H252

Selvopphetende i store mengder; kan selvantenne.

H260

Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser som kan selvantenne.

H261

Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser.

H270

Kan forårsake eller forsterke brann; oksiderende.

H271

Kan forårsake brann eller eksplosjon; sterkt oksiderende.

H272

Kan forsterke brann; oksiderende.

H280

Inneholder gass under trykk; kan eksplodere ved oppvarming.

H281

Inneholder nedkjølt gass; kan forårsake alvorlige forfrysninger.

H290

Kan være etsende for metaller.

H300

Dødelig ved svelging.

H301

Giftig ved svelging.

H302

Farlig ved svelging.

H304

Kan være dødelig ved svelging om det kommer ned i luftveiene.

H310

Dødelig ved hudkontakt.

H311

Giftig ved hudkontakt.

H312

Farlig ved hudkontakt.

H314

Gir alvorlige etseskader på hud og øyne.

H315

Irriterer huden.

H317

Kan utløse en allergisk hudreaksjon.

H318

Gir alvorlig øyeskade.

H319

Gir alvorlig øyeirritasjon.

H330

Dødelig ved innånding.

H331

Giftig ved innånding.

H332

Farlig ved innånding.

H334

Kan gi allergi eller astmasymptomer eller pustevansker ved innånding.

H335

Kan forårsake irritasjon av luftveiene.

H336

Kan forårsake døsighet eller svimmelhet.

H340

Kan gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H341

Mistenkes å kunne gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H350

Kan forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H351

Mistenkes for å kunne forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H360

Kan skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H361

Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>

H362

Kan skade barn som ammes.

H370

Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H371

Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H372

Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H373

Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H400

Meget giftig for liv i vann.

H410

Meget giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann.

H411

Giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann.

H412

Skadelig, med langtidsvirkning, for liv i vann.

H413

Kan forårsake skadelige langtidsvirkninger for liv i vann.

H350i

Kan forårsake kreft ved innånding.

H360F

Kan skade forplantningsevnen.

H360D

Kan gi fosterskader.

H361f

Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen.

H361d

Mistenkes for å kunne gi fosterskader.

H360FD

Kan skade forplantningsevnen. Kan gi fosterskader.

H361fd

Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader.

H360Fd

Kan skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader.

H360Df

Kan gi fosterskader. Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen.

EUH 001

Eksplosjonsfarlig i tørr tilstand.

EUH 006

Eksplosjonsfarlig ved og uten kontakt med luft.

EUH 014

Reagerer voldsomt med vann.

EUH 018

Ved bruk kan brennbar damp/eksplosive damp-luft-blandinger dannes.

EUH 019

Kan danne eksplosive peroksider.

EUH 044

Eksplosjonsfarlig ved oppvarming i lukket rom.

EUH 029

Ved kontakt med vann utvikles giftig gass.

EUH 031

Ved kontakt med syrer utvikles giftig gass.

EUH 032

Ved kontakt med syrer utvikles meget giftig gass.

EUH 066

Gjentatt eksponering kan gi tørr eller sprukket hud.

EUH 070

Giftig ved øyekontakt.

EUH 071

Etsende for luftveiene.

EUH 059

Farlig for ozonlaget.

EUH 201/201A

Inneholder bly. Må ikke brukes på gjenstander som barn vil kunne tygge eller suge på. Advarsel! Inneholder bly.

EUH 202

Cyanoakrylat. Fare. Klistrer sammen hud og øyne på sekunder. Oppbevares utilgjengelig for barn.

EUH 203

Inneholder krom (VI). Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 204

Inneholder isocyanater. Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 205

Inneholder epoksyforbindelser. Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 206

Advarsel! Må ikke brukes sammen med andre produkter. Kan frigjøre farlige gasser (klor).

EUH 207

Advarsel! Inneholder kadmium. Det utvikles farlige gasser under bruk. Se informasjon fra produsenten. Følg sikkerhetsinstruksjonene.

EUH 208

Inneholder <navn på sensibiliserende stoff>. Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 209/ 209A

Kan bli meget brannfarlig ved bruk. Kan bli brannfarlig ved bruk.

EUH 210

Sikkerhetsdatablad er tilgjengelig på anmodning.

EUH 401

Bruksanvisningen må følges, slik at man unngår risiko for menneskers helse og miljøet.

Regulas (EK) Nr. 1272/2008 IV pielikuma 2. daļai pievieno šādu tekstu:

| Nr. | Norvēģu valoda |
| --- | --- |
| P101 | Dersom det er nødvendig med legehjelp, ha produktets beholder eller etikett for hånden. |
| P102 | Oppbevares utilgjengelig for barn. |
| P103 | Les etiketten før bruk. |
| P201 | Innhent særskilt instruks før bruk. |
| P202 | Skal ikke håndteres før alle advarsler er lest og oppfattet. |
| P210 | Holdes vekk fra varme/gnister/åpen flamme/varme overflater. — Røyking forbudt. |
| P211 | Ikke spray mot åpen flamme eller annen tennkilde. |
| P220 | Må ikke brukes/oppbevares i nærheten av tøy /.../ brennbare materialer. |
| P221 | Må ikke blandes med brennbare stoffer. |
| P222 | Unngå kontakt med luft. |
| P223 | Unngå all kontakt med vann, på grunn av fare for voldsom reaksjon og eksplosjonsaktig brann. |
| P230 | Holdes fuktet med ... |
| P231 | Håndteres under inertgass. |
| P232 | Beskyttes mot fuktighet. |
| P233 | Hold beholderen tett lukket. |
| P234 | Oppbevares bare i originalbeholder. |
| P235 | Oppbevares kjølig. |
| P240 | Beholder og mottaksutstyr jordes/potensialutlignes. |
| P241 | Bruk elektrisk materiell /ventilasjonsmateriell/belysningsmateriell som er eksplosjonssikkert. |
| P242 | Bruk bare verktøy som ikke avgir gnister. |
| P243 | Treff tiltak mot statisk elektrisitet. |
| P244 | Reduksjonsventiler skal holdes fri for fett og olje. |
| P250 | Må ikke utsettes for sliping/støt/.../friksjon. |
| P251 | Beholder under trykk: Må ikke punkteres eller brennes, selv ikke etter bruk. |
| P260 | Ikke innånd støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler. |
| P261 | Unngå innånding av støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler. |
| P262 | Må ikke komme i kontakt med øyne, huden eller klær. |
| P263 | Unngå kontakt under graviditet/amming. |
| P264 | Vask ... grundig etter bruk. |
| P270 | Ikke spis, drikk eller røyk ved bruk av produktet. |
| P271 | Brukes bare utendørs eller i et godt ventilert område. |
| P272 | Tilsølte arbeidsklær må ikke fjernes fra arbeidsplassen. |
| P273 | Unngå utslipp til miljøet. |
| P280 | Benytt vernehansker /verneklær/vernebriller/ansiktsskjerm. |
| P281 | Bruk påkrevd personlig verneutstyr. |
| P282 | Bruk kuldeisolerende hansker /visir/øyevern. |
| P283 | Benytt brannbestandige/flammehemmende klær. |
| P284 | Bruk åndedrettsvern. |
| P285 | Ved utilstrekkelig ventilasjon skal åndedrettsvern benyttes. |
| P231 + P232 | Håndteres under inertgass. Beskyttes mot fuktighet. |
| P235 + P410 | Oppbevares kjølig. Beskyttes mot sollys. |
| P301 | VED SVELGING: |
| P302 | VED HUDKONTAKT: |
| P303 | VED HUDKONTAKT (eller håret): |
| P304 | VED INNÅNDING: |
| P305 | VED KONTAKT MED ØYNENE |
| P306 | VED KONTAKT MED KLÆR: |
| P307 | Ved eksponering: |
| P308 | Ved eksponering eller mistanke om eksponering: |
| P309 | Ved eksponering eller ubehag: |
| P310 | Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P311 | Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P312 | Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag. |
| P313 | Søk legehjelp. |
| P314 | Søk legehjelp ved ubehag. |
| P315 | Søk legehjelp umiddelbart. |
| P320 | Særlig behandling kreves umiddelbart (se ... på etiketten). |
| P321 | Særlig behandling (se ... på etiketten). |
| P322 | Særlige tiltak (se ... på etiketten). |
| P330 | Skyll munnen. |
| P331 | IKKE framkall brekning. |
| P332 | Ved hudirritasjon: |
| P333 | Ved hudirritasjon eller utslett: |
| P334 | Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress. |
| P335 | Børst bort løse partikler fra huden. |
| P336 | Varm opp frostskadede legemsdeler med lunkent vann. Ikke gni på det skadede området. |
| P337 | Ved vedvarende øyeirritasjon: |
| P338 | Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen. |
| P340 | Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P341 | Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P342 | Ved symptomer i luftveiene: |
| P350 | Vask forsiktig med mye såpe og vann. |
| P351 | Skyll forsiktig med vann i flere minutter. |
| P352 | Vask med mye såpe og vann. |
| P353 | Skyll/dusj huden med vann. |
| P360 | Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes. |
| P361 | Tilsølte klær må fjernes straks. |
| P362 | Tilsølte klær må fjernes og vaskes før de brukes på nytt. |
| P363 | Tilsølte klær må vaskes før de brukes på nytt. |
| P370 | Ved brann: |
| P371 | Ved større brann og store mengder: |
| P372 | Eksplosjonsfare ved brann. |
| P373 | IKKE bekjemp brannen når den når eksplosive varer. |
| P374 | Bekjemp brannen med normal forsiktighet på behørig avstand. |
| P375 | Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare. |
| P376 | Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte. |
| P377 | Brann ved gasslekkasje: Ikke slukk med mindre lekkasjen kan stanses på en sikker måte. |
| P378 | Slukk med: ... |
| P380 | Evakuer området. |
| P381 | Fjern alle tennkilder dersom dette kan gjøres på en sikker måte. |
| P390 | Absorber spill for å hindre materiell skade. |
| P391 | Samle opp spill. |
| P301 + P310 | VED SVELGING: Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P301 + P312 | VED SVELGING: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag. |
| P301 + P330 + P331 | VED SVELGING: Skyll munnen. IKKE framkall brekning. |
| P302 + P334 | VED HUDKONTAKT: Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress. |
| P302 + P350 | VED HUDKONTAKT: Vask forsiktig med mye såpe og vann. |
| P302 + P352 | VED HUDKONTAKT: Vask med mye såpe og vann. |
| P303 + P361 + P353 | VED HUDKONTAKT (eller håret): Tilsølte klær må fjernes straks. Skyll/dusj huden med vann. |
| P304 + P340 | VED INNÅNDING: Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P304 + P341 | VED INNÅNDING: Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P305 + P351 + P338 | VED KONTAKT MED ØYNENE: Skyll forsiktig med vann i flere minutter. Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen. |
| P306 + P360 | VED KONTAKT MED KLÆR: Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes. |
| P307 + P311 | Ved eksponering: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P308 + P313 | Ved eksponering eller mistanke om eksponering: Søk legehjelp. |
| P309 + P311 | Ved eksponering eller ubehag: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P332 + P313 | Ved hudirritasjon: Søk legehjelp. |
| P333 + P313 | Ved hudirritasjon eller utslett: Søk legehjelp. |
| P335 + P334 | Børst bort løse partikler fra huden. Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress. |
| P337 + P313 | Ved vedvarende øyeirritasjon: Søk legehjelp. |
| P342 + P311 | Ved symptomer i luftveiene: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P370 + P376 | Ved brann: Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte. |
| P370 + P378 | Ved brann: Slukk med ... |
| P370 + P380 | Ved brann: Evakuer området. |
| P370 + P380 + P375 | Ved brann: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare. |
| P371 + P380 + P375 | Ved større brann og store mengder: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare. |
| P401 | Oppbevares ... |
| P402 | Oppbevares tørt. |
| P403 | Oppbevares på et godt ventilert sted. |
| P404 | Oppbevares i lukket beholder. |
| P405 | Oppbevares innelåst. |
| P406 | Oppbevares i korrosjonsbestandig/... beholder med korrosjonsbestandig indre belegg. |
| P407 | Se til at det er luft mellom stabler/paller. |
| P410 | Beskyttes mot sollys. |
| P411 | Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F. |
| P412 | Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C / 122 °F. |
| P413 | Bulkmengder på over ...kg/...lbs oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F. |
| P420 | Må oppbevares adskilt fra andre materialer. |
| P422 | Oppbevar innholdet under ... |
| P402 + P404 | Oppbevares tørt. Oppbevares i lukket beholder. |
| P403 + P233 | Oppbevares på et godt ventilert sted. Hold beholderen tett lukket. |
| P403 + P235 | Oppbevares på et godt ventilert sted. Oppbevares kjølig. |
| P410 + P403 | Beskyttes mot sollys. Oppbevares på et godt ventilert sted. |
| P410 + P412 | Beskyttes mot sollys. Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C / 122 °F. |
| P411 + P235 | Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F. Oppbevares kjølig. |
| P501 | Innhold/beholder leveres til ... |

Nr.

Norvēģu valoda

P101

Dersom det er nødvendig med legehjelp, ha produktets beholder eller etikett for hånden.

P102

Oppbevares utilgjengelig for barn.

P103

Les etiketten før bruk.

P201

Innhent særskilt instruks før bruk.

P202

Skal ikke håndteres før alle advarsler er lest og oppfattet.

P210

Holdes vekk fra varme/gnister/åpen flamme/varme overflater. — Røyking forbudt.

P211

Ikke spray mot åpen flamme eller annen tennkilde.

P220

Må ikke brukes/oppbevares i nærheten av tøy /.../ brennbare materialer.

P221

Må ikke blandes med brennbare stoffer.

P222

Unngå kontakt med luft.

P223

Unngå all kontakt med vann, på grunn av fare for voldsom reaksjon og eksplosjonsaktig brann.

P230

Holdes fuktet med ...

P231

Håndteres under inertgass.

P232

Beskyttes mot fuktighet.

P233

Hold beholderen tett lukket.

P234

Oppbevares bare i originalbeholder.

P235

Oppbevares kjølig.

P240

Beholder og mottaksutstyr jordes/potensialutlignes.

P241

Bruk elektrisk materiell /ventilasjonsmateriell/belysningsmateriell som er eksplosjonssikkert.

P242

Bruk bare verktøy som ikke avgir gnister.

P243

Treff tiltak mot statisk elektrisitet.

P244

Reduksjonsventiler skal holdes fri for fett og olje.

P250

Må ikke utsettes for sliping/støt/.../friksjon.

P251

Beholder under trykk: Må ikke punkteres eller brennes, selv ikke etter bruk.

P260

Ikke innånd støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler.

P261

Unngå innånding av støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler.

P262

Må ikke komme i kontakt med øyne, huden eller klær.

P263

Unngå kontakt under graviditet/amming.

P264

Vask ... grundig etter bruk.

P270

Ikke spis, drikk eller røyk ved bruk av produktet.

P271

Brukes bare utendørs eller i et godt ventilert område.

P272

Tilsølte arbeidsklær må ikke fjernes fra arbeidsplassen.

P273

Unngå utslipp til miljøet.

P280

Benytt vernehansker /verneklær/vernebriller/ansiktsskjerm.

P281

Bruk påkrevd personlig verneutstyr.

P282

Bruk kuldeisolerende hansker /visir/øyevern.

P283

Benytt brannbestandige/flammehemmende klær.

P284

Bruk åndedrettsvern.

P285

Ved utilstrekkelig ventilasjon skal åndedrettsvern benyttes.

P231 + P232

Håndteres under inertgass. Beskyttes mot fuktighet.

P235 + P410

Oppbevares kjølig. Beskyttes mot sollys.

P301

VED SVELGING:

P302

VED HUDKONTAKT:

P303

VED HUDKONTAKT (eller håret):

P304

VED INNÅNDING:

P305

VED KONTAKT MED ØYNENE

P306

VED KONTAKT MED KLÆR:

P307

Ved eksponering:

P308

Ved eksponering eller mistanke om eksponering:

P309

Ved eksponering eller ubehag:

P310

Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P311

Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P312

Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag.

P313

Søk legehjelp.

P314

Søk legehjelp ved ubehag.

P315

Søk legehjelp umiddelbart.

P320

Særlig behandling kreves umiddelbart (se ... på etiketten).

P321

Særlig behandling (se ... på etiketten).

P322

Særlige tiltak (se ... på etiketten).

P330

Skyll munnen.

P331

IKKE framkall brekning.

P332

Ved hudirritasjon:

P333

Ved hudirritasjon eller utslett:

P334

Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress.

P335

Børst bort løse partikler fra huden.

P336

Varm opp frostskadede legemsdeler med lunkent vann. Ikke gni på det skadede området.

P337

Ved vedvarende øyeirritasjon:

P338

Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen.

P340

Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P341

Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P342

Ved symptomer i luftveiene:

P350

Vask forsiktig med mye såpe og vann.

P351

Skyll forsiktig med vann i flere minutter.

P352

Vask med mye såpe og vann.

P353

Skyll/dusj huden med vann.

P360

Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes.

P361

Tilsølte klær må fjernes straks.

P362

Tilsølte klær må fjernes og vaskes før de brukes på nytt.

P363

Tilsølte klær må vaskes før de brukes på nytt.

P370

Ved brann:

P371

Ved større brann og store mengder:

P372

Eksplosjonsfare ved brann.

P373

IKKE bekjemp brannen når den når eksplosive varer.

P374

Bekjemp brannen med normal forsiktighet på behørig avstand.

P375

Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare.

P376

Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte.

P377

Brann ved gasslekkasje: Ikke slukk med mindre lekkasjen kan stanses på en sikker måte.

P378

Slukk med: ...

P380

Evakuer området.

P381

Fjern alle tennkilder dersom dette kan gjøres på en sikker måte.

P390

Absorber spill for å hindre materiell skade.

P391

Samle opp spill.

P301 + P310

VED SVELGING: Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P301 + P312

VED SVELGING: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag.

P301 + P330 + P331

VED SVELGING: Skyll munnen. IKKE framkall brekning.

P302 + P334

VED HUDKONTAKT: Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress.

P302 + P350

VED HUDKONTAKT: Vask forsiktig med mye såpe og vann.

P302 + P352

VED HUDKONTAKT: Vask med mye såpe og vann.

P303 + P361 + P353

VED HUDKONTAKT (eller håret): Tilsølte klær må fjernes straks. Skyll/dusj huden med vann.

P304 + P340

VED INNÅNDING: Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P304 + P341

VED INNÅNDING: Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P305 + P351 + P338

VED KONTAKT MED ØYNENE: Skyll forsiktig med vann i flere minutter. Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen.

P306 + P360

VED KONTAKT MED KLÆR: Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes.

P307 + P311

Ved eksponering: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P308 + P313

Ved eksponering eller mistanke om eksponering: Søk legehjelp.

P309 + P311

Ved eksponering eller ubehag: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P332 + P313

Ved hudirritasjon: Søk legehjelp.

P333 + P313

Ved hudirritasjon eller utslett: Søk legehjelp.

P335 + P334

Børst bort løse partikler fra huden. Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress.

P337 + P313

Ved vedvarende øyeirritasjon: Søk legehjelp.

P342 + P311

Ved symptomer i luftveiene: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P370 + P376

Ved brann: Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte.

P370 + P378

Ved brann: Slukk med ...

P370 + P380

Ved brann: Evakuer området.

P370 + P380 + P375

Ved brann: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare.

P371 + P380 + P375

Ved større brann og store mengder: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare.

P401

Oppbevares ...

P402

Oppbevares tørt.

P403

Oppbevares på et godt ventilert sted.

P404

Oppbevares i lukket beholder.

P405

Oppbevares innelåst.

P406

Oppbevares i korrosjonsbestandig/... beholder med korrosjonsbestandig indre belegg.

P407

Se til at det er luft mellom stabler/paller.

P410

Beskyttes mot sollys.

P411

Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F.

P412

Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C / 122 °F.

P413

Bulkmengder på over ...kg/...lbs oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F.

P420

Må oppbevares adskilt fra andre materialer.

P422

Oppbevar innholdet under ...

P402 + P404

Oppbevares tørt. Oppbevares i lukket beholder.

P403 + P233

Oppbevares på et godt ventilert sted. Hold beholderen tett lukket.

P403 + P235

Oppbevares på et godt ventilert sted. Oppbevares kjølig.

P410 + P403

Beskyttes mot sollys. Oppbevares på et godt ventilert sted.

P410 + P412

Beskyttes mot sollys. Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C / 122 °F.

P411 + P235

Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F. Oppbevares kjølig.

P501

Innhold/beholder leveres til ...

---

REGULAS

| 12.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/25

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 405/2012

(2012. gada 4. maijs),

ar ko nosaka aizliegumu Zviedrijas karoga kuģiem zvejot ziemeļu garneles Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulā (ES) Nr. 44/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu (2) priekšmets, ir noteiktas kvotas 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulā (ES) Nr. 44/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu (2) priekšmets, ir noteiktas kvotas 2012. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2012. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2012. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2012. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 4. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 25, 27.1.2012., 55. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 3/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Zviedrija |
| Krājums | PRA/04-N. |
| Suga | Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) |
| Zona | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N |
| Datums | 2012. gada 9. marts |

Nr.

3/T&Q

Dalībvalsts

Zviedrija

Krājums

PRA/04-N.

Suga

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)

Zona

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

Datums

2012. gada 9. marts

---

| 12.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/27

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 406/2012

(2012. gada 4. maijs),

ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot jūrasvelnus VIIIc, IX un X zonā; ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulā (ES) Nr. 43/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulā (ES) Nr. 43/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2012. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2012. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2012. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2012. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 4. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 25, 27.1.2012., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 2/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums | ANF/8C3411 |
| Suga | Jūrasvelni (Lophiidae) |
| Zona | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā |
| Datums | 2012. gada 18. janvāris |

Nr.

2/T&Q

Dalībvalsts

Francija

Krājums

ANF/8C3411

Suga

Jūrasvelni (Lophiidae)

Zona

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

Datums

2012. gada 18. janvāris

---

| 12.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/29 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/29

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 407/2012

(2012. gada 4. maijs),

ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot makreles VIIIc, IX un X zonā; ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulā (ES) Nr. 44/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulā (ES) Nr. 44/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2012. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2012. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2012. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2012. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 4. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 25, 27.1.2012., 55. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 1/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Krājums | MAC/8C3411 |
| Suga | Makrele (Scomber scombrus) |
| Zona | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā |
| Datums | 2012. gada 23. marts |

Nr.

1/T&Q

Dalībvalsts

Portugāle

Krājums

MAC/8C3411

Suga

Makrele (Scomber scombrus)

Zona

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

Datums

2012. gada 23. marts

---

| 12.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 408/2012

(2012. gada 11. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 11. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 143,3 |
| MA | 74,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 111,3 |
| 0707 00 05 | JO | 200,0 |
| TR | 128,9 |
| ZZ | 164,5 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| TR | 119,8 |
| ZZ | 172,5 |
| 0805 10 20 | EG | 46,2 |
| IL | 61,3 |
| MA | 44,3 |
| TR | 44,3 |
| ZZ | 49,0 |
| 0805 50 10 | TR | 78,3 |
| ZZ | 78,3 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 86,9 |
| CL | 96,5 |
| CN | 95,4 |
| MA | 85,1 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 133,4 |
| US | 148,7 |
| UY | 85,3 |
| ZA | 92,4 |
| ZZ | 96,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

143,3

MA

74,3

TR

116,2

ZZ

111,3

0707 00 05

JO

200,0

TR

128,9

ZZ

164,5

0709 93 10

JO

225,1

TR

119,8

ZZ

172,5

0805 10 20

EG

46,2

IL

61,3

MA

44,3

TR

44,3

ZZ

49,0

0805 50 10

TR

78,3

ZZ

78,3

0808 10 80

AR

111,2

BR

86,9

CL

96,5

CN

95,4

MA

85,1

MK

29,3

NZ

133,4

US

148,7

UY

85,3

ZA

92,4

ZZ

96,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 12.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/33

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 13. jūlijs)

par valsts atbalstu Nr. C 6/08 (ex NN 69/07), ko Somija piešķīrusi uzņēmumam Ålands Industrihus Ab

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4905)

(Autentisks ir tikai teksts somu un zviedru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/252/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Sūdzībā, ko iesniedza 2006. gada 5. septembrī, Komisija tika informēta par dažādiem pasākumiem, ko Olandes vietējā pašpārvalde (turpmāk – VP) bija veikusi par labu nekustamā īpašuma uzņēmumam Ålands Industrihus Ab (turpmāk – ÅI). Vēstulēs, kas datētas ar 2006. gada 25. oktobri un 2007. gada 14. februāri, Komisija pieprasīja no Somijas informāciju, kas tika sniegta 2007. gada 11. janvāra un 2007. gada 3. aprīļa vēstulēs. Somijas iestādes sniedza papildu informāciju 2007. gada 31. maijā un 2007. gada 12. jūlijā. Sūdzības iesniedzējs sniedza papildu informāciju 2006. gada novembrī un 2007. gada maijā. |
| --- | --- |

(1)

Sūdzībā, ko iesniedza 2006. gada 5. septembrī, Komisija tika informēta par dažādiem pasākumiem, ko Olandes vietējā pašpārvalde (turpmāk – VP) bija veikusi par labu nekustamā īpašuma uzņēmumam Ålands Industrihus Ab (turpmāk – ÅI). Vēstulēs, kas datētas ar 2006. gada 25. oktobri un 2007. gada 14. februāri, Komisija pieprasīja no Somijas informāciju, kas tika sniegta 2007. gada 11. janvāra un 2007. gada 3. aprīļa vēstulēs. Somijas iestādes sniedza papildu informāciju 2007. gada 31. maijā un 2007. gada 12. jūlijā. Sūdzības iesniedzējs sniedza papildu informāciju 2006. gada novembrī un 2007. gada maijā.

| (2) | Ar 2008. gada 30. janvāra vēstuli Komisija informēja Somiju, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) (2) 108. panta 2. punktā (“lēmums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(2)

Ar 2008. gada 30. janvāra vēstuli Komisija informēja Somiju, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) (2) 108. panta 2. punktā (“lēmums par procedūras sākšanu”).

| (3) | Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par minēto atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par minēto atbalstu.

| (4) | Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(4)

Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām.

| (5) | Atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, Somija sniedza informāciju, ko Komisijā reģistrēja 2008. gada 6. maijā, 2010. gada 21. janvārī, 2010. gada 26. februārī, 2010. gada 21. maijā, 2010. gada 18. jūnijā, 2011. gada 18. aprīlī, 2011. gada 27. jūnijā un 2011. gada 28. jūnijā. Savukārt 2010. gada 4. jūnijā notika sanāksme, kurā piedalījās Komisijas dienesti, Somijas iestādes un ÅI pārstāvji. |
| --- | --- |

(5)

Atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, Somija sniedza informāciju, ko Komisijā reģistrēja 2008. gada 6. maijā, 2010. gada 21. janvārī, 2010. gada 26. februārī, 2010. gada 21. maijā, 2010. gada 18. jūnijā, 2011. gada 18. aprīlī, 2011. gada 27. jūnijā un 2011. gada 28. jūnijā. Savukārt 2010. gada 4. jūnijā notika sanāksme, kurā piedalījās Komisijas dienesti, Somijas iestādes un ÅI pārstāvji.

2.   ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

| (6) | ÅI ir reģistrēts Olandes galvaspilsētā Mariehamnā – Baltijas jūras arhipelāgā starp Somijas kontinentālo daļu un Zviedriju, kurā kopējais iedzīvotāju skaits ir aptuveni 28 000. Olande ir Somijas province, bet tai ir augsta autonomijas pakāpe. ÅI pieder galvenokārt VP (84,43 %) un Mariehamnas pilsētai (15,01 %). Pārējie akcionāri ir citas vietējās pašpārvaldes Olandē (4). |
| --- | --- |

(6)

ÅI ir reģistrēts Olandes galvaspilsētā Mariehamnā – Baltijas jūras arhipelāgā starp Somijas kontinentālo daļu un Zviedriju, kurā kopējais iedzīvotāju skaits ir aptuveni 28 000. Olande ir Somijas province, bet tai ir augsta autonomijas pakāpe. ÅI pieder galvenokārt VP (84,43 %) un Mariehamnas pilsētai (15,01 %). Pārējie akcionāri ir citas vietējās pašpārvaldes Olandē (4).

| (7) | ÅI darbība ir saistīta ar būvniecību, īpašumiem un ēku iznomāšanu rūpnieciskai un komerciālai izmantošanai. Kā norādījusi Somija, uzņēmuma darbības mērķis ir nodrošināt ēkas uzņēmumiem Olandē, lai veicinātu daudzveidīgu un konkurētspējīgu ekonomiku. |
| --- | --- |

(7)

ÅI darbība ir saistīta ar būvniecību, īpašumiem un ēku iznomāšanu rūpnieciskai un komerciālai izmantošanai. Kā norādījusi Somija, uzņēmuma darbības mērķis ir nodrošināt ēkas uzņēmumiem Olandē, lai veicinātu daudzveidīgu un konkurētspējīgu ekonomiku.

| (8) | Līdz 1999. gadam ÅI uzņēmējdarbības vēriens bija neliels (5). ÅI bilance palielinājās ļoti lēnām, ja vispār palielinājās (6). Šajā saistībā ÅI valde nolēma meklēt jaunas uzņēmējdarbības iespējas, lai varētu izvērst savu darbību. Vienlaikus vietējā uzņēmēju kopiena (ko veidoja gandrīz tikai mazi uzņēmumi) izteica vēlmi, lai tiktu izveidots “tehnoloģiju parks”, t. i., tādu biroja telpu kopums, kur zem viena jumta varētu mitināties vietējie uzņēmumi, lai tādējādi veicinātu sadarbību, radītu jaunas idejas un kopumā sekmētu uzņēmējdarbību. Galu galā šī vēlme konkretizējās kā iTiden biroju parks (kvarteret iTiden). Projekta priekšvēsture ir sīkāk izklāstīta 2.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(8)

Līdz 1999. gadam ÅI uzņēmējdarbības vēriens bija neliels (5). ÅI bilance palielinājās ļoti lēnām, ja vispār palielinājās (6). Šajā saistībā ÅI valde nolēma meklēt jaunas uzņēmējdarbības iespējas, lai varētu izvērst savu darbību. Vienlaikus vietējā uzņēmēju kopiena (ko veidoja gandrīz tikai mazi uzņēmumi) izteica vēlmi, lai tiktu izveidots “tehnoloģiju parks”, t. i., tādu biroja telpu kopums, kur zem viena jumta varētu mitināties vietējie uzņēmumi, lai tādējādi veicinātu sadarbību, radītu jaunas idejas un kopumā sekmētu uzņēmējdarbību. Galu galā šī vēlme konkretizējās kā iTiden biroju parks (kvarteret iTiden). Projekta priekšvēsture ir sīkāk izklāstīta 2.2. iedaļā.

2.2.   iTiden PROJEKTS
   (7)

| (9) | Apspriedes par iespēju uzbūvēt “tehnoloģiju parku” starp vietējās uzņēmēju kopienas pārstāvjiem un VP sākās jau 1999. gadā. Tika organizēti kopīgi izpētes braucieni uz līdzīgiem objektiem Zviedrijā. |
| --- | --- |

(9)

Apspriedes par iespēju uzbūvēt “tehnoloģiju parku” starp vietējās uzņēmēju kopienas pārstāvjiem un VP sākās jau 1999. gadā. Tika organizēti kopīgi izpētes braucieni uz līdzīgiem objektiem Zviedrijā.

| (10) | Projekts 2000. gadā tika nodots darba grupai, kas 2000. gada pavasarī iesniedza VP un Mariehamnas pilsētai priekšlikumu. Projekts un VP plāni to uzbūvēt un finansēt tika minēti VP 2000. gada budžetā (8) un apstiprināti 2001. gada budžetā, kurā VP arī pieprasīja līdzekļus iespējamai kapitāla palielināšanai infrastruktūras projektiem, tostarp ÅI vajadzībām (līdzīga prasība tika iekļauta 2000. gada budžetā) (9). |
| --- | --- |

(10)

Projekts 2000. gadā tika nodots darba grupai, kas 2000. gada pavasarī iesniedza VP un Mariehamnas pilsētai priekšlikumu. Projekts un VP plāni to uzbūvēt un finansēt tika minēti VP 2000. gada budžetā (8) un apstiprināti 2001. gada budžetā, kurā VP arī pieprasīja līdzekļus iespējamai kapitāla palielināšanai infrastruktūras projektiem, tostarp ÅI vajadzībām (līdzīga prasība tika iekļauta 2000. gada budžetā) (9).

| (11) | ÅI2001. gada 12. jūlijā, izmantojot kapitāla palielinājumu, nopirka zemi Mariehamnas Västra Klinten rajonā, kur tika plānots būvēt iTiden. Saistībā ar šo pirkumu ÅI arī panāca iTiden projektam vajadzīgās pārmaiņas pilsētplānojumā. |
| --- | --- |

(11)

ÅI2001. gada 12. jūlijā, izmantojot kapitāla palielinājumu, nopirka zemi Mariehamnas Västra Klinten rajonā, kur tika plānots būvēt iTiden. Saistībā ar šo pirkumu ÅI arī panāca iTiden projektam vajadzīgās pārmaiņas pilsētplānojumā.

| (12) | Savā 2002. gada budžetā VP norādīja, ka ÅI sāks būvēt iTiden 2002. gadā un ka tam, visticamāk, būs vajadzīgs kapitāla palielinājums (kura nodrošināšanai VP pieprasīja vajadzīgās budžeta apropriācijas) (10). |
| --- | --- |

(12)

Savā 2002. gada budžetā VP norādīja, ka ÅI sāks būvēt iTiden 2002. gadā un ka tam, visticamāk, būs vajadzīgs kapitāla palielinājums (kura nodrošināšanai VP pieprasīja vajadzīgās budžeta apropriācijas) (10).

| (13) | 2002. gada sākumā tika iecelta iTiden būvniecības darba grupa un nolīgts arhitekts. Tika aptaujāti potenciālie īrnieki, lai noskaidrotu viņu ieinteresētību īrēt īpašumu iTiden parkā. Savukārt 2003. gada pavasarī tika veikti zemes sagatavošanas darbi, un 2003. gada vasarā sākās būvniecības 1. posms (projekts tika plānots divos secīgos būvniecības posmos). Pirmie īrnieki iTiden pabeigtajā 1. posma daļā ievācās 2004. gada 1. decembrī. |
| --- | --- |

(13)

2002. gada sākumā tika iecelta iTiden būvniecības darba grupa un nolīgts arhitekts. Tika aptaujāti potenciālie īrnieki, lai noskaidrotu viņu ieinteresētību īrēt īpašumu iTiden parkā. Savukārt 2003. gada pavasarī tika veikti zemes sagatavošanas darbi, un 2003. gada vasarā sākās būvniecības 1. posms (projekts tika plānots divos secīgos būvniecības posmos). Pirmie īrnieki iTiden pabeigtajā 1. posma daļā ievācās 2004. gada 1. decembrī.

| (14) | iTiden 2. posma būvniecība tika sākta 2006. gada rudenī un pabeigta 2007. gadā. |
| --- | --- |

(14)

iTiden 2. posma būvniecība tika sākta 2006. gada rudenī un pabeigta 2007. gadā.

2.3.   VALSTS ATBALSTA PASĀKUMI

| (15) | Komisijas oficiālajā izmeklēšanā tika aptvertas vairākas kapitāla iepludināšanas (“kapitāla palielinājumi”) un banku aizdevumu garantijas (“aizdevumu garantijas”), ko sniedza VP par labu ÅI laikposmā no 1997. līdz 2007. gadam. Šie pasākumi ir atspoguļoti turpmāk tabulā (kapitāla iepludināšanas ir numurētas no C–I līdz C–XI, un garantijas ir numurētas no G–I līdz G–III).








  Pasākums | Pasākuma datums | Kapitāla palielinājumi
  (EUR) | Aizdevumu garantijas
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C–I (11) | 18.6.1997. | 84 094,39 | |
| C–II (11) | 22.6.2000. | 340 582,27 | |
| C–III (11) | 10.10.2000. | 114 368,37 | |
| C–IV | 20.7.2001. | 353 199,00 | |
| C–V | 15.8.2002. | 599 933,73 | |
| C–VI | 13.3.2003. | 799 911,64 | |
| G–I | 9.10.2003. | | 2 600 000,00 |
| C–VII | 6.5.2004. | 515 165,97 | |
| C–VIII | 30.9.2004. | 669 896,95 | |
| G–II | 2.11.2004. | | 1 160 000,00 |
| C–IX | 16.6.2005. | 199 977,91 | |
| C–X | 16.6.2005. | 234 961,43 | |
| G–III | 13.12.2005. | | 2 600 000,00 |
| C–XI | 15.2.2007. | 1 379 998,95 | |
| | KOPĀ | 5 292 090,61 | 6 360 000,00 |

(15)

Komisijas oficiālajā izmeklēšanā tika aptvertas vairākas kapitāla iepludināšanas (“kapitāla palielinājumi”) un banku aizdevumu garantijas (“aizdevumu garantijas”), ko sniedza VP par labu ÅI laikposmā no 1997. līdz 2007. gadam. Šie pasākumi ir atspoguļoti turpmāk tabulā (kapitāla iepludināšanas ir numurētas no C–I līdz C–XI, un garantijas ir numurētas no G–I līdz G–III).

Pasākums

Pasākuma datums

Kapitāla palielinājumi

(EUR)

Aizdevumu garantijas

(EUR)

C–I (11)

18.6.1997.

84 094,39

C–II (11)

22.6.2000.

340 582,27

C–III (11)

10.10.2000.

114 368,37

C–IV

20.7.2001.

353 199,00

C–V

15.8.2002.

599 933,73

C–VI

13.3.2003.

799 911,64

G–I

9.10.2003.

2 600 000,00

C–VII

6.5.2004.

515 165,97

C–VIII

30.9.2004.

669 896,95

G–II

2.11.2004.

1 160 000,00

C–IX

16.6.2005.

199 977,91

C–X

16.6.2005.

234 961,43

G–III

13.12.2005.

2 600 000,00

C–XI

15.2.2007.

1 379 998,95

KOPĀ

5 292 090,61

6 360 000,00

| (16) | Salīdzinot ar pasākumu tabulu, kas iekļauta procedūras sākšanas lēmuma 7. punktā, ir svītrota aizdevuma garantija par summu EUR 2 587 500, datēta ar 2006. gada 26. oktobri, jo tā nekad netika īstenota praksē (pēc Somijas tiesu lēmuma pieņemšanas). Turklāt kapitāla palielinājums C–XI, kas procedūras sākšanas lēmumā datēts ar 2006. gada 12. jūniju, šajā tabulā ir datēts ar 2007. gada 15. februāri, jo izmeklēšanā kļuva skaidrs, ka šis pasākums tika īstenots vēlākā datumā. VP lēmumu piešķirt šo kapitāla palielinājumu nesen (2011. gada 6. aprīlī) atcēla Somijas Augstākā administratīvā tiesa (sk. 114. apsvērumu). Tomēr, tā kā kapitāls tika izmaksāts ÅI 2007. gadā un nav atmaksāts, Komisija uzskata, ka valsts tiesas lēmums nav iemesls, lai šo pasākumu neiekļautu tās izmeklēšanas jomā. |
| --- | --- |

(16)

Salīdzinot ar pasākumu tabulu, kas iekļauta procedūras sākšanas lēmuma 7. punktā, ir svītrota aizdevuma garantija par summu EUR 2 587 500, datēta ar 2006. gada 26. oktobri, jo tā nekad netika īstenota praksē (pēc Somijas tiesu lēmuma pieņemšanas). Turklāt kapitāla palielinājums C–XI, kas procedūras sākšanas lēmumā datēts ar 2006. gada 12. jūniju, šajā tabulā ir datēts ar 2007. gada 15. februāri, jo izmeklēšanā kļuva skaidrs, ka šis pasākums tika īstenots vēlākā datumā. VP lēmumu piešķirt šo kapitāla palielinājumu nesen (2011. gada 6. aprīlī) atcēla Somijas Augstākā administratīvā tiesa (sk. 114. apsvērumu). Tomēr, tā kā kapitāls tika izmaksāts ÅI 2007. gadā un nav atmaksāts, Komisija uzskata, ka valsts tiesas lēmums nav iemesls, lai šo pasākumu neiekļautu tās izmeklēšanas jomā.

| (17) | Kā norādījušas Somijas iestādes, visi kapitāla palielinājumi tika nodrošināti, lai finansētu iTiden projektu, izņemot šos: | C–I) kapitāla iepludināšana 1997. gada 18. jūnijā (EUR 84 094,39); |
| --- | --- | --- |

(17)

Kā norādījušas Somijas iestādes, visi kapitāla palielinājumi tika nodrošināti, lai finansētu iTiden projektu, izņemot šos:

C–I) kapitāla iepludināšana 1997. gada 18. jūnijā (EUR 84 094,39);

| | C–II) kapitāla iepludināšana 2000. gada 22. jūnijā (EUR 340 582,27); |
| --- | --- |

C–II) kapitāla iepludināšana 2000. gada 22. jūnijā (EUR 340 582,27);

| | C–III) kapitāla iepludināšana 2000. gada 10. oktobrī (EUR 114 368,37); |
| --- | --- |

C–III) kapitāla iepludināšana 2000. gada 10. oktobrī (EUR 114 368,37);

| | C–VIII) kapitāla iepludināšana 2004. gada 30. septembrī (EUR 669 896,95); |
| --- | --- |

C–VIII) kapitāla iepludināšana 2004. gada 30. septembrī (EUR 669 896,95);

| | C–IX) kapitāla iepludināšana 2005. gada 16. jūnijā (EUR 199 977,91). |
| --- | --- |

C–IX) kapitāla iepludināšana 2005. gada 16. jūnijā (EUR 199 977,91).

| (18) | Kā norādījusi Somija, visas aizdevumu garantijas tika sniegtas, lai finansētu iTiden projektu. Plašāka informācija par aizdevumu garantijām izklāstīta 66.–86. apsvērumā. |
| --- | --- |

(18)

Kā norādījusi Somija, visas aizdevumu garantijas tika sniegtas, lai finansētu iTiden projektu. Plašāka informācija par aizdevumu garantijām izklāstīta 66.–86. apsvērumā.

3.   IEMESLI PROCEDŪRAS SĀKŠANAI ATBILSTOŠI LESD 108. PANTA 2. PUNKTAM

| (19) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija apšaubīja, vai kapitāla palielinājumi un aizdevumu garantijas ir saderīgi ar iekšējo tirgu turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(19)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija apšaubīja, vai kapitāla palielinājumi un aizdevumu garantijas ir saderīgi ar iekšējo tirgu turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

| (20) | Attiecībā uz valsts atbalsta esamību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē Komisija norādīja, ka pasākumi ietver valsts līdzekļus, jo tos piešķīra vietējās pašpārvaldes, un ka tie ir selektīvi, jo paredzēti konkrēti ÅI. Attiecībā uz kritēriju, vai pasākumi radīja “priekšrocību, kuru atbalsta saņēmējs nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos”, jo privāts ieguldītājs, pamatojoties uz rentabilitātes izredzēm ilgtermiņā, nebūtu piešķīris tādu pašu atbalstu, Komisija apšaubīja, ka privāts ieguldītājs būtu nodrošinājis kapitālu, kā to darīja VP, ņemot vērā ÅI ilgstošos zaudējumus vai – labākajā gadījumā – ļoti pieticīgo peļņu. Konkrēti attiecībā uz aizdevumu garantijām Komisija apšaubīja, ka ÅI būtu spējis saņemt salīdzināmu finansiālu atbalstu tirgos, un tādējādi secināja, ka minētās garantijas nodrošināja priekšrocību ÅI. Komisija arī uzskatīja, ka jebkuras šādas priekšrocības varētu kropļot konkurenci un Kopienas iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz valsts atbalsta esamību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē Komisija norādīja, ka pasākumi ietver valsts līdzekļus, jo tos piešķīra vietējās pašpārvaldes, un ka tie ir selektīvi, jo paredzēti konkrēti ÅI. Attiecībā uz kritēriju, vai pasākumi radīja “priekšrocību, kuru atbalsta saņēmējs nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos”, jo privāts ieguldītājs, pamatojoties uz rentabilitātes izredzēm ilgtermiņā, nebūtu piešķīris tādu pašu atbalstu, Komisija apšaubīja, ka privāts ieguldītājs būtu nodrošinājis kapitālu, kā to darīja VP, ņemot vērā ÅI ilgstošos zaudējumus vai – labākajā gadījumā – ļoti pieticīgo peļņu. Konkrēti attiecībā uz aizdevumu garantijām Komisija apšaubīja, ka ÅI būtu spējis saņemt salīdzināmu finansiālu atbalstu tirgos, un tādējādi secināja, ka minētās garantijas nodrošināja priekšrocību ÅI. Komisija arī uzskatīja, ka jebkuras šādas priekšrocības varētu kropļot konkurenci un Kopienas iekšējo tirdzniecību.

| (21) | Komisija apšaubīja, ka tad, ja šie pasākumi būtu uzskatāmi par valsts atbalstu, tos varētu uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(21)

Komisija apšaubīja, ka tad, ja šie pasākumi būtu uzskatāmi par valsts atbalstu, tos varētu uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

| (22) | Visbeidzot, Komisija apšaubīja Somijas apgalvojumu, ka tad, ja pasākumi patiešām tiktu uzskatīti par valsts atbalstu, tie tika piešķirti atbilstoši atbalsta shēmām, kas bija piemērojamas jau pirms Somijas iestāšanās ES, un tāpēc būtu likumīgi. |
| --- | --- |

(22)

Visbeidzot, Komisija apšaubīja Somijas apgalvojumu, ka tad, ja pasākumi patiešām tiktu uzskatīti par valsts atbalstu, tie tika piešķirti atbilstoši atbalsta shēmām, kas bija piemērojamas jau pirms Somijas iestāšanās ES, un tāpēc būtu likumīgi.

4.   NO SOMIJAS SAŅEMTIE APSVĒRUMI

4.1.   PASĀKUMI NAV VALSTS ATBALSTS

| (23) | Somija uzskata, ka VP ir rīkojusies saskaņā ar tirgus ieguldītāja principu, t. i., ka pasākumi tika veikti, pamatojoties uz VP izredzēm gūt ieņēmumus no tās ieguldījumiem. Somija ir apgalvojusi, ka motivācija lēmumam par ieguldījumiem bija uzņēmuma programma par jaunu ieguldījumu veikšanu, galvenokārt izmantojot iTiden projektu. Tāpēc pasākumi nebija paredzēti, lai segtu iepriekšējus zaudējumus vai atbalstītu uzņēmumu, kas strādā ar zaudējumiem. VP ir guvusi konkrētu vērtību no saviem ieguldījumiem jaunās akcijās uzņēmumā ÅI, jo uzņēmuma vērtība palielinājās vienlaikus ar akciju parakstīšanu. Tāpēc ÅI nesaņēma tādu priekšrocību, ko tas nebūtu varējis saņemt no privāta ieguldītāja. |
| --- | --- |

(23)

Somija uzskata, ka VP ir rīkojusies saskaņā ar tirgus ieguldītāja principu, t. i., ka pasākumi tika veikti, pamatojoties uz VP izredzēm gūt ieņēmumus no tās ieguldījumiem. Somija ir apgalvojusi, ka motivācija lēmumam par ieguldījumiem bija uzņēmuma programma par jaunu ieguldījumu veikšanu, galvenokārt izmantojot iTiden projektu. Tāpēc pasākumi nebija paredzēti, lai segtu iepriekšējus zaudējumus vai atbalstītu uzņēmumu, kas strādā ar zaudējumiem. VP ir guvusi konkrētu vērtību no saviem ieguldījumiem jaunās akcijās uzņēmumā ÅI, jo uzņēmuma vērtība palielinājās vienlaikus ar akciju parakstīšanu. Tāpēc ÅI nesaņēma tādu priekšrocību, ko tas nebūtu varējis saņemt no privāta ieguldītāja.

| (24) | Neatkarīgi no jebkādas iespējamas priekšrocības Somija arī uzskata, ka pasākumus nevar klasificēt kā valsts atbalstu, jo nav konkrētu pierādījumu par būtisku ietekmi uz konkurenci Olandes nekustamā īpašuma tirgū. |
| --- | --- |

(24)

Neatkarīgi no jebkādas iespējamas priekšrocības Somija arī uzskata, ka pasākumus nevar klasificēt kā valsts atbalstu, jo nav konkrētu pierādījumu par būtisku ietekmi uz konkurenci Olandes nekustamā īpašuma tirgū.

4.2.   JA PASĀKUMI IR VALSTS ATBALSTS, TAS IR LIKUMĪGS ATBILSTOŠI PASTĀVOŠAJĀM ATBALSTA SHĒMĀM

| (25) | Tomēr, ja tiek secināts, ka pasākumi ietver valsts atbalsta elementu, tad atbalsts, pēc Somijas ieskatiem, būtu jāuzskata par likumīgu. Somija ir apgalvojusi, ka gan uz kapitāla ieplūdēm, gan uz garantijām attiecās pastāvošās atbalsta shēmas, kas tika ieviestas pirms Somijas iestāšanās ES. |
| --- | --- |

(25)

Tomēr, ja tiek secināts, ka pasākumi ietver valsts atbalsta elementu, tad atbalsts, pēc Somijas ieskatiem, būtu jāuzskata par likumīgu. Somija ir apgalvojusi, ka gan uz kapitāla ieplūdēm, gan uz garantijām attiecās pastāvošās atbalsta shēmas, kas tika ieviestas pirms Somijas iestāšanās ES.

4.3.   JA TAS IR JAUNS VALSTS ATBALSTS, TAS TOMĒR IR SADERĪGS AR IEKŠĒJO TIRGU

| (26) | Ja pasākumi būtu nelikumīgs valsts atbalsts, tie tomēr būtu jāuzskata par saderīgiem ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, jo to mērķis bija reģiona attīstīšana un jaunu darbavietu radīšana, galvenokārt veicinot reģiona ekonomikas daudzveidību, jo tā ir pārāk atkarīga no kuģniecības nozares. |
| --- | --- |

(26)

Ja pasākumi būtu nelikumīgs valsts atbalsts, tie tomēr būtu jāuzskata par saderīgiem ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, jo to mērķis bija reģiona attīstīšana un jaunu darbavietu radīšana, galvenokārt veicinot reģiona ekonomikas daudzveidību, jo tā ir pārāk atkarīga no kuģniecības nozares.

4.4.   IESPĒJAMA ATGŪŠANA

| (27) | Ja Komisija secinātu, ka atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, kas ir jāatgūst, Somija izvirzīja turpmāk izklāstītos argumentus. |
| --- | --- |

(27)

Ja Komisija secinātu, ka atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, kas ir jāatgūst, Somija izvirzīja turpmāk izklāstītos argumentus.

| (28) | Saskaņā ar 14. panta 1. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (12), Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā kādam Kopienas tiesību vispārējam principam. Šis būtu tas gadījums, jo Somijai ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka minētās shēmas, kas tika ieviestas pirms Somijas iestāšanās ES, bija un joprojām ir spēkā un ka tāpēc jebkurš atbalsts, kas piešķirts atbilstoši minētajiem noteikumiem, būtu likumīgs. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar 14. panta 1. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (12), Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā kādam Kopienas tiesību vispārējam principam. Šis būtu tas gadījums, jo Somijai ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka minētās shēmas, kas tika ieviestas pirms Somijas iestāšanās ES, bija un joprojām ir spēkā un ka tāpēc jebkurš atbalsts, kas piešķirts atbilstoši minētajiem noteikumiem, būtu likumīgs.

| (29) | Somija apgalvo, ka tad, ja Komisija tomēr uzskatītu, ka atbalsts ir jāatgūst, atbalsta elements kapitāla palielinājumos nebūt nav valsts atbalstu veidojošo darījumu pilna nominālā summa. Attiecībā uz garantijām atbalsts, kas ir jāatgūst, nevar būt lielāks par procentu priekšrocību, ko uzņēmums saņēma garantijas rezultātā (salīdzinājumā ar negarantētiem aizdevumiem). Līdzīgi tas ir attiecībā uz kapitāla ieplūdēm –atbalsts nevar būt lielāks par ÅI izmaksām, ko rada līdzvērtīga kapitāla iegūšana tirgū. |
| --- | --- |

(29)

Somija apgalvo, ka tad, ja Komisija tomēr uzskatītu, ka atbalsts ir jāatgūst, atbalsta elements kapitāla palielinājumos nebūt nav valsts atbalstu veidojošo darījumu pilna nominālā summa. Attiecībā uz garantijām atbalsts, kas ir jāatgūst, nevar būt lielāks par procentu priekšrocību, ko uzņēmums saņēma garantijas rezultātā (salīdzinājumā ar negarantētiem aizdevumiem). Līdzīgi tas ir attiecībā uz kapitāla ieplūdēm –atbalsts nevar būt lielāks par ÅI izmaksām, ko rada līdzvērtīga kapitāla iegūšana tirgū.

5.   NOVĒRTĒJUMS

5.1.   KLASIFICĒŠANA PAR VALSTS ATBALSTU

| (30) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (31) | Lai pasākumu varētu klasificēt kā valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem: a) pasākums jāfinansē dalībvalstij vai no valsts līdzekļiem; b) tam jāpiešķir selektīva priekšrocība, kas var būt izdevīga konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, un c) tam jābūt tādam, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tā kā šie nosacījumi ir kumulatīvi, tiem visiem ir jābūt izpildītiem, lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(31)

Lai pasākumu varētu klasificēt kā valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem: a) pasākums jāfinansē dalībvalstij vai no valsts līdzekļiem; b) tam jāpiešķir selektīva priekšrocība, kas var būt izdevīga konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, un c) tam jābūt tādam, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tā kā šie nosacījumi ir kumulatīvi, tiem visiem ir jābūt izpildītiem, lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu.

5.1.1.   VALSTS LĪDZEKĻI UN SELEKTIVITĀTE

| (32) | Pamatojoties uz iemesliem (ko Somija nav apstrīdējusi), kas norādīti lēmumā par procedūras sākšanu, šie divi kritēriji ir izpildīti. Pasākumi tiek veikti, pamatojoties uz atsevišķiem lēmumiem, ko pieņēmusi VP, lai izmantotu līdzekļus, kurus tai gada budžetā piešķīrusi Olandes reģionālā asambleja. Tāpēc pasākumi acīmredzami tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ir paredzēti konkrēti ÅI. |
| --- | --- |

(32)

Pamatojoties uz iemesliem (ko Somija nav apstrīdējusi), kas norādīti lēmumā par procedūras sākšanu, šie divi kritēriji ir izpildīti. Pasākumi tiek veikti, pamatojoties uz atsevišķiem lēmumiem, ko pieņēmusi VP, lai izmantotu līdzekļus, kurus tai gada budžetā piešķīrusi Olandes reģionālā asambleja. Tāpēc pasākumi acīmredzami tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ir paredzēti konkrēti ÅI.

5.1.2.   PRIEKŠROCĪBA

| (33) | Somija ir apgalvojusi, ka pasākumi nav valsts atbalsts, jo tie nav radījuši ÅI priekšrocību, ko tas nebūtu varējis saņemt tirgos no privāta akcionāra vai privāta kreditora. |
| --- | --- |

(33)

Somija ir apgalvojusi, ka pasākumi nav valsts atbalsts, jo tie nav radījuši ÅI priekšrocību, ko tas nebūtu varējis saņemt tirgos no privāta akcionāra vai privāta kreditora.

| (34) | Saskaņā ar valsts atbalsta tiesībās vispāratzīto principu (ko parasti dēvē par “tirgus ekonomikas ieguldītāja principu” jeb “TEIP”) valsts iestāžu ieguldījums uzņēmumu kapitālā ir valsts atbalsts, izņemot gadījumu, ja līdzīgos apstākļos privāts ieguldītājs, ņemot vērā izredzes gūt ieņēmumus, varētu būt nodrošinājis tādu pašu kapitālu (13). Līdzīgi saskaņā ar 3.1. punktu Komisijas Paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (14) (“Garantiju paziņojums”) valsts iestāžu sniegta garantija ir valsts atbalsts, ja vien finansējums netiek piešķirts ar nosacījumiem, kas būtu pieņemami privātam uzņēmumam normālos tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar valsts atbalsta tiesībās vispāratzīto principu (ko parasti dēvē par “tirgus ekonomikas ieguldītāja principu” jeb “TEIP”) valsts iestāžu ieguldījums uzņēmumu kapitālā ir valsts atbalsts, izņemot gadījumu, ja līdzīgos apstākļos privāts ieguldītājs, ņemot vērā izredzes gūt ieņēmumus, varētu būt nodrošinājis tādu pašu kapitālu (13). Līdzīgi saskaņā ar 3.1. punktu Komisijas Paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (14) (“Garantiju paziņojums”) valsts iestāžu sniegta garantija ir valsts atbalsts, ja vien finansējums netiek piešķirts ar nosacījumiem, kas būtu pieņemami privātam uzņēmumam normālos tirgus ekonomikas apstākļos.

| (35) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija izteica šaubas, ka ir ievērots TEIP attiecībā uz kapitāla ieplūdēm un garantijām, pamatojoties īpaši uz diviem apsvērumiem par ÅI:






  a) | ÅI ilgstošie zaudējumi vai mazā peļņa gados, kad līdzekļi tika piešķirti. No 2001. gada līdz 2005. gadam ÅI katru gadu strādāja ar zaudējumiem. No 1998. gada līdz 2000. gadam peļņa bija maza un samazinājās (attiecīgi EUR 38 000, EUR 28 000 un EUR 9 000). Līdzīgi, kad ÅI 2006. gadā galu galā atkal strādāja ar peļņu, tā bija vien EUR 557,43. Savukārt 2006. gadā prognozētā peļņa par 2007. gadu (t. i., peļņa, kas tika paredzēta, kad tika pieņemts lēmums piešķirt pēdējos līdzekļus) bija tikai EUR 5 868,46 (15); |
| --- | --- | --- |

(35)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija izteica šaubas, ka ir ievērots TEIP attiecībā uz kapitāla ieplūdēm un garantijām, pamatojoties īpaši uz diviem apsvērumiem par ÅI:

a)

ÅI ilgstošie zaudējumi vai mazā peļņa gados, kad līdzekļi tika piešķirti. No 2001. gada līdz 2005. gadam ÅI katru gadu strādāja ar zaudējumiem. No 1998. gada līdz 2000. gadam peļņa bija maza un samazinājās (attiecīgi EUR 38 000, EUR 28 000 un EUR 9 000). Līdzīgi, kad ÅI 2006. gadā galu galā atkal strādāja ar peļņu, tā bija vien EUR 557,43. Savukārt 2006. gadā prognozētā peļņa par 2007. gadu (t. i., peļņa, kas tika paredzēta, kad tika pieņemts lēmums piešķirt pēdējos līdzekļus) bija tikai EUR 5 868,46 (15);

| b) | turklāt Komisija uzskatīja, ka ÅI naudas plūsma ir nepietiekama, lai segtu tā izmaksas, un ka tā ir bijusi nepietiekama kopš 2000. gada, kā rezultātā tika izdarīts pieņēmums, ka pasākumi bija vajadzīgi, vienkārši lai segtu šo naudas iztrūkumu (16). |
| --- | --- |

b)

turklāt Komisija uzskatīja, ka ÅI naudas plūsma ir nepietiekama, lai segtu tā izmaksas, un ka tā ir bijusi nepietiekama kopš 2000. gada, kā rezultātā tika izdarīts pieņēmums, ka pasākumi bija vajadzīgi, vienkārši lai segtu šo naudas iztrūkumu (16).

| (36) | Somija nepiekrīt šim viedoklim. Turpmāk ir izklāstīti tās argumenti atsevišķi par kapitāla palielinājumiem un aizdevumu garantijām. |
| --- | --- |

(36)

Somija nepiekrīt šim viedoklim. Turpmāk ir izklāstīti tās argumenti atsevišķi par kapitāla palielinājumiem un aizdevumu garantijām.

5.1.2.1.   
  Kapitāla iepludināšanas

| (37) | Pirmkārt, Somija nepiekrīt uzskatam, ka ÅI bija radusies likviditātes problēma. Faktiski, lai gan pirms iTiden projekta šā uzņēmuma darbības vēriens bija ierobežots, tā darbības rezultāti un likviditāte bija apmierinoša un tāda arī saglabājās visā laikposmā, uz ko attiecas izmeklēšana. Tāpēc pasākumi nebija vajadzīgi, lai segtu darbības izmaksas. Pasākumi bija paredzēti, lai finansētu uzņēmuma paplašināšanos, un tāpēc tie būtu jāuzskata par ieguldījumiem. Ņemot vērā šo ieguldījumu apstākļus, tie bija pamatoti atbilstoši tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un tāpēc nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(37)

Pirmkārt, Somija nepiekrīt uzskatam, ka ÅI bija radusies likviditātes problēma. Faktiski, lai gan pirms iTiden projekta šā uzņēmuma darbības vēriens bija ierobežots, tā darbības rezultāti un likviditāte bija apmierinoša un tāda arī saglabājās visā laikposmā, uz ko attiecas izmeklēšana. Tāpēc pasākumi nebija vajadzīgi, lai segtu darbības izmaksas. Pasākumi bija paredzēti, lai finansētu uzņēmuma paplašināšanos, un tāpēc tie būtu jāuzskata par ieguldījumiem. Ņemot vērā šo ieguldījumu apstākļus, tie bija pamatoti atbilstoši tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un tāpēc nav valsts atbalsts.

| (38) | Šajā saistībā Somija apgalvo, ka lielākā daļa kapitāla palielinājumu tika izmantota, lai finansētu iTiden projektu, savukārt atlikušie kapitāla palielinājumi bija paredzēti citiem ÅI projektiem (sk. 17. apsvērumu). |
| --- | --- |

(38)

Šajā saistībā Somija apgalvo, ka lielākā daļa kapitāla palielinājumu tika izmantota, lai finansētu iTiden projektu, savukārt atlikušie kapitāla palielinājumi bija paredzēti citiem ÅI projektiem (sk. 17. apsvērumu).

| (39) | Komisija piedāvā turpmāk izklāstīto novērtējumu. |
| --- | --- |

(39)

Komisija piedāvā turpmāk izklāstīto novērtējumu.

| (40) | Vispirms Komisija uzsver, ka kapitāls, ko akcionārs nodrošina uzņēmumam, savā būtībā nav paredzēts konkrētam lietojumam, bet kļūst par daļu no uzņēmuma materiālā pašu kapitāla. Tāpēc ir normāli gadījumā, ja ieguldījums tiek nodrošināts kā vispārējs pašu kapitāls, novērtēt tā atbilstību TEIP, ņemot vērā uzņēmuma vispārējās darbības izredzes kopumā. Tomēr, ja ir pieejami pierādījumi, tas neizslēdz novērtējumu par paredzamajiem ieņēmumiem no konkrētiem plānotiem ieguldījumiem, protams, ar nosacījumu, ka šāda informācija bijusi pieejama brīdī, kad pieņemts lēmums ieguldīt. |
| --- | --- |

(40)

Vispirms Komisija uzsver, ka kapitāls, ko akcionārs nodrošina uzņēmumam, savā būtībā nav paredzēts konkrētam lietojumam, bet kļūst par daļu no uzņēmuma materiālā pašu kapitāla. Tāpēc ir normāli gadījumā, ja ieguldījums tiek nodrošināts kā vispārējs pašu kapitāls, novērtēt tā atbilstību TEIP, ņemot vērā uzņēmuma vispārējās darbības izredzes kopumā. Tomēr, ja ir pieejami pierādījumi, tas neizslēdz novērtējumu par paredzamajiem ieņēmumiem no konkrētiem plānotiem ieguldījumiem, protams, ar nosacījumu, ka šāda informācija bijusi pieejama brīdī, kad pieņemts lēmums ieguldīt.

| (41) | Attiecībā uz ÅI vispārējo finansiālo stāvokli Komisija, pamatojoties uz izmeklēšanā iesniegtajiem pierādījumiem, piekrīt, ka ÅI darbības ieņēmumi pastāvīgi nodrošināja zaudējumu segšanu un likviditāti. Pieejamie pierādījumi neļauj secināt, ka kapitāla palielinājumi (vai ar garantiju palīdzību saņemtie aizdevumi) tika izmantoti, lai segtu no ÅI darbības izrietošos zaudējumus. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz ÅI vispārējo finansiālo stāvokli Komisija, pamatojoties uz izmeklēšanā iesniegtajiem pierādījumiem, piekrīt, ka ÅI darbības ieņēmumi pastāvīgi nodrošināja zaudējumu segšanu un likviditāti. Pieejamie pierādījumi neļauj secināt, ka kapitāla palielinājumi (vai ar garantiju palīdzību saņemtie aizdevumi) tika izmantoti, lai segtu no ÅI darbības izrietošos zaudējumus.

| (42) | Tomēr fakts joprojām ir tāds, ka VP piešķīra ÅI ievērojamu papildu kapitālu, kas prima facie laikposmā no 1997. līdz 2006. gadam neradīja nekādu peļņu, vai arī šī peļņa bija ļoti maza. Tāpēc galvenais jautājums, kā to atzīst pati Somija, ir par to, vai VP bija iemesls gaidīt no tās kapitāla ieņēmumus, kas būtu bijuši pietiekami privātam ieguldītājam, lai tas veiktu tādu pašu ieguldījumu. Tas ir jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas VP bija zināma kapitāla palielināšanas brīdī. |
| --- | --- |

(42)

Tomēr fakts joprojām ir tāds, ka VP piešķīra ÅI ievērojamu papildu kapitālu, kas prima facie laikposmā no 1997. līdz 2006. gadam neradīja nekādu peļņu, vai arī šī peļņa bija ļoti maza. Tāpēc galvenais jautājums, kā to atzīst pati Somija, ir par to, vai VP bija iemesls gaidīt no tās kapitāla ieņēmumus, kas būtu bijuši pietiekami privātam ieguldītājam, lai tas veiktu tādu pašu ieguldījumu. Tas ir jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas VP bija zināma kapitāla palielināšanas brīdī.

| (43) | Somija ir apgalvojusi, ka lielākā daļa kapitāla palielinājumu bija paredzēta, lai finansētu iTiden projekta 1. un 2. posmu, savukārt atlikušie kapitāla palielinājumi tika atvēlēti dažādiem citiem ieguldījumiem. Skaidrības labad turpmāk izklāstītajā analīzē vispirms ir aprakstīti kapitāla palielinājumi, ko izmantoja iTiden projekta finansēšanai. |
| --- | --- |

(43)

Somija ir apgalvojusi, ka lielākā daļa kapitāla palielinājumu bija paredzēta, lai finansētu iTiden projekta 1. un 2. posmu, savukārt atlikušie kapitāla palielinājumi tika atvēlēti dažādiem citiem ieguldījumiem. Skaidrības labad turpmāk izklāstītajā analīzē vispirms ir aprakstīti kapitāla palielinājumi, ko izmantoja iTiden projekta finansēšanai.

| (44) | Somija apgalvo, ka visi kapitāla palielinājumi, izņemot C–I, C–II, C–III, C–VIII un C–IX, tika veikti ar nolūku finansēt iTiden, kas bija ÅI pats lielākais projekts. Tādējādi pirmais kapitāla palielinājums iTiden projektam tika piešķirts 2001. gadā. |
| --- | --- |

(44)

Somija apgalvo, ka visi kapitāla palielinājumi, izņemot C–I, C–II, C–III, C–VIII un C–IX, tika veikti ar nolūku finansēt iTiden, kas bija ÅI pats lielākais projekts. Tādējādi pirmais kapitāla palielinājums iTiden projektam tika piešķirts 2001. gadā.

| (45) | Attiecībā uz nosacījumiem, ar kādiem VP piešķīra minētos kapitāla palielinājumus, un – kam ir izšķirīga nozīme – attiecībā uz ieņēmumiem, kas tika paredzēti lēmuma pieņemšanas brīdī, Somija ir sniegusi šādu informāciju: |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz nosacījumiem, ar kādiem VP piešķīra minētos kapitāla palielinājumus, un – kam ir izšķirīga nozīme – attiecībā uz ieņēmumiem, kas tika paredzēti lēmuma pieņemšanas brīdī, Somija ir sniegusi šādu informāciju:

| (46) | VP lēmumus piešķirt kapitāla palielinājumus saistībā ar iTiden pieņēma, pamatojoties uz informāciju, kas tika sniegta neoficiālās sanāksmēs, kurās piedalījās VP un pārstāvji no ÅI. Somija norāda, ka minētās sanāksmes netika protokolētas. Tomēr Somija ir iesniegusi Komisijai informatīvos materiālus, ar kuriem iepazīstināja šajās neoficiālajās sanāksmēs vai ÅI valdes sanāksmēs. Informatīvajos materiālos ir ietverts īss pārskats par iTiden projekta priekšvēsturi un galvenajām iezīmēm, kā arī rentabilitātes aprēķini par iTiden 1. un 2. posmu. Šie pierādījumi attiecīgi ļauj Komisijai noskaidrot, kādus ieņēmumus VP paredzēja, kad tā veica ar iTiden saistītos kapitāla palielinājumus. |
| --- | --- |

(46)

VP lēmumus piešķirt kapitāla palielinājumus saistībā ar iTiden pieņēma, pamatojoties uz informāciju, kas tika sniegta neoficiālās sanāksmēs, kurās piedalījās VP un pārstāvji no ÅI. Somija norāda, ka minētās sanāksmes netika protokolētas. Tomēr Somija ir iesniegusi Komisijai informatīvos materiālus, ar kuriem iepazīstināja šajās neoficiālajās sanāksmēs vai ÅI valdes sanāksmēs. Informatīvajos materiālos ir ietverts īss pārskats par iTiden projekta priekšvēsturi un galvenajām iezīmēm, kā arī rentabilitātes aprēķini par iTiden 1. un 2. posmu. Šie pierādījumi attiecīgi ļauj Komisijai noskaidrot, kādus ieņēmumus VP paredzēja, kad tā veica ar iTiden saistītos kapitāla palielinājumus.

| (47) | ÅI2002. gada 31. janvārī organizēja neoficiālu sanāksmi ar VP piedalīšanos, lai saņemtu tās apstiprinājumu iTiden būvniecības sākšanai 2002. gadā (pēc zemes iegādes, kas bija notikusi 2001. gadā). Šajā sanāksmē ÅI iesniedza rentabilitātes aprēķinu, kurā tika pieņemts, ka projekta radītā gada peļņa būs 3 % no ÅI pašu kapitāla. |
| --- | --- |

(47)

ÅI2002. gada 31. janvārī organizēja neoficiālu sanāksmi ar VP piedalīšanos, lai saņemtu tās apstiprinājumu iTiden būvniecības sākšanai 2002. gadā (pēc zemes iegādes, kas bija notikusi 2001. gadā). Šajā sanāksmē ÅI iesniedza rentabilitātes aprēķinu, kurā tika pieņemts, ka projekta radītā gada peļņa būs 3 % no ÅI pašu kapitāla.

| (48) | Vēl viena neoficiāla ÅI un VP sanāksme notika 2003. gada 4. martā, lai sagatavotos ÅI ģenerālajai asamblejai 2003. gada 5. martā. Ģenerālajā asamblejā bija paredzēts lemt par iTiden 1. posma būvniecības sākšanu, kas netika veikta 2002. gadā. Tika iesniegts atjaunināts rentabilitātes aprēķins. Šajā aprēķinā tika lēsts, ka 1. posma radītā peļņa būs vien EUR 700, pieņemot, ka nebūtu nekādas atdeves no ÅI pašu kapitāla. |
| --- | --- |

(48)

Vēl viena neoficiāla ÅI un VP sanāksme notika 2003. gada 4. martā, lai sagatavotos ÅI ģenerālajai asamblejai 2003. gada 5. martā. Ģenerālajā asamblejā bija paredzēts lemt par iTiden 1. posma būvniecības sākšanu, kas netika veikta 2002. gadā. Tika iesniegts atjaunināts rentabilitātes aprēķins. Šajā aprēķinā tika lēsts, ka 1. posma radītā peļņa būs vien EUR 700, pieņemot, ka nebūtu nekādas atdeves no ÅI pašu kapitāla.

| (49) | ÅI valde 2006. gada 2. janvārī rīkoja sanāksmi, lai apspriestu 2. posma būvniecības sākšanu un prasību pēc kapitāla palielinājuma, kas piešķirams būvniecības finansēšanai. Saskaņā ar sanāksmē iesniegto rentabilitātes aprēķinu projekta ieņēmumi segtu izdevumus un atdeve no pašu kapitāla būtu 3 %. Tomēr šis aprēķins bija jāpārskata, lai ņemtu vērā izmaksu palielinājumu saistībā ar ēku pielāgošanu nomnieku vajadzībām. Tādējādi 2006. gada 10. janvārī tika sagatavots pārskatīts aprēķins, kas izmantojams par pamatu kapitāla palielinājumam, par kuru tika nolemts ģenerālajā asamblejā 2006. gada 12. jūnijā (lai gan tehnisku iemeslu dēļ kapitāla palielinājums tika izmaksāts tikai 2007. gada 15. februārī – tas ir kapitāla palielinājums C–XI). Šajā aprēķinā tika pieņemts, ka gada peļņa no pašu kapitāla attiecībā uz iTiden 2. posmu ir 1 %. |
| --- | --- |

(49)

ÅI valde 2006. gada 2. janvārī rīkoja sanāksmi, lai apspriestu 2. posma būvniecības sākšanu un prasību pēc kapitāla palielinājuma, kas piešķirams būvniecības finansēšanai. Saskaņā ar sanāksmē iesniegto rentabilitātes aprēķinu projekta ieņēmumi segtu izdevumus un atdeve no pašu kapitāla būtu 3 %. Tomēr šis aprēķins bija jāpārskata, lai ņemtu vērā izmaksu palielinājumu saistībā ar ēku pielāgošanu nomnieku vajadzībām. Tādējādi 2006. gada 10. janvārī tika sagatavots pārskatīts aprēķins, kas izmantojams par pamatu kapitāla palielinājumam, par kuru tika nolemts ģenerālajā asamblejā 2006. gada 12. jūnijā (lai gan tehnisku iemeslu dēļ kapitāla palielinājums tika izmaksāts tikai 2007. gada 15. februārī – tas ir kapitāla palielinājums C–XI). Šajā aprēķinā tika pieņemts, ka gada peļņa no pašu kapitāla attiecībā uz iTiden 2. posmu ir 1 %.

| (50) | Somija ir iesniegusi šos pierādījumus un norāda, ka tajos ir pareizi ņemtas vērā aktuālās peļņas prognozes, pamatojoties uz kurām VP nolēma veikt kapitāla palielinājumus iTiden projektam, t. i., C–IV, C–V, C–VI, C–VII un C–X 1. posmam un C–XI 2. posmam. Šo rentabilitātes novērtējumu pamatā ir paredzamie ieņēmumi (t. i., nomas maksa) no iTiden. Somija ir apgalvojusi, ka, nosakot ieņēmumus no VP ieguldījumiem, būtu jāņem vērā arī izredzes gūt kapitāla pieaugumu, ko nosaka īpašuma vērtības palielināšanās laika gaitā. Tomēr Somija nav iesniegusi konkrētus pierādījumus šajā saistībā. Šādi apsvērumi nav iekļauti rentabilitātes aprēķinos, un tas nozīmē, ka tie netika ņemti vērā, pieņemot ieguldījumu lēmumus. Pamatojoties uz minētajiem pierādījumiem, Komisija secina, ka privāts ieguldītājs nebūtu veicis līdzīgus ieguldījumus, ņemot vērā šādu paredzamo peļņu. |
| --- | --- |

(50)

Somija ir iesniegusi šos pierādījumus un norāda, ka tajos ir pareizi ņemtas vērā aktuālās peļņas prognozes, pamatojoties uz kurām VP nolēma veikt kapitāla palielinājumus iTiden projektam, t. i., C–IV, C–V, C–VI, C–VII un C–X 1. posmam un C–XI 2. posmam. Šo rentabilitātes novērtējumu pamatā ir paredzamie ieņēmumi (t. i., nomas maksa) no iTiden. Somija ir apgalvojusi, ka, nosakot ieņēmumus no VP ieguldījumiem, būtu jāņem vērā arī izredzes gūt kapitāla pieaugumu, ko nosaka īpašuma vērtības palielināšanās laika gaitā. Tomēr Somija nav iesniegusi konkrētus pierādījumus šajā saistībā. Šādi apsvērumi nav iekļauti rentabilitātes aprēķinos, un tas nozīmē, ka tie netika ņemti vērā, pieņemot ieguldījumu lēmumus. Pamatojoties uz minētajiem pierādījumiem, Komisija secina, ka privāts ieguldītājs nebūtu veicis līdzīgus ieguldījumus, ņemot vērā šādu paredzamo peļņu.

| (51) | Jebkurš ieguldītājs, kas iegulda naudu projektā, kurš ietver noteiktu riska elementu (piemēram, komerciālā nekustamā īpašuma attīstīšana), gribēs saņemt peļņu, kas pienācīgi atspoguļo ar ieguldījumu saistīto risku. Tādējādi šāds ieguldītājs cerēs saņemt “riska prēmiju”, kas pārsniedz zināmo peļņu, kuru tas var saņemt no alternatīva bezriska aktīva (“bezriska likme”). Parastais atsauces lielums bezriska likmei ir “AAA” reitinga valsts obligācijas īsākiem maksājuma termiņiem. Šā novērtējuma mērķiem izmanto peļņu no Somijas valsts obligācijām, kuru termiņš ir divi gadi, jo Somija neemitēja obligācijas ar īsāku maksājuma termiņu. Attiecīgi iegūtā bezriska likme ir 2,7–4,2 % 2002. gadā, 2,2–2,7 % 2003. gadā un 2,8–3,8 % 2006. gadā. |
| --- | --- |

(51)

Jebkurš ieguldītājs, kas iegulda naudu projektā, kurš ietver noteiktu riska elementu (piemēram, komerciālā nekustamā īpašuma attīstīšana), gribēs saņemt peļņu, kas pienācīgi atspoguļo ar ieguldījumu saistīto risku. Tādējādi šāds ieguldītājs cerēs saņemt “riska prēmiju”, kas pārsniedz zināmo peļņu, kuru tas var saņemt no alternatīva bezriska aktīva (“bezriska likme”). Parastais atsauces lielums bezriska likmei ir “AAA” reitinga valsts obligācijas īsākiem maksājuma termiņiem. Šā novērtējuma mērķiem izmanto peļņu no Somijas valsts obligācijām, kuru termiņš ir divi gadi, jo Somija neemitēja obligācijas ar īsāku maksājuma termiņu. Attiecīgi iegūtā bezriska likme ir 2,7–4,2 % 2002. gadā, 2,2–2,7 % 2003. gadā un 2,8–3,8 % 2006. gadā.

| (52) | Salīdzinot ar peļņu no pašu kapitāla, ko paredzēja VP, kad tā nolēma veikt ar iTiden saistītos kapitāla palielinājumus, Komisija secina, ka VP būtu varējusi gūt tādu pašu vai pat lielāku peļņu bez jebkāda ar īpašumu projektiem saistīta riska. Patiešām, pat visoptimistiskākajā scenārijā “riska prēmija” (t. i., peļņa, kas pārsniedz bezriska prēmiju) būtu bijusi lielākais 0,3 % kapitāla palielinājumiem C–IV un C–V (t. i., 2001. un 2002. gada kapitāla palielinājumiem). Kapitāla palielinājumiem, kas veikti, pamatojoties uz 2003. gada lēmumu sākt iTiden būvniecības 1. posmu (un tādējādi pamatojoties uz paredzamo peļņu, kas minēta neoficiālajā 2003. gada 4. marta sanāksmē; sk. 48. apsvērumu), t. i., kapitāla palielinājumiem C–VI, C–VII un C–X, paredzamā peļņa bija nulle, kas nozīmē, ka daudz lielāku atdevi būtu varēts sasniegt, neuzņemoties vispār nekādu risku. Līdzīgi tas ir saistībā ar kapitāla palielinājumu attiecībā uz 2. posmu, t. i., C–XI, kura paredzamā peļņa 1 % apmērā bija ievērojami mazāka nekā tobrīd pieejamā bezriska likme. |
| --- | --- |

(52)

Salīdzinot ar peļņu no pašu kapitāla, ko paredzēja VP, kad tā nolēma veikt ar iTiden saistītos kapitāla palielinājumus, Komisija secina, ka VP būtu varējusi gūt tādu pašu vai pat lielāku peļņu bez jebkāda ar īpašumu projektiem saistīta riska. Patiešām, pat visoptimistiskākajā scenārijā “riska prēmija” (t. i., peļņa, kas pārsniedz bezriska prēmiju) būtu bijusi lielākais 0,3 % kapitāla palielinājumiem C–IV un C–V (t. i., 2001. un 2002. gada kapitāla palielinājumiem). Kapitāla palielinājumiem, kas veikti, pamatojoties uz 2003. gada lēmumu sākt iTiden būvniecības 1. posmu (un tādējādi pamatojoties uz paredzamo peļņu, kas minēta neoficiālajā 2003. gada 4. marta sanāksmē; sk. 48. apsvērumu), t. i., kapitāla palielinājumiem C–VI, C–VII un C–X, paredzamā peļņa bija nulle, kas nozīmē, ka daudz lielāku atdevi būtu varēts sasniegt, neuzņemoties vispār nekādu risku. Līdzīgi tas ir saistībā ar kapitāla palielinājumu attiecībā uz 2. posmu, t. i., C–XI, kura paredzamā peļņa 1 % apmērā bija ievērojami mazāka nekā tobrīd pieejamā bezriska likme.

| (53) | Ir skaidrs, ka neviens privāts ieguldītājs nebūtu bijis apmierināts ar negatīvo vai niecīgo riska prēmiju, ko VP bija gatava pieņemt attiecībā uz 47.–49. apsvērumā minētajiem kapitāla palielinājumiem. Vajadzības gadījumā to var apstiprināt ar empīriskiem datiem par paredzamo peļņu Olandes īpašuma tirgū. |
| --- | --- |

(53)

Ir skaidrs, ka neviens privāts ieguldītājs nebūtu bijis apmierināts ar negatīvo vai niecīgo riska prēmiju, ko VP bija gatava pieņemt attiecībā uz 47.–49. apsvērumā minētajiem kapitāla palielinājumiem. Vajadzības gadījumā to var apstiprināt ar empīriskiem datiem par paredzamo peļņu Olandes īpašuma tirgū.

| (54) | Saskaņā ar KPMG2007. gada 10. jūlija ziņojumu (17), kura sagatavošanu pasūtīja Somijas iestādes un kurš tika iesniegts Komisijai 2007. gada 17. jūlijā, peļņa no ieguldījumiem biroja īpašumos Olandē, ko pieprasa privāti ieguldītāji, ir 7 % (un 8 % attiecībā uz rūpniecisku īpašumu). Lai gan minētais ziņojums tika sagatavots vēlāk nekā pieņemti šajā lēmumā aplūkotie VP ieguldījumu lēmumi, tas tomēr dod ieskatu, jo tā pamatā ir novērojumi par iepriekšējiem ieguldījumiem, un nav acīmredzama iemesla uzskatīt, ka iepriekšējos gados prasītā peļņa būtu bijusi ievērojami zemāka. Jebkurā gadījumā minētais ziņojums nodrošina pārliecinošus pierādījumus, ka peļņa, ko cerēja gūt ÅI, nebūtu bijusi pietiekama privātam ieguldītājam. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar KPMG2007. gada 10. jūlija ziņojumu (17), kura sagatavošanu pasūtīja Somijas iestādes un kurš tika iesniegts Komisijai 2007. gada 17. jūlijā, peļņa no ieguldījumiem biroja īpašumos Olandē, ko pieprasa privāti ieguldītāji, ir 7 % (un 8 % attiecībā uz rūpniecisku īpašumu). Lai gan minētais ziņojums tika sagatavots vēlāk nekā pieņemti šajā lēmumā aplūkotie VP ieguldījumu lēmumi, tas tomēr dod ieskatu, jo tā pamatā ir novērojumi par iepriekšējiem ieguldījumiem, un nav acīmredzama iemesla uzskatīt, ka iepriekšējos gados prasītā peļņa būtu bijusi ievērojami zemāka. Jebkurā gadījumā minētais ziņojums nodrošina pārliecinošus pierādījumus, ka peļņa, ko cerēja gūt ÅI, nebūtu bijusi pietiekama privātam ieguldītājam.

| (55) | Somija ir apgalvojusi, ka neatkarīgi no paredzamās zemās vai nulles peļņas ieguldījumi būtu saderīgi ar TEIP, jo i) pirms būvniecības sākšanas ÅI bija apzinājis potenciālos īrniekus un bija pārliecināts, ka tie aizņems vismaz 80 % no visām brīvajām telpām, un ii) ņemot vērā ÅI faktisko (un līdz ar to principā arī iTiden projekta) finansiālo stāvokli, sākot no 2004. gada, un tādējādi potenciālo kapitāla pieaugumu, ieguldījumi galu galā bija rentabli. |
| --- | --- |

(55)

Somija ir apgalvojusi, ka neatkarīgi no paredzamās zemās vai nulles peļņas ieguldījumi būtu saderīgi ar TEIP, jo i) pirms būvniecības sākšanas ÅI bija apzinājis potenciālos īrniekus un bija pārliecināts, ka tie aizņems vismaz 80 % no visām brīvajām telpām, un ii) ņemot vērā ÅI faktisko (un līdz ar to principā arī iTiden projekta) finansiālo stāvokli, sākot no 2004. gada, un tādējādi potenciālo kapitāla pieaugumu, ieguldījumi galu galā bija rentabli.

| (56) | Šajā saistībā un bez vajadzības iedziļināties ÅI finansiālajā stāvoklī vēlākos gados ir pietiekami vēlreiz atgādināt, ka jautājums ir nevis par to, vai uzņēmuma rezultāti šobrīd ir atbilstoši, bet gan par to, vai, pamatojoties uz informāciju, kas bija zināma un ko varēja pieņemt brīdī, kad VP nolēma piešķirt valsts līdzekļus ÅI (ņemot vērā, ka paredzamais telpu aizņemšanas īpatsvars ir 80 %), privāts ieguldītājs, rīkojoties atbilstoši tirgus nosacījumiem, būtu nodrošinājis uzņēmumam tādu pašu kapitālu. Iepriekš izskaidroto iemeslu dēļ Komisija secina, ka privāts ieguldītājs tā nebūtu rīkojies. |
| --- | --- |

(56)

Šajā saistībā un bez vajadzības iedziļināties ÅI finansiālajā stāvoklī vēlākos gados ir pietiekami vēlreiz atgādināt, ka jautājums ir nevis par to, vai uzņēmuma rezultāti šobrīd ir atbilstoši, bet gan par to, vai, pamatojoties uz informāciju, kas bija zināma un ko varēja pieņemt brīdī, kad VP nolēma piešķirt valsts līdzekļus ÅI (ņemot vērā, ka paredzamais telpu aizņemšanas īpatsvars ir 80 %), privāts ieguldītājs, rīkojoties atbilstoši tirgus nosacījumiem, būtu nodrošinājis uzņēmumam tādu pašu kapitālu. Iepriekš izskaidroto iemeslu dēļ Komisija secina, ka privāts ieguldītājs tā nebūtu rīkojies.

| (57) | Attiecīgi Komisija secina, ka kapitāla palielinājumi C–IV, C–V, C–VI, C–VII, C–X un C–XI ir radījuši ÅI priekšrocību, ko tas nebūtu varējis gūt atbilstoši tirgus nosacījumiem (18). |
| --- | --- |

(57)

Attiecīgi Komisija secina, ka kapitāla palielinājumi C–IV, C–V, C–VI, C–VII, C–X un C–XI ir radījuši ÅI priekšrocību, ko tas nebūtu varējis gūt atbilstoši tirgus nosacījumiem (18).

| (58) | Turpmāk Komisija izvērtē pārējos kapitāla palielinājumus, uz kuriem attiecas lēmums par procedūras sākšanu un kuru veikšanas motivācija, kā norādījusi Somija, nebija iTiden projekts. |
| --- | --- |

(58)

Turpmāk Komisija izvērtē pārējos kapitāla palielinājumus, uz kuriem attiecas lēmums par procedūras sākšanu un kuru veikšanas motivācija, kā norādījusi Somija, nebija iTiden projekts.

| (59) | Saskaņā ar de minimis noteikumiem, kas bija piemērojami šīs kapitāla iepludināšanas brīdī, subsīdijas mazāk nekā ECU 100 000 apmērā, ko uzņēmumam piešķīra trīs gadu laikā, nebija valsts atbalsts (19). Šā kapitāla palielinājuma summa ir EUR 84 094,39, t. i., daudz mazāka nekā ECU 100 000de minimis griesti. Minēto trīs gadu laikā ÅI neguva labumu no citiem pasākumiem (20). Pamatojoties uz iepriekš minēto, 1997. gada kapitāla iepludināšana jebkurā gadījumā, neatkarīgi no apstākļiem, kādos tā notika, nebūtu valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar de minimis noteikumiem, kas bija piemērojami šīs kapitāla iepludināšanas brīdī, subsīdijas mazāk nekā ECU 100 000 apmērā, ko uzņēmumam piešķīra trīs gadu laikā, nebija valsts atbalsts (19). Šā kapitāla palielinājuma summa ir EUR 84 094,39, t. i., daudz mazāka nekā ECU 100 000de minimis griesti. Minēto trīs gadu laikā ÅI neguva labumu no citiem pasākumiem (20). Pamatojoties uz iepriekš minēto, 1997. gada kapitāla iepludināšana jebkurā gadījumā, neatkarīgi no apstākļiem, kādos tā notika, nebūtu valsts atbalsts.

| (60) | Somija ir norādījusi, ka šie pasākumi bija paredzēti rūpnieciska īpašuma būvniecībai Norbolē, īpašuma renovācijai Mariehamnā (C–II) un rūpnieciska īpašuma iegādei Olandes austrumu daļā (C–III). Tādējādi nav acīmredzamas saistības ar iTiden projektu, kas tobrīd vēl nebija ieguvis skaidras aprises (tas notika 2001. gadā, kad tika iegādāta zeme). |
| --- | --- |

(60)

Somija ir norādījusi, ka šie pasākumi bija paredzēti rūpnieciska īpašuma būvniecībai Norbolē, īpašuma renovācijai Mariehamnā (C–II) un rūpnieciska īpašuma iegādei Olandes austrumu daļā (C–III). Tādējādi nav acīmredzamas saistības ar iTiden projektu, kas tobrīd vēl nebija ieguvis skaidras aprises (tas notika 2001. gadā, kad tika iegādāta zeme).

| (61) | Lai gan ir tiesa, ka no 1998. līdz 2007. gadam ÅI kopējā peļņa bija neliela vai negatīva, fakts ir tāds, ka tas guva nelielu peļņu 2000. gadā un abos iepriekšējos gados un ka zaudējumi sākās 2001. gadā. Izmeklēšanā ir pierādīts, ka uzņēmums sedza savas izmaksas un ka likviditātes stāvoklis bija atbilstošs. Ieguldījumi, kas motivēja šo divu kapitāla palielinājumu veikšanu, šķiet samērīgi ar ÅI lielumu un “tradicionālo” uzņēmējdarbības modeli pirms darbības izvēršanas, kas bija saistīta ar iTiden projektu. Tāpēc nav pārliecinoša iemesla uzskatīt, ka privāts ieguldītājs nebūtu uzņēmies veikt tādus pašus kapitāla palielinājumus, un līdz ar to nav acīmredzamu pierādījumu par priekšrocības piešķiršanu ÅI. |
| --- | --- |

(61)

Lai gan ir tiesa, ka no 1998. līdz 2007. gadam ÅI kopējā peļņa bija neliela vai negatīva, fakts ir tāds, ka tas guva nelielu peļņu 2000. gadā un abos iepriekšējos gados un ka zaudējumi sākās 2001. gadā. Izmeklēšanā ir pierādīts, ka uzņēmums sedza savas izmaksas un ka likviditātes stāvoklis bija atbilstošs. Ieguldījumi, kas motivēja šo divu kapitāla palielinājumu veikšanu, šķiet samērīgi ar ÅI lielumu un “tradicionālo” uzņēmējdarbības modeli pirms darbības izvēršanas, kas bija saistīta ar iTiden projektu. Tāpēc nav pārliecinoša iemesla uzskatīt, ka privāts ieguldītājs nebūtu uzņēmies veikt tādus pašus kapitāla palielinājumus, un līdz ar to nav acīmredzamu pierādījumu par priekšrocības piešķiršanu ÅI.

| (62) | Līdz 2000. gadam ÅI uzņēmējdarbībā bija vērojami pieticīgi, bet tomēr pozitīvi peļņas rezultāti (no EUR 9 000 līdz EUR 38 000 1997.–2000. gadā). ÅI uzņēmējdarbība noritēja saskaņā ar tobrīd spēkā esošo uzņēmuma plānu. Attiecīgi ÅI turēja īpašumā un izīrēja noliktavas un birojus Olandes salās. ÅI piederošā nekustamā īpašuma klāsts saglabājās ļoti stabils līdz 2000. gadam, un tas arī izskaidro uzņēmuma stabilo finansiālo stāvokli. No 1997. līdz 2000. gadam ÅI apgrozījums svārstījās no EUR 95 000 līdz EUR 101 000. Attiecīgi – kaut arī ar salīdzinošu nelielu apgrozījumu – ÅI spēja nodrošināt savas uzņēmējdarbības rentabilitāti. |
| --- | --- |

(62)

Līdz 2000. gadam ÅI uzņēmējdarbībā bija vērojami pieticīgi, bet tomēr pozitīvi peļņas rezultāti (no EUR 9 000 līdz EUR 38 000 1997.–2000. gadā). ÅI uzņēmējdarbība noritēja saskaņā ar tobrīd spēkā esošo uzņēmuma plānu. Attiecīgi ÅI turēja īpašumā un izīrēja noliktavas un birojus Olandes salās. ÅI piederošā nekustamā īpašuma klāsts saglabājās ļoti stabils līdz 2000. gadam, un tas arī izskaidro uzņēmuma stabilo finansiālo stāvokli. No 1997. līdz 2000. gadam ÅI apgrozījums svārstījās no EUR 95 000 līdz EUR 101 000. Attiecīgi – kaut arī ar salīdzinošu nelielu apgrozījumu – ÅI spēja nodrošināt savas uzņēmējdarbības rentabilitāti.

| (63) | Kā norādījusi Somija, šie kapitāla palielinājumi tika izmantoti, lai iegādātos rūpniecisku īpašumu (C–VIII) un uzbūvētu angāru Jomalas lidostā Mariehamnas pievārtē (C–IX). |
| --- | --- |

(63)

Kā norādījusi Somija, šie kapitāla palielinājumi tika izmantoti, lai iegādātos rūpniecisku īpašumu (C–VIII) un uzbūvētu angāru Jomalas lidostā Mariehamnas pievārtē (C–IX).

| (64) | Kaut gan šie pasākumi nav tieši pamatoti ar iTiden projektu, tie tika īstenoti apstākļos, kas pilnīgi atšķīrās no tiem, kuri ietekmēja iepriekš apspriestos pasākumus C–II un C–III. Kapitāla palielinājumi C–VIII un C–IX tika veikti attiecīgi 2004. un 2005. gadā. Tobrīd ÅI bija darbojies ar zaudējumiem jau kopš 2001. gada. Izšķiroša nozīme ir arī tam, ka šie ieguldījumi tika veikti laikā, kad VP jau bija ieguldījusi ÅI vairāk nekā EUR 2,25 miljonus kopš 2001. gada, pieņemot, ka minētais ieguldījums neradīs peļņu, kas būtu pieņemama tirgus ieguldītājam. |
| --- | --- |

(64)

Kaut gan šie pasākumi nav tieši pamatoti ar iTiden projektu, tie tika īstenoti apstākļos, kas pilnīgi atšķīrās no tiem, kuri ietekmēja iepriekš apspriestos pasākumus C–II un C–III. Kapitāla palielinājumi C–VIII un C–IX tika veikti attiecīgi 2004. un 2005. gadā. Tobrīd ÅI bija darbojies ar zaudējumiem jau kopš 2001. gada. Izšķiroša nozīme ir arī tam, ka šie ieguldījumi tika veikti laikā, kad VP jau bija ieguldījusi ÅI vairāk nekā EUR 2,25 miljonus kopš 2001. gada, pieņemot, ka minētais ieguldījums neradīs peļņu, kas būtu pieņemama tirgus ieguldītājam.

| (65) | Nepietiekamā peļņa no iTiden projekta nenovēršami negatīvi ietekmētu ÅI darbības rezultātus kopumā. Uzņēmuma pašu kapitāls nav paredzēts konkrētam mērķim, bet tas ir vispārēji izmantojams un atlīdzināms no uzņēmuma kopējiem darbības ieņēmumiem. Tāpēc tad, kad VP īstenoja pasākumus C–VIII un C–IX, tai noteikti bija skaidrs, ka ir maz ticams, ka jebkādi ÅI kapitāla papildu palielinājumi paredzamā nākotnē radītu pietiekamu peļņu. Tirgus ieguldītājs būtu bijis gatavs veikt šādu kapitāla iepludināšanu, ja minētie ieguldījumi būtu ļāvuši gūt tirgus apstākļiem atbilstošu peļņu no uzņēmuma vispārējās darbības (t. i., peļņu, kas būtu kompensējusi zemo peļņu no pārējiem kapitāla palielinājumiem), bet nav nekādu pierādījumu, kas liecinātu, ka tas tika paredzēts. Somija par minētajiem pasākumiem nav sniegusi konkrētu informāciju, kas mainītu šo viedokli. Attiecīgi Komisija uzskata, ka neviens privāts ieguldītājs nebūtu nodrošinājis ÅI papildu kapitālu šādos apstākļos. Tādējādi kapitāla palielinājumi C–VIII un C–IX ir radījuši ÅI priekšrocību, ko tas nebūtu varējis gūt tirgū. |
| --- | --- |

(65)

Nepietiekamā peļņa no iTiden projekta nenovēršami negatīvi ietekmētu ÅI darbības rezultātus kopumā. Uzņēmuma pašu kapitāls nav paredzēts konkrētam mērķim, bet tas ir vispārēji izmantojams un atlīdzināms no uzņēmuma kopējiem darbības ieņēmumiem. Tāpēc tad, kad VP īstenoja pasākumus C–VIII un C–IX, tai noteikti bija skaidrs, ka ir maz ticams, ka jebkādi ÅI kapitāla papildu palielinājumi paredzamā nākotnē radītu pietiekamu peļņu. Tirgus ieguldītājs būtu bijis gatavs veikt šādu kapitāla iepludināšanu, ja minētie ieguldījumi būtu ļāvuši gūt tirgus apstākļiem atbilstošu peļņu no uzņēmuma vispārējās darbības (t. i., peļņu, kas būtu kompensējusi zemo peļņu no pārējiem kapitāla palielinājumiem), bet nav nekādu pierādījumu, kas liecinātu, ka tas tika paredzēts. Somija par minētajiem pasākumiem nav sniegusi konkrētu informāciju, kas mainītu šo viedokli. Attiecīgi Komisija uzskata, ka neviens privāts ieguldītājs nebūtu nodrošinājis ÅI papildu kapitālu šādos apstākļos. Tādējādi kapitāla palielinājumi C–VIII un C–IX ir radījuši ÅI priekšrocību, ko tas nebūtu varējis gūt tirgū.

5.1.2.2.   
  Aizdevumu garantijas

| (66) | Novērtējot ar garantijām saistīto iespējamo valsts atbalstu, Komisija piemēro tās Garantiju paziņojumā noteiktos principus. Paziņojuma 3.2. punktā ir izklāstīti nosacījumi, kas parasti būtu pietiekams pamats, lai uzskatītu, ka valsts sektora iestāžu piešķirtā garantijā nav valsts atbalsta. Tomēr minētie nosacījumi nav izpildīti attiecībā uz garantijām G–I, G–II un G–III (ir pietiekami norādīt, ka šīs garantijas aptvēra 100 % no attiecīgajiem aizdevumiem; sk. Garantiju paziņojuma 3.2. punkta c) apakšpunktu). |
| --- | --- |

(66)

Novērtējot ar garantijām saistīto iespējamo valsts atbalstu, Komisija piemēro tās Garantiju paziņojumā noteiktos principus. Paziņojuma 3.2. punktā ir izklāstīti nosacījumi, kas parasti būtu pietiekams pamats, lai uzskatītu, ka valsts sektora iestāžu piešķirtā garantijā nav valsts atbalsta. Tomēr minētie nosacījumi nav izpildīti attiecībā uz garantijām G–I, G–II un G–III (ir pietiekami norādīt, ka šīs garantijas aptvēra 100 % no attiecīgajiem aizdevumiem; sk. Garantiju paziņojuma 3.2. punkta c) apakšpunktu).

| (67) | Komisija pirmām kārtām norāda, ka ÅI finansiālais stāvoklis laikposmā, kad tika piešķirtas garantijas, bija pietiekami stabils, lai neizslēgtu uzņēmuma spēju saņemt tirgū aizdevumus bez garantijām. Uzņēmums nebija grūtībās nonācis uzņēmums tādā izpratnē, kā tas definēts Komisijas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (21). Pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem, nevar secināt, ka ÅI bija uzņēmums, kas bez valsts atbalsta nebūtu varējis izdzīvot. Gados pirms kapitāla palielinājumiem, t. i., pirms iTiden projekta sākšanas, ÅI finansiālais stāvoklis bija stabils un tā uzņēmējdarbība nesa nelielu peļņu. Valsts sektora iestāžu mērķis, sākot aktīvi iepludināt kapitālu 2001. gadā, bija nevis glābt uzņēmumu, bet gan finansēt tā izaugsmi. Ja nebūtu valsts atbalsta kapitāla palielinājumu veidā, ÅI nebūtu bankrotējis, bet būtu bijis mazāks uzņēmums, kam joprojām būtu bijusi piekļuve finanšu tirgiem. Tāpēc Komisija nevar secināt, ka bez garantijām ÅI nebūtu bijis piekļuves kredītu tirgiem. Tātad jautājums ir par to, vai garantijas nodrošināja uzņēmumam priekšrocību, kas izpaudās kā zemākas aizdevuma izmaksas nekā izmaksas, kuras tam būtu vajadzējis segt atbilstoši tirgus nosacījumiem, ja nebūtu garantijas. |
| --- | --- |

(67)

Komisija pirmām kārtām norāda, ka ÅI finansiālais stāvoklis laikposmā, kad tika piešķirtas garantijas, bija pietiekami stabils, lai neizslēgtu uzņēmuma spēju saņemt tirgū aizdevumus bez garantijām. Uzņēmums nebija grūtībās nonācis uzņēmums tādā izpratnē, kā tas definēts Komisijas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (21). Pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem, nevar secināt, ka ÅI bija uzņēmums, kas bez valsts atbalsta nebūtu varējis izdzīvot. Gados pirms kapitāla palielinājumiem, t. i., pirms iTiden projekta sākšanas, ÅI finansiālais stāvoklis bija stabils un tā uzņēmējdarbība nesa nelielu peļņu. Valsts sektora iestāžu mērķis, sākot aktīvi iepludināt kapitālu 2001. gadā, bija nevis glābt uzņēmumu, bet gan finansēt tā izaugsmi. Ja nebūtu valsts atbalsta kapitāla palielinājumu veidā, ÅI nebūtu bankrotējis, bet būtu bijis mazāks uzņēmums, kam joprojām būtu bijusi piekļuve finanšu tirgiem. Tāpēc Komisija nevar secināt, ka bez garantijām ÅI nebūtu bijis piekļuves kredītu tirgiem. Tātad jautājums ir par to, vai garantijas nodrošināja uzņēmumam priekšrocību, kas izpaudās kā zemākas aizdevuma izmaksas nekā izmaksas, kuras tam būtu vajadzējis segt atbilstoši tirgus nosacījumiem, ja nebūtu garantijas.

| (68) | Nākamais jautājums, kas jāizvērtē, ir šāds: vai par garantijām tiek iekasēta atbilstoša prēmija salīdzinājumā ar prēmiju, ko būtu iekasējis privāts garantijas sniedzējs. Šajā konkrētajā gadījumā Komisija nav konstatējusi privātas garantijas, kas ļautu veikt tūlītēju salīdzināšanu. Šādos apstākļos Komisija salīdzinās garantētā aizdevuma kopējās finansiālās izmaksas, ieskaitot aizdevuma procentu likmi un garantijas prēmiju, ar līdzīga negarantēta aizdevuma tirgus prēmiju (22). |
| --- | --- |

(68)

Nākamais jautājums, kas jāizvērtē, ir šāds: vai par garantijām tiek iekasēta atbilstoša prēmija salīdzinājumā ar prēmiju, ko būtu iekasējis privāts garantijas sniedzējs. Šajā konkrētajā gadījumā Komisija nav konstatējusi privātas garantijas, kas ļautu veikt tūlītēju salīdzināšanu. Šādos apstākļos Komisija salīdzinās garantētā aizdevuma kopējās finansiālās izmaksas, ieskaitot aizdevuma procentu likmi un garantijas prēmiju, ar līdzīga negarantēta aizdevuma tirgus prēmiju (22).

| (69) | Komercbanka [...] (23)2003. gada 9. oktobrī piešķīra ÅI aizdevumu EUR [...] pret nodrošinājumu [...]. Procentu likme tika noteikta [...] % apmērā gadā līdz 2007. gada 15. janvārim. (24) |
| --- | --- |

(69)

Komercbanka [...] (23)2003. gada 9. oktobrī piešķīra ÅI aizdevumu EUR [...] pret nodrošinājumu [...]. Procentu likme tika noteikta [...] % apmērā gadā līdz 2007. gada 15. janvārim. (24)

| (70) | Lai gan šis aizdevums tika piešķirts vienlaikus ar garantiju G–I, Komisija uzskata, ka tas nav atbilstošs salīdzinājums konkrētā pasākuma izmaksām. No 2000. gada jūnija līdz 2003. gada martam ÅI saņēma piecus kapitāla palielinājumus par kopējo summu EUR 2 208 595,01. Tik apjomīgs valsts atbalsts nenoliedzami būs ietekmējis riska novērtējumu, ko [...] veica pirms aizdevuma piešķiršanas, un tādējādi uzlabojis aizdevuma nosacījumus, tostarp izmaksas, salīdzinājumā ar nosacījumiem, kādus uzņēmums būtu varējis saņemt tirgos, ja kapitāla palielinājumos nebūtu bijis valsts atbalsta elementa. Tāpēc Komisija nevar pieņemt, ka procentu likme, kas tika noteikta 2003. gada negarantētajam aizdevumam (vai jebkuriem vēlākiem aizdevumiem), precīzi atspoguļo kredīta nosacījumus, kādus ÅI būtu saņēmis, ja nebūtu valsts atbalsta, un nevar to izmantot kā ticamu un reālistisku kritēriju to aizdevumu izmaksām, uz kuriem attiecās VP piešķirtās garantijas. |
| --- | --- |

(70)

Lai gan šis aizdevums tika piešķirts vienlaikus ar garantiju G–I, Komisija uzskata, ka tas nav atbilstošs salīdzinājums konkrētā pasākuma izmaksām. No 2000. gada jūnija līdz 2003. gada martam ÅI saņēma piecus kapitāla palielinājumus par kopējo summu EUR 2 208 595,01. Tik apjomīgs valsts atbalsts nenoliedzami būs ietekmējis riska novērtējumu, ko [...] veica pirms aizdevuma piešķiršanas, un tādējādi uzlabojis aizdevuma nosacījumus, tostarp izmaksas, salīdzinājumā ar nosacījumiem, kādus uzņēmums būtu varējis saņemt tirgos, ja kapitāla palielinājumos nebūtu bijis valsts atbalsta elementa. Tāpēc Komisija nevar pieņemt, ka procentu likme, kas tika noteikta 2003. gada negarantētajam aizdevumam (vai jebkuriem vēlākiem aizdevumiem), precīzi atspoguļo kredīta nosacījumus, kādus ÅI būtu saņēmis, ja nebūtu valsts atbalsta, un nevar to izmantot kā ticamu un reālistisku kritēriju to aizdevumu izmaksām, uz kuriem attiecās VP piešķirtās garantijas.

| (71) | Komisija uzskata, ka, tā kā nav nekādu citu ticamu pierādījumu par salīdzināmiem aizdevumiem, kas būtu piešķirti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, Paziņojums par atsauces likmi (25) nodrošina atbilstošu, ar atbalsta saņēmēju nesaistītu kritēriju, lai novērtētu, vai pasākumi G–I, G–II un G–III tika veikti saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Paziņojumā par atsauces likmi ir norādīts aizstājējs tirgus likmei, ko izmanto atbalsta elementa aprēķinam atbalsta pasākumos. Metodoloģijai, ko izmanto atsauces likmes noteikšanai, pamatā ir šādi divi faktori: bāzes likme (šajā gadījumā tā ir viena gada Euribor), kam pieskaita aizdevuma rezervi. Aizdevuma rezerve, kas jāpieskaita bāzes likmei, ir atkarīga no diviem faktoriem: aizdevuma saņēmējuzņēmuma novērtējuma un par aizdevumu piedāvātā nodrošinājuma līmeņa. Minētajā paziņojumā ir norādītas piecas novērtējuma kategorijas (spēcīga (“AAA-A”), laba (“BBB”), apmierinoša (“BB”), vāja (“B”) un slikta (“CCC” un zemāk) un trīs nodrošinājuma līmeņi (augsts, parasts un zems) katrai novērtējuma kategorijai. |
| --- | --- |

(71)

Komisija uzskata, ka, tā kā nav nekādu citu ticamu pierādījumu par salīdzināmiem aizdevumiem, kas būtu piešķirti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, Paziņojums par atsauces likmi (25) nodrošina atbilstošu, ar atbalsta saņēmēju nesaistītu kritēriju, lai novērtētu, vai pasākumi G–I, G–II un G–III tika veikti saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Paziņojumā par atsauces likmi ir norādīts aizstājējs tirgus likmei, ko izmanto atbalsta elementa aprēķinam atbalsta pasākumos. Metodoloģijai, ko izmanto atsauces likmes noteikšanai, pamatā ir šādi divi faktori: bāzes likme (šajā gadījumā tā ir viena gada Euribor), kam pieskaita aizdevuma rezervi. Aizdevuma rezerve, kas jāpieskaita bāzes likmei, ir atkarīga no diviem faktoriem: aizdevuma saņēmējuzņēmuma novērtējuma un par aizdevumu piedāvātā nodrošinājuma līmeņa. Minētajā paziņojumā ir norādītas piecas novērtējuma kategorijas (spēcīga (“AAA-A”), laba (“BBB”), apmierinoša (“BB”), vāja (“B”) un slikta (“CCC” un zemāk) un trīs nodrošinājuma līmeņi (augsts, parasts un zems) katrai novērtējuma kategorijai.

| (72) | Somija 2010. gada 18. jūnijā iesniedza Komisijai konsultāciju uzņēmuma [...] ziņojumu, kurā norādīts ÅI ikgadējais novērtējums katra gada decembrī. Novērtējums tiek sagatavots ar atpakaļejošu spēku un pamatojoties uz rādītājiem, kas pieejami finanšu gada beigās (t. i., novērtējumā, kas piešķirts 2002. gada decembrī, ar atpakaļejošu spēku ir ņemts vērā uzņēmuma vispārējais stāvoklis 2002. gadā). [...] sagatavoja novērtējuma ziņojumu, kurā aprakstīts uzņēmuma vispārējais finansiālais stāvoklis un attīstība un kurš aptver šādas novērtējuma jomas: izaugsmi, rentabilitāti, naudas plūsmu, likviditāti, maksātspēju un saistības. Izmantotajai novērtējuma skalai ir piecas novērtējuma kategorijas: izcili (“A+” un “A”), labi (“A–” un “B+”), apmierinoši (“B” un “B–”), pietiekami (“C+” un “C”) un slikti (“C–” un “D”), kas ļauj tieši salīdzināt ar novērtējuma skalu, kura norādīta Paziņojumā par atsauces likmi. |
| --- | --- |

(72)

Somija 2010. gada 18. jūnijā iesniedza Komisijai konsultāciju uzņēmuma [...] ziņojumu, kurā norādīts ÅI ikgadējais novērtējums katra gada decembrī. Novērtējums tiek sagatavots ar atpakaļejošu spēku un pamatojoties uz rādītājiem, kas pieejami finanšu gada beigās (t. i., novērtējumā, kas piešķirts 2002. gada decembrī, ar atpakaļejošu spēku ir ņemts vērā uzņēmuma vispārējais stāvoklis 2002. gadā). [...] sagatavoja novērtējuma ziņojumu, kurā aprakstīts uzņēmuma vispārējais finansiālais stāvoklis un attīstība un kurš aptver šādas novērtējuma jomas: izaugsmi, rentabilitāti, naudas plūsmu, likviditāti, maksātspēju un saistības. Izmantotajai novērtējuma skalai ir piecas novērtējuma kategorijas: izcili (“A+” un “A”), labi (“A–” un “B+”), apmierinoši (“B” un “B–”), pietiekami (“C+” un “C”) un slikti (“C–” un “D”), kas ļauj tieši salīdzināt ar novērtējuma skalu, kura norādīta Paziņojumā par atsauces likmi.

| (73) | Attiecīgi 2002., 2003. un 2004. gada decembrī [...] piešķīra ÅI novērtējumu “C+”, “C+” un “C”, tādējādi ierindojot uzņēmumu kategorijā “pietiekami”. Šī kategorija atbilst novērtējuma kategorijai “vāja” Paziņojumā par atsauces likmi. Attiecībā uz uzņēmumu, kura novērtējums ir “vājš”, aizdevumu rezerves, kas jāpieskaita bāzes likmei saskaņā ar Paziņojumu par atsauces likmi, atšķiras atkarībā no piedāvātā nodrošinājuma, svārstoties no 220 bāzes punktiem augstam nodrošinājumam līdz 650 bāzes punktiem zemam nodrošinājumam. Savukārt 2005. gada decembrī [...] piešķirtais ÅI novērtējums bija “B–” (apmierinoši), kas atbilst novērtējuma kategorijai “apmierinoša” arī Paziņojumā par atsauces likmi. |
| --- | --- |

(73)

Attiecīgi 2002., 2003. un 2004. gada decembrī [...] piešķīra ÅI novērtējumu “C+”, “C+” un “C”, tādējādi ierindojot uzņēmumu kategorijā “pietiekami”. Šī kategorija atbilst novērtējuma kategorijai “vāja” Paziņojumā par atsauces likmi. Attiecībā uz uzņēmumu, kura novērtējums ir “vājš”, aizdevumu rezerves, kas jāpieskaita bāzes likmei saskaņā ar Paziņojumu par atsauces likmi, atšķiras atkarībā no piedāvātā nodrošinājuma, svārstoties no 220 bāzes punktiem augstam nodrošinājumam līdz 650 bāzes punktiem zemam nodrošinājumam. Savukārt 2005. gada decembrī [...] piešķirtais ÅI novērtējums bija “B–” (apmierinoši), kas atbilst novērtējuma kategorijai “apmierinoša” arī Paziņojumā par atsauces likmi.

| (74) | Somija 2011. gada 27. jūnijā iesniedza papildu informāciju par novērtējumu un aizdevumu nodrošinājumiem. Novērtējumu bija sagatavojusi [...] – banka, kas piešķīra ÅI negarantētos aizdevumus un divus no garantētajiem aizdevumiem. [...] novērtējumā attiecībā uz 2000.–2003. gadu ir izmantota burtu sistēma, kas papildināta ar vienā vārdā apzīmētu novērtējumu. Šis novērtējums ir viegli salīdzināms ar novērtējuma skalu, kas noteikta Paziņojumā par atsauces likmi. Sākot no 2005. gada, novērtējumu sagatavo [...] – konsultāciju uzņēmums, kas ir līdzīgs uzņēmumam [...]. Novērtējums, ko [...] piešķīra ÅI 2003. un 2004. gadā, bija “B–” (“apmierinoši”) un “A” (“apmierinoši”), kas atbilst novērtējuma kategorijai “apmierinoša” arī Paziņojumā par atsauces likmi. Tas nozīmē, ka attiecībā uz 2003. un 2004. gadu [...] piešķīra ÅI par vienu kategoriju augstāku novērtējumu nekā [...]. Savukārt 2005. gadā [...] piešķirtais novērtējums ÅI bija “A” (“apmierinoši”), kas atbilst novērtējuma kategorijai “apmierinoša” arī saskaņā ar Paziņojumu par atsauces likmi, tādējādi ierindojot ÅI tādā pašā kategorijā, kā to novērtēja [...]. |
| --- | --- |

(74)

Somija 2011. gada 27. jūnijā iesniedza papildu informāciju par novērtējumu un aizdevumu nodrošinājumiem. Novērtējumu bija sagatavojusi [...] – banka, kas piešķīra ÅI negarantētos aizdevumus un divus no garantētajiem aizdevumiem. [...] novērtējumā attiecībā uz 2000.–2003. gadu ir izmantota burtu sistēma, kas papildināta ar vienā vārdā apzīmētu novērtējumu. Šis novērtējums ir viegli salīdzināms ar novērtējuma skalu, kas noteikta Paziņojumā par atsauces likmi. Sākot no 2005. gada, novērtējumu sagatavo [...] – konsultāciju uzņēmums, kas ir līdzīgs uzņēmumam [...]. Novērtējums, ko [...] piešķīra ÅI 2003. un 2004. gadā, bija “B–” (“apmierinoši”) un “A” (“apmierinoši”), kas atbilst novērtējuma kategorijai “apmierinoša” arī Paziņojumā par atsauces likmi. Tas nozīmē, ka attiecībā uz 2003. un 2004. gadu [...] piešķīra ÅI par vienu kategoriju augstāku novērtējumu nekā [...]. Savukārt 2005. gadā [...] piešķirtais novērtējums ÅI bija “A” (“apmierinoši”), kas atbilst novērtējuma kategorijai “apmierinoša” arī saskaņā ar Paziņojumu par atsauces likmi, tādējādi ierindojot ÅI tādā pašā kategorijā, kā to novērtēja [...].

| (75) | Komisija uzskata, ka, novērtējot, vai garantijas G–I, G–II un G–III tika piešķirtas atbilstoši tirgus nosacījumiem, būtu jāizmanto [...] piešķirtais novērtējums. Jāpatur prātā, ka pirms pirmās garantijas G–I piešķiršanas 2003. gada oktobrī, kad ÅI jau bija saņēmis piecus kapitāla palielinājumus par kopējo summu EUR 2 208 595,01, jebkuru uzņēmuma novērtējumu 2003. gadā, visticamāk, ietekmēja ievērojamā valsts atbalsta summa. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir atbilstoši piemērot piesardzīgāko novērtējumu, ko piešķīra [...]. Tam ir nozīme attiecībā uz 2003. un 2004. gadu, jo novērtējums, ko [...] piešķīra ÅI par šiem diviem gadiem, ir par vienu kategoriju zemāks nekā [...] piešķirtais. Būtu arī jāņem vērā, ka [...] piešķīra ÅI aizdevumus, ko garantēja VP, vienlaikus piešķirot ÅI novērtējumu, kas varētu būt ietekmējis attiecīgo vērtējumu. [...] nebija iesaistīts finansēšanas procedūrā, un tāpēc ir mazāk iespējams, ka tā piešķirto novērtējumu ir tieši ietekmējuši ar valsts atbalstu saistīti apsvērumi. |
| --- | --- |

(75)

Komisija uzskata, ka, novērtējot, vai garantijas G–I, G–II un G–III tika piešķirtas atbilstoši tirgus nosacījumiem, būtu jāizmanto [...] piešķirtais novērtējums. Jāpatur prātā, ka pirms pirmās garantijas G–I piešķiršanas 2003. gada oktobrī, kad ÅI jau bija saņēmis piecus kapitāla palielinājumus par kopējo summu EUR 2 208 595,01, jebkuru uzņēmuma novērtējumu 2003. gadā, visticamāk, ietekmēja ievērojamā valsts atbalsta summa. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir atbilstoši piemērot piesardzīgāko novērtējumu, ko piešķīra [...]. Tam ir nozīme attiecībā uz 2003. un 2004. gadu, jo novērtējums, ko [...] piešķīra ÅI par šiem diviem gadiem, ir par vienu kategoriju zemāks nekā [...] piešķirtais. Būtu arī jāņem vērā, ka [...] piešķīra ÅI aizdevumus, ko garantēja VP, vienlaikus piešķirot ÅI novērtējumu, kas varētu būt ietekmējis attiecīgo vērtējumu. [...] nebija iesaistīts finansēšanas procedūrā, un tāpēc ir mazāk iespējams, ka tā piešķirto novērtējumu ir tieši ietekmējuši ar valsts atbalstu saistīti apsvērumi.

| (76) | Attiecīgi Komisija, lai piemērotu Paziņojumu par atsauces likmi, pieņem izmantošanai šādas ÅI novērtējuma kategorijas: “vāja” (“B”) 2003. un 2004. gadā un “apmierinoša” (“BB”) 2005. gadā. |
| --- | --- |

(76)

Attiecīgi Komisija, lai piemērotu Paziņojumu par atsauces likmi, pieņem izmantošanai šādas ÅI novērtējuma kategorijas: “vāja” (“B”) 2003. un 2004. gadā un “apmierinoša” (“BB”) 2005. gadā.

| (77) | Attiecībā uz nodrošinājumu jānorāda, ka ÅI sniedza nodrošinājumu garantiju nominālvērtībā tā nekustamā īpašuma hipotēku veidā, uz kura tika izbūvēts iTiden projekts. Somija nav iesniegusi informāciju par zaudējuma noteikto likmi saistību neizpildes gadījumā (LGD) saskaņā ar Paziņojumu par atsauces likmi. Šāda informācija palīdz noteikt nodrošinājuma līmeni un aizdevumu rezerves, kas jāpieskaita bāzes likmei. Tāpēc Komisija pieprasīja informāciju par ieķīlāto hipotēku prioritāti un īpašuma vērtību, kāda tā bija garantiju piešķiršanas brīdī. Somijas rīcībā nav novērtējumu, kuros būtu norādīta īpašuma vērtība, kāda tā bija garantijas piešķiršanas brīdī. Tomēr Somijas iestādes ir apgalvojušas, ka īpašuma vērtība laika gaitā ir palielinājusies, projektam attīstoties. Kā norādījusi Somija, 2010. gadā īpašums tika novērtēts EUR [...] vērtībā. |
| --- | --- |

(77)

Attiecībā uz nodrošinājumu jānorāda, ka ÅI sniedza nodrošinājumu garantiju nominālvērtībā tā nekustamā īpašuma hipotēku veidā, uz kura tika izbūvēts iTiden projekts. Somija nav iesniegusi informāciju par zaudējuma noteikto likmi saistību neizpildes gadījumā (LGD) saskaņā ar Paziņojumu par atsauces likmi. Šāda informācija palīdz noteikt nodrošinājuma līmeni un aizdevumu rezerves, kas jāpieskaita bāzes likmei. Tāpēc Komisija pieprasīja informāciju par ieķīlāto hipotēku prioritāti un īpašuma vērtību, kāda tā bija garantiju piešķiršanas brīdī. Somijas rīcībā nav novērtējumu, kuros būtu norādīta īpašuma vērtība, kāda tā bija garantijas piešķiršanas brīdī. Tomēr Somijas iestādes ir apgalvojušas, ka īpašuma vērtība laika gaitā ir palielinājusies, projektam attīstoties. Kā norādījusi Somija, 2010. gadā īpašums tika novērtēts EUR [...] vērtībā.

| (78) | Runājot par nodrošinājuma rangu, Komisija norāda, ka attiecībā uz garantijām G–I un G–II VP nodrošinājumam bija visaugstākais rangs no visām par īpašumu piešķirtajām hipotēkām. Komisija norāda, ka komercbankas ir piešķīrušas ÅI negarantētus aizdevumus un kā nodrošinājumu par to pašu īpašumu pieņēmušas hipotēkas, kuru rangs ir zemāks (un kuras tādējādi nav tik labs nodrošinājums) nekā VP saņemtajam nodrošinājumam. Ņemot to vērā un tā kā nav labāku pierādījumu, Komisija pieņem, ka garantiju nodrošinājuma līmenis Garantiju paziņojuma nozīmē bija “parasts”. |
| --- | --- |

(78)

Runājot par nodrošinājuma rangu, Komisija norāda, ka attiecībā uz garantijām G–I un G–II VP nodrošinājumam bija visaugstākais rangs no visām par īpašumu piešķirtajām hipotēkām. Komisija norāda, ka komercbankas ir piešķīrušas ÅI negarantētus aizdevumus un kā nodrošinājumu par to pašu īpašumu pieņēmušas hipotēkas, kuru rangs ir zemāks (un kuras tādējādi nav tik labs nodrošinājums) nekā VP saņemtajam nodrošinājumam. Ņemot to vērā un tā kā nav labāku pierādījumu, Komisija pieņem, ka garantiju nodrošinājuma līmenis Garantiju paziņojuma nozīmē bija “parasts”.

| (79) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, atsauces likme tiks novērtētā atsevišķi par katru garantiju, ko ÅI saņēma no VP. |
| --- | --- |

(79)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, atsauces likme tiks novērtētā atsevišķi par katru garantiju, ko ÅI saņēma no VP.

| (80) | Komisija norāda, ka attiecībā uz visām garantijām, kas piešķirtas ÅI, prēmijas sastāvēja no divām daļām: i) atkārtotām prēmijām, ko maksā katru gadu un kas izteikta procentos no nesamaksātās aizdevuma pamatsummas, un ii) vienreizēja maksājuma, kas arī izteikts procentos no aizdevuma summas, bet ko maksā tikai vienreiz, izsniedzot garantiju. Turpmāk izklāstītajā novērtējumā garantēto aizdevumu kopējās finansiālās izmaksas ietver tikai atkārtoto prēmiju, ko maksā katru gadu. Saskaņā ar Garantiju paziņojuma 4.2. punktu atbalsta elementu garantijā aprēķina kā starpību starp tirgus cenu (šajā gadījumā – atsauces likmi) un faktiski samaksāto cenu. Cena, ko faktiski samaksājis ÅI, ietver atkārtoto prēmiju, ko maksā katru gadu, un vienreizēju prēmiju. Praktisku apsvērumu dēļ vienreizējā prēmija ir aplūkota 8.2. iedaļā, kurā aprakstīta atgūšana, jo vieglāk ir atskaitīt vienreizējā maksājuma summu no atgūstamās atbalsta summas. Katrā ziņā, pat ja vienreizējās prēmijas tiktu pieskaitītas garantēto aizdevumu kopējām finansiālajām izmaksām, nemainītos secinājums par to, ka ir sniegts valsts atbalsts. Vienreizējā prēmija ietekmē tikai atbalsta summu, kas piešķirta ÅI. |
| --- | --- |

(80)

Komisija norāda, ka attiecībā uz visām garantijām, kas piešķirtas ÅI, prēmijas sastāvēja no divām daļām: i) atkārtotām prēmijām, ko maksā katru gadu un kas izteikta procentos no nesamaksātās aizdevuma pamatsummas, un ii) vienreizēja maksājuma, kas arī izteikts procentos no aizdevuma summas, bet ko maksā tikai vienreiz, izsniedzot garantiju. Turpmāk izklāstītajā novērtējumā garantēto aizdevumu kopējās finansiālās izmaksas ietver tikai atkārtoto prēmiju, ko maksā katru gadu. Saskaņā ar Garantiju paziņojuma 4.2. punktu atbalsta elementu garantijā aprēķina kā starpību starp tirgus cenu (šajā gadījumā – atsauces likmi) un faktiski samaksāto cenu. Cena, ko faktiski samaksājis ÅI, ietver atkārtoto prēmiju, ko maksā katru gadu, un vienreizēju prēmiju. Praktisku apsvērumu dēļ vienreizējā prēmija ir aplūkota 8.2. iedaļā, kurā aprakstīta atgūšana, jo vieglāk ir atskaitīt vienreizējā maksājuma summu no atgūstamās atbalsta summas. Katrā ziņā, pat ja vienreizējās prēmijas tiktu pieskaitītas garantēto aizdevumu kopējām finansiālajām izmaksām, nemainītos secinājums par to, ka ir sniegts valsts atbalsts. Vienreizējā prēmija ietekmē tikai atbalsta summu, kas piešķirta ÅI.

| (81) | VP piešķīra garantiju G–I 2003. gada 9. oktobrī, lai segtu [...] aizdevumu ÅI EUR [...] apmērā (kredīta numurs [...]). Kā nodrošinājumu pret jebkādām prasībām atbilstoši garantijai ÅI sniedza hipotēku par nekustamo īpašumu. Aizdevuma procentu likme tika noteikta [...] % apmērā līdz 2007. gada 15. janvārim. (26) Prēmija par garantiju bija [...] % no aizdevuma summas gadā (27). Tādējādi garantētā aizdevuma kopējās finansiālās izmaksas aizdevuma piešķiršanas brīdī bija [...] % gadā, un tās būtu jāsalīdzina ar atsauces likmi, kas aprēķināta garantijai, pamatojoties uz bāzes likmi, un rezervi, kas ir atkarīga no ÅI novērtējuma un aizdevuma nodrošinājuma līmeņa. Bāzes likme (viena gada Euribor) 2003. gada 9. oktobrī bija 2,235 %. Tobrīd ÅI novērtējums bija “vājš” Paziņojuma par atsauces likmi izpratnē. Kā jau secināts iepriekš, Komisija pieņem, ka aizdevuma nodrošinājuma līmenis bija normāls, kas nozīmē, ka aizdevuma rezerve, kas jāpieskaita bāzes likmei, ir 400 bāzes punktu. Tāpēc atsauces likme šim aizdevumam ir 6,235 % gadā, kas ir vairāk nekā G–I kopējās finansiālās izmaksas [...] %. |
| --- | --- |

(81)

VP piešķīra garantiju G–I 2003. gada 9. oktobrī, lai segtu [...] aizdevumu ÅI EUR [...] apmērā (kredīta numurs [...]). Kā nodrošinājumu pret jebkādām prasībām atbilstoši garantijai ÅI sniedza hipotēku par nekustamo īpašumu. Aizdevuma procentu likme tika noteikta [...] % apmērā līdz 2007. gada 15. janvārim. (26) Prēmija par garantiju bija [...] % no aizdevuma summas gadā (27). Tādējādi garantētā aizdevuma kopējās finansiālās izmaksas aizdevuma piešķiršanas brīdī bija [...] % gadā, un tās būtu jāsalīdzina ar atsauces likmi, kas aprēķināta garantijai, pamatojoties uz bāzes likmi, un rezervi, kas ir atkarīga no ÅI novērtējuma un aizdevuma nodrošinājuma līmeņa. Bāzes likme (viena gada Euribor) 2003. gada 9. oktobrī bija 2,235 %. Tobrīd ÅI novērtējums bija “vājš” Paziņojuma par atsauces likmi izpratnē. Kā jau secināts iepriekš, Komisija pieņem, ka aizdevuma nodrošinājuma līmenis bija normāls, kas nozīmē, ka aizdevuma rezerve, kas jāpieskaita bāzes likmei, ir 400 bāzes punktu. Tāpēc atsauces likme šim aizdevumam ir 6,235 % gadā, kas ir vairāk nekā G–I kopējās finansiālās izmaksas [...] %.

| (82) | Turklāt no 2004. gada 6. septembra VP samazināja G–I garantijas prēmiju līdz [...] %. Attiecīgi garantētā aizdevuma kopējās finansiālās izmaksas samazinājās līdz [...] %, t. i., [...] bāzes punktiem zem atsauces likmes, tādējādi radot attiecīgu priekšrocību par labu ÅI. |
| --- | --- |

(82)

Turklāt no 2004. gada 6. septembra VP samazināja G–I garantijas prēmiju līdz [...] %. Attiecīgi garantētā aizdevuma kopējās finansiālās izmaksas samazinājās līdz [...] %, t. i., [...] bāzes punktiem zem atsauces likmes, tādējādi radot attiecīgu priekšrocību par labu ÅI.

| (83) | ÅI2004. gada 2. novembrī saņēma EUR [...] aizdevumu no [...] (kredīta numurs [...]). Šis aizdevums tika nodrošināts ar VP garantiju, par kuru ÅI sniedza nodrošinājumu nekustamā īpašuma apķīlāšanas tiesību veidā. Noteiktā procentu likme bija [...] + [...] bāzes punkti, un garantijas maksa bija [...] % no aizdevuma summas gadā, kas nozīmē, ka šā garantētā aizdevuma kopējās finansiālās izmaksas bija [...] % gadā (28). |
| --- | --- |

(83)

ÅI2004. gada 2. novembrī saņēma EUR [...] aizdevumu no [...] (kredīta numurs [...]). Šis aizdevums tika nodrošināts ar VP garantiju, par kuru ÅI sniedza nodrošinājumu nekustamā īpašuma apķīlāšanas tiesību veidā. Noteiktā procentu likme bija [...] + [...] bāzes punkti, un garantijas maksa bija [...] % no aizdevuma summas gadā, kas nozīmē, ka šā garantētā aizdevuma kopējās finansiālās izmaksas bija [...] % gadā (28).

| (84) | Atsauces likme garantijai G–II ir jāaprēķina, pamatojoties uz viena gada Euribor, kāda tā bija 2004. gada 2. novembrī, proti, 2,314 %. Tobrīd ÅI novērtējums bija “vājš” Paziņojuma par atsauces likmi izpratnē. Pieņemot, ka nodrošinājuma līmenis bija normāls, atsauces likme šim aizdevumam ir 6,314 % gadā, kas ir vairāk nekā G–II kopējās finansiālās izmaksas [...] % gadā. Salīdzinot šā jaunā garantētā aizdevuma izmaksas ar atsauces likmi, ir redzams, ka kopējās finansiālās izmaksas aizdevumam, uz kuru attiecās garantija G–II, bija vismaz [...] bāzes punkti zem atsauces likmes, tādējādi nodrošinot ÅI finansiālu priekšrocību. Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju procentu likme garantētajam aizdevumam kopš tā izsniegšanas nav mainījusies. |
| --- | --- |

(84)

Atsauces likme garantijai G–II ir jāaprēķina, pamatojoties uz viena gada Euribor, kāda tā bija 2004. gada 2. novembrī, proti, 2,314 %. Tobrīd ÅI novērtējums bija “vājš” Paziņojuma par atsauces likmi izpratnē. Pieņemot, ka nodrošinājuma līmenis bija normāls, atsauces likme šim aizdevumam ir 6,314 % gadā, kas ir vairāk nekā G–II kopējās finansiālās izmaksas [...] % gadā. Salīdzinot šā jaunā garantētā aizdevuma izmaksas ar atsauces likmi, ir redzams, ka kopējās finansiālās izmaksas aizdevumam, uz kuru attiecās garantija G–II, bija vismaz [...] bāzes punkti zem atsauces likmes, tādējādi nodrošinot ÅI finansiālu priekšrocību. Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju procentu likme garantētajam aizdevumam kopš tā izsniegšanas nav mainījusies.

| (85) | VP 2005. gada 13. decembrī izsniedza jaunu garantiju par labu ÅI. Šī garantija bija paredzēta, lai segtu “atsauces aizdevumu”, t. i., sākotnēji negarantēto 2003. gada 9. oktobra aizdevumu, kura nosacījumi tika tādējādi grozīti. Tobrīd aizdevuma procentu likme bija mainīta uz [...] % gadā. Garantijas maksa bija noteikta [...] % apmērā no aizdevuma summas, kas nozīmē, ka kopējās finansiālās izmaksas bija [...] % gadā (29) (nosacījumi, ko piemēroja no šā datuma, ir identiski iepriekš izklāstītajiem, kas attiecas uz aizdevumu, kurš tika segts ar garantiju G–I, ieskaitot procentu likmes maiņu laika gaitā). |
| --- | --- |

(85)

VP 2005. gada 13. decembrī izsniedza jaunu garantiju par labu ÅI. Šī garantija bija paredzēta, lai segtu “atsauces aizdevumu”, t. i., sākotnēji negarantēto 2003. gada 9. oktobra aizdevumu, kura nosacījumi tika tādējādi grozīti. Tobrīd aizdevuma procentu likme bija mainīta uz [...] % gadā. Garantijas maksa bija noteikta [...] % apmērā no aizdevuma summas, kas nozīmē, ka kopējās finansiālās izmaksas bija [...] % gadā (29) (nosacījumi, ko piemēroja no šā datuma, ir identiski iepriekš izklāstītajiem, kas attiecas uz aizdevumu, kurš tika segts ar garantiju G–I, ieskaitot procentu likmes maiņu laika gaitā).

| (86) | Atsauces likme garantijai G–III ir jāaprēķina, pamatojoties uz viena gada Euribor, kāda tā bija uz 2005. gada 13. decembri, proti, 2,769 %. Tobrīd ÅI novērtējums bija “apmierinošs” Paziņojuma par atsauces likmi izpratnē. Ņemot vērā normālu nodrošinājuma līmeni, atsauces likme šim aizdevumam ir 4,969 % gadā. Tas ir vairāk nekā G–III kopējās finansiālās izmaksas [...] % gadā. Tāpēc VP ir nodrošinājusi ÅI attiecīgu finansiālu priekšrocību vismaz [...] % apmērā gadā. |
| --- | --- |

(86)

Atsauces likme garantijai G–III ir jāaprēķina, pamatojoties uz viena gada Euribor, kāda tā bija uz 2005. gada 13. decembri, proti, 2,769 %. Tobrīd ÅI novērtējums bija “apmierinošs” Paziņojuma par atsauces likmi izpratnē. Ņemot vērā normālu nodrošinājuma līmeni, atsauces likme šim aizdevumam ir 4,969 % gadā. Tas ir vairāk nekā G–III kopējās finansiālās izmaksas [...] % gadā. Tāpēc VP ir nodrošinājusi ÅI attiecīgu finansiālu priekšrocību vismaz [...] % apmērā gadā.

5.2.   KONKURENCES IZKROPĻOJUMS UN IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU

| (87) | Somijas iestādes ir apgalvojušas, ka attiecīgie pasākumi neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un tāpēc nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Lai pamatotu šo argumentu, Somija ir būtībā apgalvojusi, ka ÅI ir tikai viens no vairākiem uzņēmumiem, kas aktīvi darbojas nekustamā īpašuma tirgū, bet ne vislielākais. Tādējādi nav pierādījumu, ka pasākumi, ja tos uzskata par valsts atbalstu, būtu nostiprinājuši ÅI stāvokli, kaitējot konkurentiem. |
| --- | --- |

(87)

Somijas iestādes ir apgalvojušas, ka attiecīgie pasākumi neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un tāpēc nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Lai pamatotu šo argumentu, Somija ir būtībā apgalvojusi, ka ÅI ir tikai viens no vairākiem uzņēmumiem, kas aktīvi darbojas nekustamā īpašuma tirgū, bet ne vislielākais. Tādējādi nav pierādījumu, ka pasākumi, ja tos uzskata par valsts atbalstu, būtu nostiprinājuši ÅI stāvokli, kaitējot konkurentiem.

| (88) | Komisija nevar pieņemt šo argumentu. Fakts, ka ÅI ir nodrošināta finansiāla priekšrocība, kas nebija pieejama tā konkurentiem (un – kā ir apstiprinājusi Somija – ir vairāki citi uzņēmēji, kas darbojas Olandes nekustamā īpašuma tirgū), nozīmē, ka ÅI varēja veikt lielus ieguldījumus un paplašināt savu darbību ar finansiāliem nosacījumiem, kas bija izdevīgāki nekā tie, kuri bija pieejami tā konkurentiem (kas gadījumā, ja ÅI nebūtu piešķirta priekšrocība, varētu būt izvēlējušies veikt līdzīgus ieguldījumus). Nav vajadzības pierādīt, ka pasākumi ir ļāvuši ÅI pārņemt tirgus daļas no kāda konkrēta konkurenta. |
| --- | --- |

(88)

Komisija nevar pieņemt šo argumentu. Fakts, ka ÅI ir nodrošināta finansiāla priekšrocība, kas nebija pieejama tā konkurentiem (un – kā ir apstiprinājusi Somija – ir vairāki citi uzņēmēji, kas darbojas Olandes nekustamā īpašuma tirgū), nozīmē, ka ÅI varēja veikt lielus ieguldījumus un paplašināt savu darbību ar finansiāliem nosacījumiem, kas bija izdevīgāki nekā tie, kuri bija pieejami tā konkurentiem (kas gadījumā, ja ÅI nebūtu piešķirta priekšrocība, varētu būt izvēlējušies veikt līdzīgus ieguldījumus). Nav vajadzības pierādīt, ka pasākumi ir ļāvuši ÅI pārņemt tirgus daļas no kāda konkrēta konkurenta.

| (89) | Līdzīgi priekšrocība, kas tika piešķirta ÅI, varēja ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ir tiesa, ka Olande ir mazs tirgus, kas izvietots uz arhipelāga, kuram var piekļūt tikai ar jūras vai gaisa transportu, un ka saskaņā ar Līgumu par Somijas pievienošanos ES tajā ir piemērojami īpaši ierobežojumi tiesībām veikt uzņēmējdarbību. Tomēr fakts joprojām ir tāds, ka nav absolūtu šķēršļu ārvalstu uzņēmumu darbībai Olandē un ka nekas šiem uzņēmumiem neliedz veikt ieguldījumus vietējā īpašumu tirgū. Komisija arī norāda, ka Somija nav apstrīdējusi procedūras sākšanas lēmumā norādīto, ka nekustamo īpašumu Olandē iepriekš ir iegādājušies uzņēmumi, kuru mītne ir citās dalībvalstīs. Tādējādi jebkura priekšrocība, kas piešķirta ÅI ar šiem pasākumiem, varētu vismaz potenciāli ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, nepamatoti nostiprinot ÅI stāvokli salīdzinājumā ar iespējamiem ārvalstu konkurentiem vai ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(89)

Līdzīgi priekšrocība, kas tika piešķirta ÅI, varēja ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ir tiesa, ka Olande ir mazs tirgus, kas izvietots uz arhipelāga, kuram var piekļūt tikai ar jūras vai gaisa transportu, un ka saskaņā ar Līgumu par Somijas pievienošanos ES tajā ir piemērojami īpaši ierobežojumi tiesībām veikt uzņēmējdarbību. Tomēr fakts joprojām ir tāds, ka nav absolūtu šķēršļu ārvalstu uzņēmumu darbībai Olandē un ka nekas šiem uzņēmumiem neliedz veikt ieguldījumus vietējā īpašumu tirgū. Komisija arī norāda, ka Somija nav apstrīdējusi procedūras sākšanas lēmumā norādīto, ka nekustamo īpašumu Olandē iepriekš ir iegādājušies uzņēmumi, kuru mītne ir citās dalībvalstīs. Tādējādi jebkura priekšrocība, kas piešķirta ÅI ar šiem pasākumiem, varētu vismaz potenciāli ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, nepamatoti nostiprinot ÅI stāvokli salīdzinājumā ar iespējamiem ārvalstu konkurentiem vai ieguldītājiem.

5.3.   SECINĀJUMS PAR VALSTS ATBALSTA KLASIFIKĀCIJU

| (90) | Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija secina, ka visi kapitāla palielinājumi (izņemot C–I, C–II un C–III) un aizdevumu garantijas G–I, G–II un G–III ir valsts atbalsts LESD 107. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(90)

Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija secina, ka visi kapitāla palielinājumi (izņemot C–I, C–II un C–III) un aizdevumu garantijas G–I, G–II un G–III ir valsts atbalsts LESD 107. panta izpratnē.

6.   ATBALSTA IESPĒJAMAIS LIKUMĪGUMS

| (91) | Somija ir apgalvojusi, ka gan kapitāla iepludināšanas, gan garantijas, ja tās ir valsts atbalsts, ir likumīgas atbilstoši atbalsta shēmām, kas ieviestas pirms Somijas iestāšanās ES un pienācīgi paziņotas EBTA Uzraudzības iestādei (ESA) pirms iestāšanās ES ar atsaucēm 93-074 (kapitāla palielinājumi) un 93-079 (garantijas). |
| --- | --- |

(91)

Somija ir apgalvojusi, ka gan kapitāla iepludināšanas, gan garantijas, ja tās ir valsts atbalsts, ir likumīgas atbilstoši atbalsta shēmām, kas ieviestas pirms Somijas iestāšanās ES un pienācīgi paziņotas EBTA Uzraudzības iestādei (ESA) pirms iestāšanās ES ar atsaucēm 93-074 (kapitāla palielinājumi) un 93-079 (garantijas).

| (92) | Šis arguments ir jāizvērtē Regulas (EK) Nr. 659/1999 noteikumu kontekstā. Saskaņā ar 1. panta d) punktu “atbalsta shēma” ir “visi dokumenti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kuri vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos dokumentos, un visi dokumenti, pamatojoties uz kuriem vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laika periodu un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu”. Turklāt saskaņā ar 1. panta b) punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 “pastāvošais atbalsts” ir, “i) neskarot 144. un 172. pantu Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktā, jebkāds atbalsts, kas pastāvēja pirms Līguma stāšanās spēkā attiecīgajās dalībvalstīs, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kurš ieviests pirms [un] joprojām ir piemērojams pēc Līguma stāšanās spēkā”. |
| --- | --- |

(92)

Šis arguments ir jāizvērtē Regulas (EK) Nr. 659/1999 noteikumu kontekstā. Saskaņā ar 1. panta d) punktu “atbalsta shēma” ir “visi dokumenti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kuri vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos dokumentos, un visi dokumenti, pamatojoties uz kuriem vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laika periodu un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu”. Turklāt saskaņā ar 1. panta b) punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 “pastāvošais atbalsts” ir, “i) neskarot 144. un 172. pantu Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktā, jebkāds atbalsts, kas pastāvēja pirms Līguma stāšanās spēkā attiecīgajās dalībvalstīs, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kurš ieviests pirms [un] joprojām ir piemērojams pēc Līguma stāšanās spēkā”.

| (93) | Somija pievienojās Eiropas Kopienai 1995. gada 1. janvārī. Turklāt saskaņā ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās līguma 172. panta 5. punktu “[...] valsts atbalstu, ko piešķīrušas jaunas dalībvalstis 1994. gadā, bet kas, pārkāpjot EEZ līgumu vai saskaņā ar to noslēgtās vienošanās, vai nu nav paziņots ESA, vai arī ir paziņots, bet ir piešķirts pirms ESA lēmuma pieņemšanas, attiecīgi neuzskata par pastāvošo valsts atbalstu atbilstoši EK līguma 93. panta 1. punktam [...]”. |
| --- | --- |

(93)

Somija pievienojās Eiropas Kopienai 1995. gada 1. janvārī. Turklāt saskaņā ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās līguma 172. panta 5. punktu “[...] valsts atbalstu, ko piešķīrušas jaunas dalībvalstis 1994. gadā, bet kas, pārkāpjot EEZ līgumu vai saskaņā ar to noslēgtās vienošanās, vai nu nav paziņots ESA, vai arī ir paziņots, bet ir piešķirts pirms ESA lēmuma pieņemšanas, attiecīgi neuzskata par pastāvošo valsts atbalstu atbilstoši EK līguma 93. panta 1. punktam [...]”.

| (94) | Turklāt saskaņā ar 1. panta c) punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 “jauns atbalsts” ir atbalsts, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvoša atbalsta grozījumi (30). |
| --- | --- |

(94)

Turklāt saskaņā ar 1. panta c) punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 “jauns atbalsts” ir atbalsts, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvoša atbalsta grozījumi (30).

| (95) | Visbeidzot, 4. panta 1. punktā Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (31) pārmaiņas pastāvošā atbalstā ir definētas kā “jebkādas pārmaiņas, izņemot pilnībā formāla vai administratīva rakstura izmaiņas, kas nevar ietekmēt novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu. Tomēr esošas atbalsta shēmas sākotnējā budžeta palielinājumu par summu līdz 20 % apmērā neuzskata par esoša atbalsta izmaiņām”. |
| --- | --- |

(95)

Visbeidzot, 4. panta 1. punktā Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (31) pārmaiņas pastāvošā atbalstā ir definētas kā “jebkādas pārmaiņas, izņemot pilnībā formāla vai administratīva rakstura izmaiņas, kas nevar ietekmēt novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu. Tomēr esošas atbalsta shēmas sākotnējā budžeta palielinājumu par summu līdz 20 % apmērā neuzskata par esoša atbalsta izmaiņām”.

| (96) | No iepriekš minētā izriet, ka var teikt, ka pasākums, kas veikts pirms pievienošanās un ir valsts atbalsta shēma, ir pastāvošs atbalsts, ja ir izpildīti divi nosacījumi. Pirmkārt, atbalsta shēmai jābūt ieviestai pirms EK līguma stāšanās spēkā un, otrkārt, tās būtība nedrīkst būt ievērojami grozīta kopš tā laika. |
| --- | --- |

(96)

No iepriekš minētā izriet, ka var teikt, ka pasākums, kas veikts pirms pievienošanās un ir valsts atbalsta shēma, ir pastāvošs atbalsts, ja ir izpildīti divi nosacījumi. Pirmkārt, atbalsta shēmai jābūt ieviestai pirms EK līguma stāšanās spēkā un, otrkārt, tās būtība nedrīkst būt ievērojami grozīta kopš tā laika.

| (97) | Komisija novērtēs Somijas argumentu par atbalsta likumīgumu atsevišķi par abām iespējamām shēmām. |
| --- | --- |

(97)

Komisija novērtēs Somijas argumentu par atbalsta likumīgumu atsevišķi par abām iespējamām shēmām.

6.1.   IESPĒJAMĀ GARANTIJU SHĒMA (93-079)

| (98) | Komisija vispirms novērtēs, vai šie pasākumi ir atbalsta shēma Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(98)

Komisija vispirms novērtēs, vai šie pasākumi ir atbalsta shēma Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta izpratnē.

| (99) | Valsts līmeņa juridiskais pamats garantiju shēmai ir Provinces likums par provinces garantijām rūpniecībai un dažām citām uzņēmējdarbības nozarēm (ÅFS 1966:14) (32), kas tika izsludināts 1966. gadā un grozīts ar ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 un 2002:23. Attiecībā uz budžetu jeb finansējumu jānorāda, ka tad, kad Somija pievienojās EK, 1966. gada Provinces likums paredzēja, ka “nesamaksāto garantiju vai aizdevumu (33) summa nevienā brīdī nedrīkst pārsniegt FIM 20 000 000”. Savukārt konkrētā pasākuma piemērošanai nav paredzēti nekādi termiņa ierobežojumi. |
| --- | --- |

(99)

Valsts līmeņa juridiskais pamats garantiju shēmai ir Provinces likums par provinces garantijām rūpniecībai un dažām citām uzņēmējdarbības nozarēm (ÅFS 1966:14) (32), kas tika izsludināts 1966. gadā un grozīts ar ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 un 2002:23. Attiecībā uz budžetu jeb finansējumu jānorāda, ka tad, kad Somija pievienojās EK, 1966. gada Provinces likums paredzēja, ka “nesamaksāto garantiju vai aizdevumu (33) summa nevienā brīdī nedrīkst pārsniegt FIM 20 000 000”. Savukārt konkrētā pasākuma piemērošanai nav paredzēti nekādi termiņa ierobežojumi.

| (100) | Ņemot vērā iepriekš minēto un valsts likuma noteikumus, attiecīgie pasākumi prima facie būtu atbilstoši atbalsta shēmas definīcijai, jo var secināt, ka likums atļauj piešķirt ar konkrētu projektu nesaistītu atbalstu vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu termiņu. Konkrētā iespējamā shēma tika ieviesta 1982. gada 1. septembrī, t. i., pirms 1994. gada 1. janvāra, un tika paziņota ESA. Tādējādi pirmais nosacījums attiecībā uz pastāvošo atbalstu ir izpildīts, jo sākotnējā shēma tika ieviesta pirms Līguma stāšanās spēkā Somijā un pat pirms 1994. gada 1. janvāra, kas nozīmē, ka šajā gadījumā Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās līguma 172. panta 5. punkts nav piemērojams. |
| --- | --- |

(100)

Ņemot vērā iepriekš minēto un valsts likuma noteikumus, attiecīgie pasākumi prima facie būtu atbilstoši atbalsta shēmas definīcijai, jo var secināt, ka likums atļauj piešķirt ar konkrētu projektu nesaistītu atbalstu vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu termiņu. Konkrētā iespējamā shēma tika ieviesta 1982. gada 1. septembrī, t. i., pirms 1994. gada 1. janvāra, un tika paziņota ESA. Tādējādi pirmais nosacījums attiecībā uz pastāvošo atbalstu ir izpildīts, jo sākotnējā shēma tika ieviesta pirms Līguma stāšanās spēkā Somijā un pat pirms 1994. gada 1. janvāra, kas nozīmē, ka šajā gadījumā Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās līguma 172. panta 5. punkts nav piemērojams.

| (101) | Tomēr Komisijai ir arī jānovērtē, vai kopš 1994. gada 1. janvāra pasākumos ir ieviestas būtiskas pārmaiņas. |
| --- | --- |

(101)

Tomēr Komisijai ir arī jānovērtē, vai kopš 1994. gada 1. janvāra pasākumos ir ieviestas būtiskas pārmaiņas.

| (102) | Reģionālās iestādes ieviesa garantiju shēmā vismaz trīs grozījumus pēc 1994. gada 1. janvāra (ar Provinces likumiem 1994:29, 1996:56 un 2002:23) un pirms pirmās garantijas piešķiršanas 2003. gada 14. augustā. Šie grozījumi paredzēja būtiski palielināt shēmas budžetu (t. i., palielināt garantiju kopējo summu, ko var piešķirt jebkurā konkrētā brīdī). Tā kā konkrētais gadījums attiecas uz aizdevuma garantijas piešķiršanu, būtu jānovērtē, vai tie grozījumi saistībā ar shēmas budžetu, kas ieviesti pirms apspriestajiem pasākumiem, būtu jāuzskata par būtiskiem un nošķiramiem no pastāvošās shēmas. |
| --- | --- |

(102)

Reģionālās iestādes ieviesa garantiju shēmā vismaz trīs grozījumus pēc 1994. gada 1. janvāra (ar Provinces likumiem 1994:29, 1996:56 un 2002:23) un pirms pirmās garantijas piešķiršanas 2003. gada 14. augustā. Šie grozījumi paredzēja būtiski palielināt shēmas budžetu (t. i., palielināt garantiju kopējo summu, ko var piešķirt jebkurā konkrētā brīdī). Tā kā konkrētais gadījums attiecas uz aizdevuma garantijas piešķiršanu, būtu jānovērtē, vai tie grozījumi saistībā ar shēmas budžetu, kas ieviesti pirms apspriestajiem pasākumiem, būtu jāuzskata par būtiskiem un nošķiramiem no pastāvošās shēmas.

| (103) | Kā izklāstīts iepriekš, saskaņā ar 4. pantu Regulā (EK) Nr. 794/2004 budžeta palielinājums par vairāk nekā 20 % ir uzskatāms par grozījumu pastāvošajā atbalsta shēmā. Divi no iepriekš minētajiem grozījumiem (34) ir palielinājuši shēmas sākotnējo budžetu attiecīgi par 50 % un 150 %. Šie budžeta palielinājumi ir uzskatāmi par būtiskiem shēmas grozījumiem, kas nekad netika paziņoti Komisijai. |
| --- | --- |

(103)

Kā izklāstīts iepriekš, saskaņā ar 4. pantu Regulā (EK) Nr. 794/2004 budžeta palielinājums par vairāk nekā 20 % ir uzskatāms par grozījumu pastāvošajā atbalsta shēmā. Divi no iepriekš minētajiem grozījumiem (34) ir palielinājuši shēmas sākotnējo budžetu attiecīgi par 50 % un 150 %. Šie budžeta palielinājumi ir uzskatāmi par būtiskiem shēmas grozījumiem, kas nekad netika paziņoti Komisijai.

| (104) | Šo būtisko grozījumu ietekmi nevar uzskatīt par nošķiramu no iespējamās shēmas, un tas nozīmē, ka shēma kopumā kļūst par jaunu atbalstu. Sākotnējā atbalsta shēma bija ierobežota tikai attiecībā uz garantiju kopējo summu, kas var būt apstiprināta jebkurā konkrētā brīdī. Ņemot vērā šo konkrēto konfigurāciju, ļoti būtisks budžeta palielinājums (pat bez jebkādiem citiem grozījumiem shēmā) skar spēkā esošo noteikumu būtību. |
| --- | --- |

(104)

Šo būtisko grozījumu ietekmi nevar uzskatīt par nošķiramu no iespējamās shēmas, un tas nozīmē, ka shēma kopumā kļūst par jaunu atbalstu. Sākotnējā atbalsta shēma bija ierobežota tikai attiecībā uz garantiju kopējo summu, kas var būt apstiprināta jebkurā konkrētā brīdī. Ņemot vērā šo konkrēto konfigurāciju, ļoti būtisks budžeta palielinājums (pat bez jebkādiem citiem grozījumiem shēmā) skar spēkā esošo noteikumu būtību.

| (105) | Turklāt Komisija norāda, ka no Somijas iesniegtajiem garantijas dokumentiem nevar secināt, ka šo garantiju juridiskais pamats bija iespējamā garantiju shēma. |
| --- | --- |

(105)

Turklāt Komisija norāda, ka no Somijas iesniegtajiem garantijas dokumentiem nevar secināt, ka šo garantiju juridiskais pamats bija iespējamā garantiju shēma.

| (106) | Attiecīgi garantijas, uz kurām attiecas šis lēmums, ir jāuzskata par jaunu atbalstu. Ņemot vērā, ka atbalsts tika īstenots bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma, kas prasīts LESD 108. pantā, tas ir nelikumīgs. |
| --- | --- |

(106)

Attiecīgi garantijas, uz kurām attiecas šis lēmums, ir jāuzskata par jaunu atbalstu. Ņemot vērā, ka atbalsts tika īstenots bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma, kas prasīts LESD 108. pantā, tas ir nelikumīgs.

6.2.   IESPĒJAMĀ AKCIJU PARAKSTĪŠANAS SHĒMA (93-079)

| (107) | Valsts noteikumi attiecībā uz šo iespējamo shēmu tika paziņoti ESA kā atbalsta piešķiršanas kārtība, ko piemēro akciju parakstīšanai. No tobrīd iesniegtajiem dokumentiem izriet, ka “Olandes gada budžets” tika norādīts kā valsts līmeņa juridiskais pamats. Pozīcijā “maksimālā iespējamā atbalsta intensitāte, ko [...] var iegūt vienam projektam”, Somija ir norādījusi “30 %”. Turklāt pozīcijā “Budžets/izdevumi” Somija ir norādījusi budžetus par 1992.–1994. gadu, bet pozīcija “Kopējā budžeta tāme par visu shēmas plānošanas periodu” ir atstāta neaizpildīta. |
| --- | --- |

(107)

Valsts noteikumi attiecībā uz šo iespējamo shēmu tika paziņoti ESA kā atbalsta piešķiršanas kārtība, ko piemēro akciju parakstīšanai. No tobrīd iesniegtajiem dokumentiem izriet, ka “Olandes gada budžets” tika norādīts kā valsts līmeņa juridiskais pamats. Pozīcijā “maksimālā iespējamā atbalsta intensitāte, ko [...] var iegūt vienam projektam”, Somija ir norādījusi “30 %”. Turklāt pozīcijā “Budžets/izdevumi” Somija ir norādījusi budžetus par 1992.–1994. gadu, bet pozīcija “Kopējā budžeta tāme par visu shēmas plānošanas periodu” ir atstāta neaizpildīta.

| (108) | Izmeklēšanas gaitā Somija paskaidroja, ka iespējamās shēmas oficiālais juridiskais pamats ir Likums par Olandes autonomiju (1144/1991), kas pieņemts 1991. gadā. Saskaņā ar minētā likuma 18. panta 22. punktu Olandes vietējām pašpārvaldēm ir “vispārējas pilnvaras” veikt dažādus pasākumus, kuru mērķis ir Olandes ekonomikas veicināšana. Šīs pilnvaras īsteno (piemēram, izmantojot aizdevumus, kapitāla iepludināšanas, garantijas), paredzot apropriācijas VP kopējā gada budžetā. |
| --- | --- |

(108)

Izmeklēšanas gaitā Somija paskaidroja, ka iespējamās shēmas oficiālais juridiskais pamats ir Likums par Olandes autonomiju (1144/1991), kas pieņemts 1991. gadā. Saskaņā ar minētā likuma 18. panta 22. punktu Olandes vietējām pašpārvaldēm ir “vispārējas pilnvaras” veikt dažādus pasākumus, kuru mērķis ir Olandes ekonomikas veicināšana. Šīs pilnvaras īsteno (piemēram, izmantojot aizdevumus, kapitāla iepludināšanas, garantijas), paredzot apropriācijas VP kopējā gada budžetā.

| (109) | Komisija norāda uz turpmāk izklāstīto. |
| --- | --- |

(109)

Komisija norāda uz turpmāk izklāstīto.

| (110) | Neatkarīgi no tā, ka vietējo pašpārvalžu pilnvaras nodrošināt kapitāla iepludināšanas (saskaņā ar vispārējām pilnvarām tās piešķir ar Autonomijas likumu) Somija klasificē kā “shēmu”, Komisijai ir jāpārbauda, vai noteikumi valsts tiesību aktos, kas nosaka minētās pilnvaras, atbilst “shēmas” definīcijai saskaņā ar 1. panta d) punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999. Šajā saistībā juridiskais pamats (18. panta 22. punkts Likumā 1144/1991) ir noteikumi, kas attiecas uz pilnvaru sadalījumu starp dažādām iestādēm Somijas tiesību sistēmā un kas neatbilst prasībām, lai tos varētu uzskatīt par atbalsta shēmu (kas cita starpā ir definēta kā “[...] dokumenti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu [...]”). Tāpēc, lai veiktu jebkādu kapitāla piešķiršanu individuālam saņēmējam, vispirms būtu vajadzīga apropriācija VP gada budžetā (par ko Olandes reģionālā asambleja balso pēc saviem ieskatiem) un pēc tam – VP pieņemto lēmumu īstenošana. Tādējādi kapitāla iepludināšanas, kas piešķirtas saskaņā ar minētajām pilnvarām, ir jāuzskata par atsevišķu lēmumu kopumu, nevis par atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(110)

Neatkarīgi no tā, ka vietējo pašpārvalžu pilnvaras nodrošināt kapitāla iepludināšanas (saskaņā ar vispārējām pilnvarām tās piešķir ar Autonomijas likumu) Somija klasificē kā “shēmu”, Komisijai ir jāpārbauda, vai noteikumi valsts tiesību aktos, kas nosaka minētās pilnvaras, atbilst “shēmas” definīcijai saskaņā ar 1. panta d) punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999. Šajā saistībā juridiskais pamats (18. panta 22. punkts Likumā 1144/1991) ir noteikumi, kas attiecas uz pilnvaru sadalījumu starp dažādām iestādēm Somijas tiesību sistēmā un kas neatbilst prasībām, lai tos varētu uzskatīt par atbalsta shēmu (kas cita starpā ir definēta kā “[...] dokumenti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu [...]”). Tāpēc, lai veiktu jebkādu kapitāla piešķiršanu individuālam saņēmējam, vispirms būtu vajadzīga apropriācija VP gada budžetā (par ko Olandes reģionālā asambleja balso pēc saviem ieskatiem) un pēc tam – VP pieņemto lēmumu īstenošana. Tādējādi kapitāla iepludināšanas, kas piešķirtas saskaņā ar minētajām pilnvarām, ir jāuzskata par atsevišķu lēmumu kopumu, nevis par atbalsta shēmu.

| (111) | Katrā ziņā Komisija arī norāda, ka iespējamā shēma attiecās tikai uz 1992.–1994. gadu, jo pozīcijā “Budžets/izdevumi” netika norādīta cita informācija, lai gan juridiskais pamats bija “Olandes gada budžets”. |
| --- | --- |

(111)

Katrā ziņā Komisija arī norāda, ka iespējamā shēma attiecās tikai uz 1992.–1994. gadu, jo pozīcijā “Budžets/izdevumi” netika norādīta cita informācija, lai gan juridiskais pamats bija “Olandes gada budžets”.

| (112) | Visbeidzot, Komisija atgādina, ka Somija ir norādījusi, ka maksimālā atbalsta intensitāte, ko “var iegūt vienam projektam”, ir 30 %. Katrā ziņā to var saprast tikai tādējādi, ka kapitāla iepludināšanas atbilstoši šai iespējamai shēmai bija paredzētas, lai tās izmantotu kopā ar būtiskiem privātiem ieguldījumiem (vismaz 70 %) “projektos”, kas paredzēti, lai veicinātu iespējamās shēmas mērķus (kuri norādīti kā “Tūrisms, rūpniecība, pētniecība un izstrāde”). Šajā lēmumā izvērtētie kapitāla palielinājumi neatbilst šim oficiālajam nosacījumam, un tāpēc uz tiem nevar attiecināt valsts tiesību normas, kas tika iesniegtas ESA, neatkarīgi no tā, vai šie pasākumi veidoja pienācīgu atbalsta shēmu, un, ja veidoja, vai tā bija piemērojama pēc 1994. gada. |
| --- | --- |

(112)

Visbeidzot, Komisija atgādina, ka Somija ir norādījusi, ka maksimālā atbalsta intensitāte, ko “var iegūt vienam projektam”, ir 30 %. Katrā ziņā to var saprast tikai tādējādi, ka kapitāla iepludināšanas atbilstoši šai iespējamai shēmai bija paredzētas, lai tās izmantotu kopā ar būtiskiem privātiem ieguldījumiem (vismaz 70 %) “projektos”, kas paredzēti, lai veicinātu iespējamās shēmas mērķus (kuri norādīti kā “Tūrisms, rūpniecība, pētniecība un izstrāde”). Šajā lēmumā izvērtētie kapitāla palielinājumi neatbilst šim oficiālajam nosacījumam, un tāpēc uz tiem nevar attiecināt valsts tiesību normas, kas tika iesniegtas ESA, neatkarīgi no tā, vai šie pasākumi veidoja pienācīgu atbalsta shēmu, un, ja veidoja, vai tā bija piemērojama pēc 1994. gada.

| (113) | Attiecīgi valsts atbalsts, kas piešķirts ÅI kapitāla palielinājumu veidā, ir jauns atbalsts. Tā kā atbalsts tika īstenots bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma, kas prasīts LESD 108. pantā, tas ir nelikumīgs. |
| --- | --- |

(113)

Attiecīgi valsts atbalsts, kas piešķirts ÅI kapitāla palielinājumu veidā, ir jauns atbalsts. Tā kā atbalsts tika īstenots bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma, kas prasīts LESD 108. pantā, tas ir nelikumīgs.

6.3.   PAPILDU PIEZĪME PAR SOMIJAS AUGSTĀKĀS ADMINISTRATĪVĀS TIESAS NESENAJIEM LĒMUMIEM

| (114) | Būtu arī jānorāda, ka divus pasākumus, ko VP apstiprināja par labu ÅI, nesen atcēla Somijas valsts tiesa. Šie pasākumi ir i) kapitāla palielinājums C–XI, kas izmaksāts ÅI 2007. gadā (sk. piezīmi 16. apsvērumā), un ii) 2006. gada aizdevuma garantija, kas tā arī netika īstenota. Augstākā administratīvā tiesa 2011. gada 6. aprīļa lēmumā noteica, vai VP lēmumi tika pieņemti, ievērojot valsts administratīvos noteikumus. Tomēr Tiesa arī novērtēja, vai ir pietiekami daudz pierādījumu, ka šie finanšu pasākumi ir valsts atbalsts, jo, ja tas ir valsts atbalsts, vietējām pašpārvaldēm pirms to īstenošanas vajadzēja paziņot Komisijai. Tiesa secina, ka visi valsts atbalsta kritēriji ir prima facie izpildīti. Tiesa arī izvērtēja Somijas apgalvojumu, ka uz pasākumiem – ja tie ir valsts atbalsts – attiektos valsts noteikumi, kas bija piemērojami pirms pievienošanās, un ka tie attiecīgi būtu klasificējami kā “pastāvošs atbalsts”. Šajā saistībā Tiesa padziļināti izvērtēja valsts noteikumus un secināja, ka neatkarīgi no tā, vai tie ir reālas valsts atbalsta shēmas vai nē, vietējo pašpārvalžu lēmumi neatbilda oficiālajai prasībai atbilstoši valsts noteikumiem Komisijas iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ. Tādējādi valsts Augstākās administratīvās tiesas secinājumi ir saskaņā ar Komisijas secinājumiem, ka kapitāla iepludināšana C–XI, uz ko tiek attiecināta izmeklēšana, ietver jaunu valsts atbalstu. Tādu pašu secinājumu Augstākā tiesa izdarīja attiecībā uz 2006. gada aizdevuma garantiju. Tā kā konkrētā garantija tā arī netika īstenota, tā šajā lēmumā nav vērtēta. |
| --- | --- |

(114)

Būtu arī jānorāda, ka divus pasākumus, ko VP apstiprināja par labu ÅI, nesen atcēla Somijas valsts tiesa. Šie pasākumi ir i) kapitāla palielinājums C–XI, kas izmaksāts ÅI 2007. gadā (sk. piezīmi 16. apsvērumā), un ii) 2006. gada aizdevuma garantija, kas tā arī netika īstenota. Augstākā administratīvā tiesa 2011. gada 6. aprīļa lēmumā noteica, vai VP lēmumi tika pieņemti, ievērojot valsts administratīvos noteikumus. Tomēr Tiesa arī novērtēja, vai ir pietiekami daudz pierādījumu, ka šie finanšu pasākumi ir valsts atbalsts, jo, ja tas ir valsts atbalsts, vietējām pašpārvaldēm pirms to īstenošanas vajadzēja paziņot Komisijai. Tiesa secina, ka visi valsts atbalsta kritēriji ir prima facie izpildīti. Tiesa arī izvērtēja Somijas apgalvojumu, ka uz pasākumiem – ja tie ir valsts atbalsts – attiektos valsts noteikumi, kas bija piemērojami pirms pievienošanās, un ka tie attiecīgi būtu klasificējami kā “pastāvošs atbalsts”. Šajā saistībā Tiesa padziļināti izvērtēja valsts noteikumus un secināja, ka neatkarīgi no tā, vai tie ir reālas valsts atbalsta shēmas vai nē, vietējo pašpārvalžu lēmumi neatbilda oficiālajai prasībai atbilstoši valsts noteikumiem Komisijas iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ. Tādējādi valsts Augstākās administratīvās tiesas secinājumi ir saskaņā ar Komisijas secinājumiem, ka kapitāla iepludināšana C–XI, uz ko tiek attiecināta izmeklēšana, ietver jaunu valsts atbalstu. Tādu pašu secinājumu Augstākā tiesa izdarīja attiecībā uz 2006. gada aizdevuma garantiju. Tā kā konkrētā garantija tā arī netika īstenota, tā šajā lēmumā nav vērtēta.

7.   SADERĪBA

| (115) | Somija ir vispārīgi apgalvojusi, ka pasākumi, ja tie tiktu atzīti par jaunu valsts atbalstu, vienalga būtu saderīgi ar iekšējo tirgu, jo no atbalsta finansēto ÅI darbību mērķis bija veicināt reģiona attīstību un radīt jaunas darbavietas. |
| --- | --- |

(115)

Somija ir vispārīgi apgalvojusi, ka pasākumi, ja tie tiktu atzīti par jaunu valsts atbalstu, vienalga būtu saderīgi ar iekšējo tirgu, jo no atbalsta finansēto ÅI darbību mērķis bija veicināt reģiona attīstību un radīt jaunas darbavietas.

| (116) | Kaut arī valsts atbalsts principā ir aizliegts, tas tik un tā būtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu apstākļos, kas minēti LESD 107. panta 2. punktā, un var tikt uzskatīts par saderīgu, ja to izmanto 107. panta 3. punktā minēto mērķu sasniegšanai. Vienīgais pamatojums saderībai, ko var pieņemt šajā gadījumā, ir LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts, ar ko atļauj atbalstu, kurš veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, vai LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts, kas paredz, ka valsts atbalstu var atļaut, lai veicinātu konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību. |
| --- | --- |

(116)

Kaut arī valsts atbalsts principā ir aizliegts, tas tik un tā būtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu apstākļos, kas minēti LESD 107. panta 2. punktā, un var tikt uzskatīts par saderīgu, ja to izmanto 107. panta 3. punktā minēto mērķu sasniegšanai. Vienīgais pamatojums saderībai, ko var pieņemt šajā gadījumā, ir LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts, ar ko atļauj atbalstu, kurš veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, vai LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts, kas paredz, ka valsts atbalstu var atļaut, lai veicinātu konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību.

| (117) | Saskaņā ar tobrīd Somijai piemērojamiem reģionālajiem atbalsta noteikumiem (reģionālā atbalsta plāniem 2000.–2006. gadam un 2007.–2013. gadam) Mariehamnas pilsēta, kur atrodas iTiden, jebkurā gadījumā nebija tiesīga uz šādu atbalstu. Tas nozīmē, ka pat tad, ja atbalstu varētu atzīt par tādu, kas piešķirts minētajam projektam, to nevarētu uzskatīt par saderīgu. Turklāt Komisija norāda, ka Somija nav pierādījusi, ka ir izpildīts jebkurš no saderības nosacījumiem atbilstoši reģionālā atbalsta noteikumiem (piemēram, attiecībā uz atbalsta veidu, attiecināmajām izmaksām vai maksimālo atbalsta intensitāti). |
| --- | --- |

(117)

Saskaņā ar tobrīd Somijai piemērojamiem reģionālajiem atbalsta noteikumiem (reģionālā atbalsta plāniem 2000.–2006. gadam un 2007.–2013. gadam) Mariehamnas pilsēta, kur atrodas iTiden, jebkurā gadījumā nebija tiesīga uz šādu atbalstu. Tas nozīmē, ka pat tad, ja atbalstu varētu atzīt par tādu, kas piešķirts minētajam projektam, to nevarētu uzskatīt par saderīgu. Turklāt Komisija norāda, ka Somija nav pierādījusi, ka ir izpildīts jebkurš no saderības nosacījumiem atbilstoši reģionālā atbalsta noteikumiem (piemēram, attiecībā uz atbalsta veidu, attiecināmajām izmaksām vai maksimālo atbalsta intensitāti).

| (118) | Atbalstu nevar arī uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz jebkurām citām Komisijas pieņemtām pamatnostādnēm un paziņojumiem attiecībā uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu vai pamatojoties tieši uz minēto apakšpunktu. Somijas iestādes nav iesniegušas konkrētus argumentus vai pierādījumus, kas ļautu Komisijai atzīt minētos pasākumus par saderīgiem, pamatojoties uz jebkuru LESD noteikumu. |
| --- | --- |

(118)

Atbalstu nevar arī uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz jebkurām citām Komisijas pieņemtām pamatnostādnēm un paziņojumiem attiecībā uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu vai pamatojoties tieši uz minēto apakšpunktu. Somijas iestādes nav iesniegušas konkrētus argumentus vai pierādījumus, kas ļautu Komisijai atzīt minētos pasākumus par saderīgiem, pamatojoties uz jebkuru LESD noteikumu.

8.   ATBALSTA ATGŪŠANA

8.1.   SOMIJAS ARGUMENTI

| (119) | Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punkts paredz: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja [...]. Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu.” Tāpēc pats par sevi saprotams, ka summas par pasākumiem, kas ir nelikumīgs valsts atbalsts ÅI, būtu jāatgūst. |
| --- | --- |

(119)

Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punkts paredz: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja [...]. Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu.” Tāpēc pats par sevi saprotams, ka summas par pasākumiem, kas ir nelikumīgs valsts atbalsts ÅI, būtu jāatgūst.

| (120) | Tomēr Somija ir apgalvojusi, ka šajā gadījumā Komisijai vajadzētu atturēties no atgūšanas pieprasīšanas, jo Somija tiesiski paļāvās uz to, ka atbalsts ir likumīgs atbilstoši iespējamām shēmām, kas bija spēkā pirms pievienošanās, un ka atgūšana būtu pretrunā Kopienas tiesību principam. Komisija norāda, ka Somija ir oficiāli norādījusi uz tiesisku paļāvību tikai attiecībā uz VP. Tiesiskā paļāvība atbalsta saņēmēja vārdā netika skaidri norādīta. |
| --- | --- |

(120)

Tomēr Somija ir apgalvojusi, ka šajā gadījumā Komisijai vajadzētu atturēties no atgūšanas pieprasīšanas, jo Somija tiesiski paļāvās uz to, ka atbalsts ir likumīgs atbilstoši iespējamām shēmām, kas bija spēkā pirms pievienošanās, un ka atgūšana būtu pretrunā Kopienas tiesību principam. Komisija norāda, ka Somija ir oficiāli norādījusi uz tiesisku paļāvību tikai attiecībā uz VP. Tiesiskā paļāvība atbalsta saņēmēja vārdā netika skaidri norādīta.

| (121) | Jebkurā gadījumā Komisija nevar pieņemt šo argumentu. |
| --- | --- |

(121)

Jebkurā gadījumā Komisija nevar pieņemt šo argumentu.

| (122) | Attiecībā uz kapitāla palielinājumiem Komisija jau iepriekš pierādīja, ka neatkarīgi no tā, kāds ÅI vai jebkuram citam varētu būt bijis iemesls uzskatam par iespējamās akciju parakstīšanas shēmas juridisko statusu saistībā ar valsts atbalsta noteikumiem, tie pat neizpildīja iespējamās shēmas oficiālos nosacījumus, par ko bija paziņots ESA. Tāpēc ir neiespējami apgalvot, ka ÅI varēja atsaukties uz tiesisko paļāvību attiecībā uz kapitāla palielinājumu likumīgumu, jo uz tiem nevarēja attiecināt valsts noteikumus, attiecībā uz kuriem, kā apgalvo Somija, tai bija tiesiskā paļāvība. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz kapitāla palielinājumiem Komisija jau iepriekš pierādīja, ka neatkarīgi no tā, kāds ÅI vai jebkuram citam varētu būt bijis iemesls uzskatam par iespējamās akciju parakstīšanas shēmas juridisko statusu saistībā ar valsts atbalsta noteikumiem, tie pat neizpildīja iespējamās shēmas oficiālos nosacījumus, par ko bija paziņots ESA. Tāpēc ir neiespējami apgalvot, ka ÅI varēja atsaukties uz tiesisko paļāvību attiecībā uz kapitāla palielinājumu likumīgumu, jo uz tiem nevarēja attiecināt valsts noteikumus, attiecībā uz kuriem, kā apgalvo Somija, tai bija tiesiskā paļāvība.

| (123) | Attiecībā uz aizdevumu garantijām Komisija ir pierādījusi, ka garantiju shēma tika būtiski grozīta pat pirms šajā lēmumā aplūkoto garantiju piešķiršanas. Šie grozījumi, ko ieviesa Olandes iestādes, netika paziņoti Komisijai. Tādējādi jebkuras garantijas, kas piešķirtas atbilstoši valsts noteikumiem, kuri veidoja sākotnējo shēmu, ir jāuzskata par jaunu atbalstu. Ir vispārēji atzīts, ka neviens atbalsta saņēmējs nevar tiesiski paļauties uz to, ka atbalsts, ko būtu vajadzējis paziņot Komisijai saskaņā ar LESD 108. pantu, bet kas nav paziņots, ir likumīgs (35). |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz aizdevumu garantijām Komisija ir pierādījusi, ka garantiju shēma tika būtiski grozīta pat pirms šajā lēmumā aplūkoto garantiju piešķiršanas. Šie grozījumi, ko ieviesa Olandes iestādes, netika paziņoti Komisijai. Tādējādi jebkuras garantijas, kas piešķirtas atbilstoši valsts noteikumiem, kuri veidoja sākotnējo shēmu, ir jāuzskata par jaunu atbalstu. Ir vispārēji atzīts, ka neviens atbalsta saņēmējs nevar tiesiski paļauties uz to, ka atbalsts, ko būtu vajadzējis paziņot Komisijai saskaņā ar LESD 108. pantu, bet kas nav paziņots, ir likumīgs (35).

| (124) | Rezumējot – gan garantijas, gan kapitāla palielinājumi ir jauns valsts atbalsts, ko pirms īstenošanas būtu vajadzējis paziņot Komisijai. |
| --- | --- |

(124)

Rezumējot – gan garantijas, gan kapitāla palielinājumi ir jauns valsts atbalsts, ko pirms īstenošanas būtu vajadzējis paziņot Komisijai.

| (125) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru (36) dalībvalsts, kuras iestādes ir piešķīrušas atbalstu pretrunā LESD 108. pantā paredzētajiem procedūras noteikumiem, nedrīkst atsaukties uz atbalsta saņēmēju tiesisko paļāvību, lai pamatotu to, ka nav izpildīts pienākums veikt vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu Komisijas lēmumu, kurā tai dots rīkojums atgūt atbalstu. Ja valsts iestādes varētu paļauties uz savu nelikumīgo interpretāciju, tās pilnībā atņemtu LESD 107. un 108. panta jēgu un arī sagrautu to lēmumu efektivitāti, kurus Komisija pieņem atbilstoši minētajiem pantiem. |
| --- | --- |

(125)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru (36) dalībvalsts, kuras iestādes ir piešķīrušas atbalstu pretrunā LESD 108. pantā paredzētajiem procedūras noteikumiem, nedrīkst atsaukties uz atbalsta saņēmēju tiesisko paļāvību, lai pamatotu to, ka nav izpildīts pienākums veikt vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu Komisijas lēmumu, kurā tai dots rīkojums atgūt atbalstu. Ja valsts iestādes varētu paļauties uz savu nelikumīgo interpretāciju, tās pilnībā atņemtu LESD 107. un 108. panta jēgu un arī sagrautu to lēmumu efektivitāti, kurus Komisija pieņem atbilstoši minētajiem pantiem.

| (126) | Tas pats princips noteikti jāpiemēro tad, kad valsts iestādes apgalvo, ka tās pašas tiesiski paļāvās uz pasākumu likumīgumu, bet nepaziņoja par pasākumiem Komisijai, lai gan tie ir jauns atbalsts (37). |
| --- | --- |

(126)

Tas pats princips noteikti jāpiemēro tad, kad valsts iestādes apgalvo, ka tās pašas tiesiski paļāvās uz pasākumu likumīgumu, bet nepaziņoja par pasākumiem Komisijai, lai gan tie ir jauns atbalsts (37).

| (127) | Līdzīgi, ciktāl runa ir par ÅI tiesisko paļāvību, Komisija norāda, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru, ņemot vērā, ka Komisijai saskaņā ar LESD 108. pantu ir obligāts pienākums uzraudzīt valsts atbalstu, uzņēmumi, kam atbalsts piešķirts, principā nevar tiesiski paļauties uz to, ka atbalsts ir likumīgs, ja vien tas nav piešķirts saskaņā ar minētajā pantā noteikto procedūru. Rūpīgam uzņēmējam parasti būtu jāspēj noteikt, vai minētā procedūra ir ievērota (38). |
| --- | --- |

(127)

Līdzīgi, ciktāl runa ir par ÅI tiesisko paļāvību, Komisija norāda, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru, ņemot vērā, ka Komisijai saskaņā ar LESD 108. pantu ir obligāts pienākums uzraudzīt valsts atbalstu, uzņēmumi, kam atbalsts piešķirts, principā nevar tiesiski paļauties uz to, ka atbalsts ir likumīgs, ja vien tas nav piešķirts saskaņā ar minētajā pantā noteikto procedūru. Rūpīgam uzņēmējam parasti būtu jāspēj noteikt, vai minētā procedūra ir ievērota (38).

| (128) | Komisija norāda, ka neviens uzņēmums neatradās izdevīgākā stāvoklī par ÅI, lai varētu rast priekšstatu par VP darbībām attiecībā uz iespējamām atbalsta shēmām, jo VP ir ÅI galvenais akcionārs un to ÅI valdē pārstāv personas, kuras ir arī VP izpildstruktūras locekļi. Šo argumentu apstiprina fakts, ka ÅI un VP pārstāvji regulāri apmainās ar informāciju, kā norādīts iepriekš saistībā ar kapitāla palielinājumiem. Tāpēc, lai gan Somijas iestādes nav skaidri norādījušas uz tiesisko paļāvību atbalsta saņēmēja vārdā, Komisija uzskata, ka ÅI šajā gadījumā nevar atsaukties uz tiesisko paļāvību. |
| --- | --- |

(128)

Komisija norāda, ka neviens uzņēmums neatradās izdevīgākā stāvoklī par ÅI, lai varētu rast priekšstatu par VP darbībām attiecībā uz iespējamām atbalsta shēmām, jo VP ir ÅI galvenais akcionārs un to ÅI valdē pārstāv personas, kuras ir arī VP izpildstruktūras locekļi. Šo argumentu apstiprina fakts, ka ÅI un VP pārstāvji regulāri apmainās ar informāciju, kā norādīts iepriekš saistībā ar kapitāla palielinājumiem. Tāpēc, lai gan Somijas iestādes nav skaidri norādījušas uz tiesisko paļāvību atbalsta saņēmēja vārdā, Komisija uzskata, ka ÅI šajā gadījumā nevar atsaukties uz tiesisko paļāvību.

| (129) | Visbeidzot, Komisija ne Somijai, ne atbalsta saņēmējam nekad nav sniegusi precīzas garantijas, ka attiecīgie pasākumi nebūtu valsts atbalsts vai būtu saderīgs atbalsts, kas attiecīgi varētu dot pamatu atsaukties uz tiesisko paļāvību (39). |
| --- | --- |

(129)

Visbeidzot, Komisija ne Somijai, ne atbalsta saņēmējam nekad nav sniegusi precīzas garantijas, ka attiecīgie pasākumi nebūtu valsts atbalsts vai būtu saderīgs atbalsts, kas attiecīgi varētu dot pamatu atsaukties uz tiesisko paļāvību (39).

| (130) | Somija ir arī apgalvojusi, ka ja atgūtu atbalstu, kas piešķirts ar kapitāla palielinājumu starpniecību, par atbalsta elementu nav obligāti jāuzskata visa nodrošinātā kapitāla summa, bet (pēc analoģijas ar atbalsta elementa aprēķinu garantijās) gan tikai izmaksas, kas ÅI rastos, meklējot alternatīvu ieguldījumu tirgos. Šajā saistībā Somija ir ierosinājusi, ka šāda alternatīva finansējuma izmaksas varētu noteikt, atsaucoties uz paredzamajiem 7 % peļņai no ieguldījumiem attiecībā uz biroja īpašumu, kas noteikti KPMG ziņojumā. |
| --- | --- |

(130)

Somija ir arī apgalvojusi, ka ja atgūtu atbalstu, kas piešķirts ar kapitāla palielinājumu starpniecību, par atbalsta elementu nav obligāti jāuzskata visa nodrošinātā kapitāla summa, bet (pēc analoģijas ar atbalsta elementa aprēķinu garantijās) gan tikai izmaksas, kas ÅI rastos, meklējot alternatīvu ieguldījumu tirgos. Šajā saistībā Somija ir ierosinājusi, ka šāda alternatīva finansējuma izmaksas varētu noteikt, atsaucoties uz paredzamajiem 7 % peļņai no ieguldījumiem attiecībā uz biroja īpašumu, kas noteikti KPMG ziņojumā.

| (131) | Komisija nevar pieņemt šādu viedokli. |
| --- | --- |

(131)

Komisija nevar pieņemt šādu viedokli.

| (132) | Katrā ziņā, vispārīgi runājot, ir pareizi, ka valsts atbalstu konkrētā gadījumā veido starpība starp priekšrocību (finansējuma veidā), ko uzņēmums faktiski saņēmis no valsts līdzekļiem, un priekšrocību, ko tas būtu spējis iegūt kapitāla tirgos. Attiecīgi “atmaksājot atbalstu, saņēmējs zaudē tās priekšrocības, kādas viņam bija attiecībā pret saviem konkurentiem tirgū, un tiek atjaunota situācija, kas pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas” (40). |
| --- | --- |

(132)

Katrā ziņā, vispārīgi runājot, ir pareizi, ka valsts atbalstu konkrētā gadījumā veido starpība starp priekšrocību (finansējuma veidā), ko uzņēmums faktiski saņēmis no valsts līdzekļiem, un priekšrocību, ko tas būtu spējis iegūt kapitāla tirgos. Attiecīgi “atmaksājot atbalstu, saņēmējs zaudē tās priekšrocības, kādas viņam bija attiecībā pret saviem konkurentiem tirgū, un tiek atjaunota situācija, kas pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas” (40).

| (133) | Ikviens, kurš veic ieguldījumu – vai tā būtu kredīta piešķiršana vai piedalīšanās uzņēmuma pašu kapitālā – centīsies gūt tādu peļņu no sava ieguldījuma, kas ir samērīga ar risku. |
| --- | --- |

(133)

Ikviens, kurš veic ieguldījumu – vai tā būtu kredīta piešķiršana vai piedalīšanās uzņēmuma pašu kapitālā – centīsies gūt tādu peļņu no sava ieguldījuma, kas ir samērīga ar risku.

| (134) | Ja atbalsts tiek piešķirts tāda kredīta veidā, kura izmaksas ir mazākas par tirgus izmaksām (kā tas ir attiecībā uz garantētu aizdevumu, kad kopējās finansiālās izmaksas ir mazākas nekā tirgus aizdevuma procentu likme), uzņēmumam, kas nav izstumts no aizdevumu tirgus un kas kā alternatīvu atbalstam būtu varējis saņemt aizdevumu pēc tirgus likmes, ir skaidrs, ka atgūšanas korektīvo mērķi var sasniegt, liekot uzņēmumam samaksāt starpību (ar procentiem), tādējādi to nostādot atkal vienlīdzīgā līmenī ar tā konkurentiem. |
| --- | --- |

(134)

Ja atbalsts tiek piešķirts tāda kredīta veidā, kura izmaksas ir mazākas par tirgus izmaksām (kā tas ir attiecībā uz garantētu aizdevumu, kad kopējās finansiālās izmaksas ir mazākas nekā tirgus aizdevuma procentu likme), uzņēmumam, kas nav izstumts no aizdevumu tirgus un kas kā alternatīvu atbalstam būtu varējis saņemt aizdevumu pēc tirgus likmes, ir skaidrs, ka atgūšanas korektīvo mērķi var sasniegt, liekot uzņēmumam samaksāt starpību (ar procentiem), tādējādi to nostādot atkal vienlīdzīgā līmenī ar tā konkurentiem.

| (135) | Attiecībā uz kapitālieguldījumiem situācija ir atšķirīga. Tādā gadījumā peļņa nav atkarīga no uzņēmuma vēlmes maksāt (kā tas ir attiecībā uz aizdevumu), bet to pilnībā nosaka uzņēmuma darbības modelim raksturīgā rentabilitāte. Ja vien privāts ieguldītājs neuzskatīs, ka darījums pienācīgi kompensēs ar to saistīto risku, tas neieguldīs, bet izmantos savu naudu citam mērķim. Citiem vārdiem sakot, Komisija nevar pieņemt argumentu, ka uzņēmums būtu spējis saņemt tādus pašus līdzekļus kapitāla tirgū, lai palielinātu savu kapitālu, piedāvājot augstāku atlīdzību, jo tā paredzamie darbības rezultāti neļāva tam nevienam kapitāla ieguldītājam piedāvāt šādu augstāku atlīdzību. Tādējādi hipotētiskā situācija, t. i., situācija bez atbalsta, kuru iecerēts atjaunot vai radīt ar atgūšanas starpniecību, ir tāda, ka nebūtu ieguldīts vispār nekāds kapitāls. Tāpēc atgūstamais atbalsts ir pilna kapitāla palielinājumu summa. |
| --- | --- |

(135)

Attiecībā uz kapitālieguldījumiem situācija ir atšķirīga. Tādā gadījumā peļņa nav atkarīga no uzņēmuma vēlmes maksāt (kā tas ir attiecībā uz aizdevumu), bet to pilnībā nosaka uzņēmuma darbības modelim raksturīgā rentabilitāte. Ja vien privāts ieguldītājs neuzskatīs, ka darījums pienācīgi kompensēs ar to saistīto risku, tas neieguldīs, bet izmantos savu naudu citam mērķim. Citiem vārdiem sakot, Komisija nevar pieņemt argumentu, ka uzņēmums būtu spējis saņemt tādus pašus līdzekļus kapitāla tirgū, lai palielinātu savu kapitālu, piedāvājot augstāku atlīdzību, jo tā paredzamie darbības rezultāti neļāva tam nevienam kapitāla ieguldītājam piedāvāt šādu augstāku atlīdzību. Tādējādi hipotētiskā situācija, t. i., situācija bez atbalsta, kuru iecerēts atjaunot vai radīt ar atgūšanas starpniecību, ir tāda, ka nebūtu ieguldīts vispār nekāds kapitāls. Tāpēc atgūstamais atbalsts ir pilna kapitāla palielinājumu summa.

| (136) | Attiecīgi Komisija nevar piekrist Somijas viedoklim par atbalsta elementu kapitāla palielinājumos. |
| --- | --- |

(136)

Attiecīgi Komisija nevar piekrist Somijas viedoklim par atbalsta elementu kapitāla palielinājumos.

8.2.   ATGŪSTAMAIS ATBALSTS

| (137) | Ņemot vērā iepriekš minēto, nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts, ko ir identificējusi Komisija un kas Somijai ir jāatgūst no ÅI, ir šāds. |
| --- | --- |

(137)

Ņemot vērā iepriekš minēto, nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts, ko ir identificējusi Komisija un kas Somijai ir jāatgūst no ÅI, ir šāds.

| (138) | Kapitāla palielinājumi:






  a) | kapitāla palielinājums C–IV – EUR 353 199,00. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2001. gada 20. jūlijā; |
| --- | --- | --- |

(138)

Kapitāla palielinājumi:

a)

kapitāla palielinājums C–IV – EUR 353 199,00. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2001. gada 20. jūlijā;

| b) | kapitāla palielinājums C–V – EUR 599 933,78. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2002. gada 15. augustā; |
| --- | --- |

b)

kapitāla palielinājums C–V – EUR 599 933,78. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2002. gada 15. augustā;

| c) | kapitāla palielinājums C–VI – EUR 799 911,64. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2003. gada 13. martā; |
| --- | --- |

c)

kapitāla palielinājums C–VI – EUR 799 911,64. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2003. gada 13. martā;

| d) | kapitāla palielinājums C–VII – EUR 515 165,97. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2004. gada 6. maijā; |
| --- | --- |

d)

kapitāla palielinājums C–VII – EUR 515 165,97. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2004. gada 6. maijā;

| e) | kapitāla palielinājums C–VIII – EUR 669 896,95. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2004. gada 30. septembrī; |
| --- | --- |

e)

kapitāla palielinājums C–VIII – EUR 669 896,95. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2004. gada 30. septembrī;

| f) | kapitāla palielinājums C–IX – EUR 199 977,91. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2005. gada 16. jūnijā; |
| --- | --- |

f)

kapitāla palielinājums C–IX – EUR 199 977,91. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2005. gada 16. jūnijā;

| g) | kapitāla palielinājums C–X – EUR 234 961,43. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2005. gada 16. jūnijā; |
| --- | --- |

g)

kapitāla palielinājums C–X – EUR 234 961,43. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2005. gada 16. jūnijā;

| h) | kapitāla palielinājums C–XI – EUR 1 379 998,95. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2007. gada 15. februārī. |
| --- | --- |

h)

kapitāla palielinājums C–XI – EUR 1 379 998,95. Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2007. gada 15. februārī.

| (139) | Aizdevumu garantijas: atbalsta elements visām garantijām tiek aprēķināts kā starpība starp atsauces likmi, ko piemēro kā kritēriju aizdevumu izmaksām, kuras uzņēmums ar ÅI pielīdzināmu finansiālo stāvokli būtu sedzis bez garantijas, no vienas puses, un procentu likmi, kas iegūta, izmantojot valsts garantiju, pēc tam, kad ir ņemtas vērā visas samaksātās prēmijas, atbilstoši Garantiju paziņojuma 4.2. punktam (kā sīkāk paskaidrots 66.–80. apsvērumā), no otras puses.






  a) | Attiecībā uz garantiju G–I atbalsta elementu veido starpība starp atsauces likmi aizdevumam, ko piešķir uzņēmumam novērtējuma kategorijā “vāja” (“B”) un ar normālu nodrošinājumu, un tā aizdevuma kopējām finansiālajām izmaksām, uz kuru attiecas garantija (to saprot kā par garantiju izmaksātās prēmijas, kam pieskaitīti aizdevuma procenti). Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2003. gada 9. oktobrī (kā paskaidrots 81. un 82. apsvērumā). No šīs summas atskaita vienreizējo garantijas prēmiju EUR 19 500 (41). |
| --- | --- | --- |

(139)

Aizdevumu garantijas: atbalsta elements visām garantijām tiek aprēķināts kā starpība starp atsauces likmi, ko piemēro kā kritēriju aizdevumu izmaksām, kuras uzņēmums ar ÅI pielīdzināmu finansiālo stāvokli būtu sedzis bez garantijas, no vienas puses, un procentu likmi, kas iegūta, izmantojot valsts garantiju, pēc tam, kad ir ņemtas vērā visas samaksātās prēmijas, atbilstoši Garantiju paziņojuma 4.2. punktam (kā sīkāk paskaidrots 66.–80. apsvērumā), no otras puses.

a)

Attiecībā uz garantiju G–I atbalsta elementu veido starpība starp atsauces likmi aizdevumam, ko piešķir uzņēmumam novērtējuma kategorijā “vāja” (“B”) un ar normālu nodrošinājumu, un tā aizdevuma kopējām finansiālajām izmaksām, uz kuru attiecas garantija (to saprot kā par garantiju izmaksātās prēmijas, kam pieskaitīti aizdevuma procenti). Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2003. gada 9. oktobrī (kā paskaidrots 81. un 82. apsvērumā). No šīs summas atskaita vienreizējo garantijas prēmiju EUR 19 500 (41).

| b) | Attiecībā uz garantiju G–II atbalsta elementu veido starpība starp atsauces likmi aizdevumam, ko piešķir uzņēmumam novērtējuma kategorijā “vāja” (“B”) un ar normālu nodrošinājumu, un tā aizdevuma kopējām finansiālajām izmaksām, uz kuru attiecas garantija (to saprot kā par garantiju izmaksātās prēmijas, kam pieskaitīti aizdevuma procenti). Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2004. gada 2. novembrī. No šīs summas atskaita vienreizējo garantijas prēmiju EUR 2 900 (42). |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz garantiju G–II atbalsta elementu veido starpība starp atsauces likmi aizdevumam, ko piešķir uzņēmumam novērtējuma kategorijā “vāja” (“B”) un ar normālu nodrošinājumu, un tā aizdevuma kopējām finansiālajām izmaksām, uz kuru attiecas garantija (to saprot kā par garantiju izmaksātās prēmijas, kam pieskaitīti aizdevuma procenti). Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2004. gada 2. novembrī. No šīs summas atskaita vienreizējo garantijas prēmiju EUR 2 900 (42).

| c) | Attiecībā uz garantiju G–III atbalsta elementu veido starpība starp atsauces likmi aizdevumam, ko piešķir uzņēmumam novērtējuma kategorijā “apmierinoša” (“BB”) un ar normālu nodrošinājumu, un tā aizdevuma kopējām finansiālajām izmaksām, uz kuru attiecas garantija (to saprot kā par garantiju izmaksātās prēmijas, kam pieskaitīti aizdevuma procenti). Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2005. gada 13. decembrī. No šīs summas atskaita vienreizējo garantijas prēmiju EUR 6 500 (43). |
| --- | --- |

c)

Attiecībā uz garantiju G–III atbalsta elementu veido starpība starp atsauces likmi aizdevumam, ko piešķir uzņēmumam novērtējuma kategorijā “apmierinoša” (“BB”) un ar normālu nodrošinājumu, un tā aizdevuma kopējām finansiālajām izmaksām, uz kuru attiecas garantija (to saprot kā par garantiju izmaksātās prēmijas, kam pieskaitīti aizdevuma procenti). Šis atbalsts tika nodots ÅI rīcībā 2005. gada 13. decembrī. No šīs summas atskaita vienreizējo garantijas prēmiju EUR 6 500 (43).

| (140) | Precīzu atbalsta kopējo summu, kas jāatgūst, noteiks Somijas iestādes sadarbībā ar Komisiju atgūšanas procedūras ietvaros saskaņā ar 138. un 139. apsvērumu aprakstīto metodoloģiju. Noteiktajai atbalsta summai pieskaita procentus, kas uzkrāti no dienas, kurā atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz atbalsta atgūšanas dienai. Komisija aicina Somijas iestādes saskaņā ar to lojālas sadarbības pienākumu sadarboties ar Komisiju atgūstamā atbalsta precīzas summas noteikšanā, |
| --- | --- |

(140)

Precīzu atbalsta kopējo summu, kas jāatgūst, noteiks Somijas iestādes sadarbībā ar Komisiju atgūšanas procedūras ietvaros saskaņā ar 138. un 139. apsvērumu aprakstīto metodoloģiju. Noteiktajai atbalsta summai pieskaita procentus, kas uzkrāti no dienas, kurā atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz atbalsta atgūšanas dienai. Komisija aicina Somijas iestādes saskaņā ar to lojālas sadarbības pienākumu sadarboties ar Komisiju atgūstamā atbalsta precīzas summas noteikšanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kapitāla palielinājums par summu EUR 84 094,39, ko Somija piešķīra Ålands Industrihus AB1997. gada 18. jūnijā, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

Šā lēmuma 8.2. iedaļā uzskaitītie valsts atbalsta pasākumi, ko Somija nelikumīgi veikusi par labu Ålands Industrihus AB, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, nav saderīgi ar iekšējo tirgu.

3. pants

1.   Somija no atbalsta saņēmēja atgūst 2. pantā minēto valsts atbalstu.

2.   Atgūstamajām summām piemēro procentus, kas uzkrāti no dienas, kad summas nodotas atbalsta saņēmēja rīcībā, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu metodes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu.

4.   Somija no šā lēmuma pieņemšanas dienas atceļ visus 2. pantā minētā atbalsta nesamaksātos maksājumus.

4. pants

1.   Lēmuma 2. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un spēkā esoša.

2.   Somija nodrošina, ka šis lēmums tiek izpildīts četru mēnešu laikā no tā paziņošanas.

5. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Somija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | no atbalsta saņēmēja atgūstamo kopējo summu (pamatsummu un atgūšanas procentus); |
| --- | --- |

a)

no atbalsta saņēmēja atgūstamo kopējo summu (pamatsummu un atgūšanas procentus);

| b) | šā lēmuma izpildei jau veikto un iecerēto pasākumu sīku aprakstu; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma izpildei jau veikto un iecerēto pasākumu sīku aprakstu;

| c) | dokumentus, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Somija turpina informēt Komisiju par valsts pasākumu īstenošanas gaitu šā lēmuma izpildes ietvaros tikmēr, kamēr nav pabeigta 2. pantā minētā atbalsta atgūšana. Tā pēc Komisijas pieprasījuma nekavējoties iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildei jau veiktajiem un iecerētajiem pasākumiem. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentiem, kas jau atgūti no atbalsta saņēmēja.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Somijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 13. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 76, 27.3.2008., 15. lpp.

1

(2)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. pants un 88. pants ir kļuvuši par LESD 107. pantu un 108. pantu. Abi šie noteikumu kopumi būtībā ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgā gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 87. un 88. pantu. Ar LESD arī tika ieviesti atsevišķi grozījumi terminoloģijā, piemēram, “Kopiena” tika aizstāta ar “Savienību” un “kopējais tirgus” tika aizstāts ar “iekšējo tirgu”. Šajā lēmumā ir lietota LESD terminoloģija.

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Izņemot nelielu akciju daļu, kuru turētājs ir vietējā uzņēmējsabiedrība Ålands företagareförening rf (3 akcijas no kopumā 30 392).

4

Ålands företagareförening rf

(5)  1999. gadā: kopējā bilance EUR 733 341; apgrozījums EUR 101 486; kopējā peļņa EUR 27 719.

5

(6)  Bilance samazinājās no EUR 834 645 (1997. gadā) līdz EUR 733 341 (1999. gadā).

6

(7)  Lielākā daļa informācijas, kas sniegta šajā iedaļā, ir iegūta no iTiden tīmekļa vietnes (www.itiden.ax) un papildināta ar Somijas iestāžu sniegto informāciju (atbilstoši publiskajai informācijai).

7

iTiden

(8)  “VP tieksies uz to, lai palielinātu IT un pakalpojumu nozarēm piemērota rūpnieciskā īpašuma un biroja telpu piedāvājumu ar valsts īpašuma uzņēmumu starpniecību. Šim nolūkam attiecīgi var būt vajadzīgs vairāk kapitāla.”Budget för landskapet Åland 2000, 304. lpp.

8

Budget för landskapet Åland 2000, 304

(9)  “VP strādās [...], lai palielinātu savu efektivitāti jaunu uzņēmumu un uzņēmējdarbības projektu izaugsmes veicināšanā. VP turpinās savus centienus īstenot “IT ciemata” projektu [...]”. Budget för landskapet Åland 2001, 319. un 321. lpp.

9

Budget för landskapet Åland 2001, 319

(10)  Budget för landskapet Åland 2002, 291. lpp.

10

Budget för landskapet Åland 2002, 291

(11)  Šie pasākumi tika veikti pirms euro ieviešanas, tāpēc tie ir izteikti Somijas markās (FIM). C–I bija FIM 500 003, C–II bija FIM 2 025 010, un C–III bija FIM 680 003. Konvertēšanas brīdī noteiktais valūtas maiņas kurss bija EUR 1 = FIM 5,94573.

11

(12)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

12

(13)  Cita starpā sk. spriedumus lietās 234/84, Beļģija pret Komisiju, 1986, ECR 2263, 14. punktu; C-305/89, 1991, ECR I-1603, 18. un 19. punktu; apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92, Hytasa, 1994, ECR I-4103, 20. un 21. punktu; lietās C-303/88 Eni-Lanerossi, 1991, ECR I-1433, 20. un nākamos punktus; T-11/95, BP Chemicals, 1995, ECR II-599, 161. punktu.

13

ECR

ECR

Hytasa

ECR

Eni-Lanerossi

ECR

BP Chemicals

ECR

(14)  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

14

(15)  Sk. 25. punktu lēmumā par procedūras sākšanu.

15

(16)  Sk. 26. punktu lēmumā par procedūras sākšanu.

16

(17)  KPMG“Projekt Tower”, 10.7.2007.

17

KPMG

Projekt Tower

(18)  Ir tiesa, ka kapitāla palielinājums C–IV tika veikts 2001. gadā, t. i., pirms 2002. gadā iesniegtās rentabilitātes analīzes. Nav atsevišķi norādīti finansiālie pieņēmumi, kas bija pamatā kapitāla palielinājumam C–IV. Tomēr, tā kā šis kapitāla palielinājums tika izmantots, lai iegādātos zemi, uz kuras bija paredzēts būvēt iTiden (šāds nodoms bija jau no paša sākuma), Komisija uzskata, ka VP, ja tā vispār apsvēra peļņas gūšanas izredzes, nebija nekāda iemesla paredzēt lielāku peļņu nekā 3 %, kas tika paredzēta 2002. gadā.

18

iTiden

(19)  OV C 68, 6.3.1996., 9. lpp.

19

(20)  Lai gan oficiālā procedūra tika sākta tikai 2008. gadā, Komisija pieprasīja informāciju no Somijas vēstulē, kas datēta jau ar 2006. gada 25. oktobri; tāpēc uz 1997. gada kapitāla palielinājumu neattiecas 10 gadu noilgums, ko piemēro atgūšanai.

20

(21)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

21

(22)  Garantiju paziņojums, 3.2. punkta d) apakšpunkts.

22

(23)  Konfidenciāla informācija.

23

(24)  Pēc 2007. gada 15. janvāra procentu likmi bija paredzēts mainīt uz likmi, kas ir [...] + [...] bāzes punkti.

24

(25)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

25

(26)  Saskaņā ar Somijas iesniegto informāciju šī likme bija jāpiemēro līdz 2007. gada 15. janvārim, kad to bija paredzēts mainīt uz likmi, kas vienāda ar [...] + [...] bāzes punkti. Tomēr šā garantētā aizdevuma nosacījumi tika atkārtoti apspriesti, un no 2005. gada 13. decembra procentu likme tika noteikta [...] % apmērā līdz 2007. gada 15. janvārim, kad tā bija jāmaina uz likmi, kas vienāda ar [...] + [...] bāzes punkti. Savukārt 2009. gada 14. janvārī procentu likme tika mainīta uz likmi, kas vienāda ar [...] + [...] bāzes punkti, un 2011. gada 12. februārī tā vēlreiz tika mainīta uz likmi, kas vienāda ar [...] + [...] bāzes punkti.

26

(27)  Tas neietver vienreizējo prēmiju, kas ir [...] % no aizdevuma, t. i., EUR 19 500. Tā ir aplūkota turpmāk 8.2. iedaļā, kurā aprakstīta atbalsta atgūšana.

27

(28)  Tas neietver vienreizējo prēmiju, kas ir [...] % no aizdevuma, t. i., EUR 2 900. Tā ir aplūkota turpmāk 8.2. iedaļā, kurā aprakstīta atbalsta atgūšana.

28

(29)  Tas neietver vienreizējo prēmiju, kas ir [...] % no aizdevuma, t. i., EUR 6 500. Tā ir aplūkota turpmāk 8.2. iedaļā, kurā aprakstīta atbalsta atgūšana.

29

(30)  Spriedumā lietā Gibraltārs pret Komisiju (apvienotās lietas T-195/01 un T-207/01, Gibraltāra valdība pret Komisiju, 2002, ECR II-2309, 109.–111. punkts) PIT norādīja, ka saskaņā ar 1. panta c) punktu Regulā (EK) Nr. 659/99 “pastāvoša atbalsta grozījumi” ir uzskatāmi par jaunu atbalstu. Attiecīgi tikai grozījumu var klasificēt kā jaunu atbalstu. Tomēr, ja grozījumi skar pašu sākotnējās shēmas būtību, šī shēma ir pārveidojusies par jaunu atbalstu (2008. gada 28. novembra spriedums apvienotajās lietās T-254/00, T-270/00 un T-277/00, Hotel Cipriani pret Komisiju, 358. un 359. punkts).

30

ECR

Hotel Cipriani

(31)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

31

(32)  Landskapslag om landskapsgarantier för industrier och andra näringsgrenar, ÅFS 1966:14.

32

Landskapslag om landskapsgarantier för industrier och andra näringsgrenar, ÅFS

(33)  Likums attiecas arī uz dažiem aizdevumiem (Komisijas piezīme).

33

(34)  Ar 1994. gada 3. marta grozījumu budžets tika palielināts no FIM 20 miljoniem līdz 30 miljoniem, savukārt ar 1996. gada 16. februāra grozījumu budžets tika palielināts no FIM 30 miljoniem līdz FIM 50 miljoniem.

34

(35)  Sk. 1997. gada 20. marta spriedumu lietā C-24/95, Land Rheinland-Pfalz pret Alcan Deutschland GmbH, 1997, ECR I-1591, 49. punktu.

35

Land Rheinland-Pfalz

Alcan Deutschland GmbH

ECR

(36)  Turpat, 17. punkts; sk. arī 2011. gada 9. jūnija spriedumu apvienotajās lietās C-465/09P, Diputación Foral de Vizcaya pret Komisiju, un C-470/09P, Territorio Histórico de Vizcaya et al. pret Komisiju, 151. punktu, – vēl nav publicēts.

36

Diputación Foral de Vizcaya

Territorio Histórico de Vizcaya et al.

(37)  Sk. 34. zemsvītras piezīmi.

37

(38)  Spriedums lietā C-5/89, Vācija pret Komisiju, 1990, ECR I-3437, 14. punkts.

38

ECR

(39)  Spriedums apvienotajās lietās T-427/04 un T-15/05 Francija un France Télécom pret Komisiju, 2009, ECR II-4315, 261. punkts.

39

France Télécom

ECR

(40)  Spriedums lietā C-348/93, Komisija pret Itāliju, 1995, ECR I-673, 27. punkts.

40

ECR

(41)  Sk. 81. apsvērumu un 25. zemsvītras piezīmi.

41

(42)  Sk. 83. apsvērumu un 26. zemsvītras piezīmi.

42

(43)  Sk. 85. apsvērumu un 27. zemsvītras piezīmi.

43

---

PIELIKUMS

Informācija par saņemtajām, atgūstamajām un jau atgūtajām atbalsta summām

| Informācija par atbalsta saņēmēju | Kopējā atbalsta summa, kas saņemta atbilstoši shēmai (1) | Kopējā atbalsta summa, kas jāatgūst (1)

  (Pamatsumma) | Kopējā summa, kas jau atmaksāta (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | Atgūšanas procenti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Informācija par atbalsta saņēmēju

Kopējā atbalsta summa, kas saņemta atbilstoši shēmai (1)

Kopējā atbalsta summa, kas jāatgūst (1)

(Pamatsumma)

Kopējā summa, kas jau atmaksāta (1)

Pamatsumma

Atgūšanas procenti

---

(1)  Miljonos valsts valūtā

---

| 12.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/51

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 10. maijs),

ar ko groza Padomes Direktīvas 2004/68/EK II pielikumu attiecībā uz galvenajiem vispārīgajiem kritērijiem, kuri jāizpilda, lai teritoriju varētu uzskatīt par brīvu no infekciozā katarālā drudža

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2978)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/253/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. aprīļa Direktīvu 2004/68/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības noteikumus par dažu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu un tranzītu caur Kopienu, groza Direktīvas 90/426/EEK un 92/65/EEK un atceļ Direktīvu 72/462/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2004/68/EK ir noteiktas dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz dažu minētās direktīvas I pielikumā uzskaitīto nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu Savienībā un tranzītu caur Savienību. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2004/68/EK ir noteiktas dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz dažu minētās direktīvas I pielikumā uzskaitīto nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu Savienībā un tranzītu caur Savienību.

| (2) | Saskaņā ar minēto direktīvu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku imports Savienībā vai tranzīts caur Savienību ir atļaujams tikai no trešām valstīm, kas iekļautas sarakstā vai sarakstos, kurus izveido un groza saskaņā direktīvā minēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minēto direktīvu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku imports Savienībā vai tranzīts caur Savienību ir atļaujams tikai no trešām valstīm, kas iekļautas sarakstā vai sarakstos, kurus izveido un groza saskaņā direktīvā minēto procedūru.

| (3) | Dzīvu nagaiņu imports Savienībā ir atļaujams tikai tad, ja apstiprinātā trešā valsts sniedz garantiju, ka attiecīgie dzīvnieki tiek sūtīti no teritorijas, kura saskaņā ar Direktīvas 2004/68/EK II pielikumā minētajiem galvenajiem vispārīgajiem kritērijiem ir brīva no slimībām un kurā ir jābūt aizliegtam ievest dzīvniekus, kas vakcinēti pret minētajā pielikumā uzskaitītajām slimībām. |
| --- | --- |

(3)

Dzīvu nagaiņu imports Savienībā ir atļaujams tikai tad, ja apstiprinātā trešā valsts sniedz garantiju, ka attiecīgie dzīvnieki tiek sūtīti no teritorijas, kura saskaņā ar Direktīvas 2004/68/EK II pielikumā minētajiem galvenajiem vispārīgajiem kritērijiem ir brīva no slimībām un kurā ir jābūt aizliegtam ievest dzīvniekus, kas vakcinēti pret minētajā pielikumā uzskaitītajām slimībām.

| (4) | Infekciozais katarālais drudzis ir iekļauts Direktīvas 2004/68/EK II pielikumā. Saskaņā ar minēto pielikumu attiecībā uz visām dzīvnieku sugām, izņemot Suidae dzimtas dzīvniekus, teritorija ir uzskatāma par brīvu no infekciozā katarālā drudža, ja tajā pēdējo divpadsmit mēnešu laikā nav reģistrēts neviens minētās slimības gadījums un nav veikta vakcinācija, kā arī ir nodrošināta atbilstoša Culicoides populācijas kontrole. |
| --- | --- |

(4)

Infekciozais katarālais drudzis ir iekļauts Direktīvas 2004/68/EK II pielikumā. Saskaņā ar minēto pielikumu attiecībā uz visām dzīvnieku sugām, izņemot Suidae dzimtas dzīvniekus, teritorija ir uzskatāma par brīvu no infekciozā katarālā drudža, ja tajā pēdējo divpadsmit mēnešu laikā nav reģistrēts neviens minētās slimības gadījums un nav veikta vakcinācija, kā arī ir nodrošināta atbilstoša Culicoides populācijas kontrole.

| (5) | Pēdējos gados līdz ar jaunas tehnoloģijas ieviešanu ir pieejamas tādas “inaktivētas vakcīnas” pret infekciozo katarālo drudzi, kuras nerada vakcīnas vīrusa nevēlamas cirkulācijas risku nevakcinētu liellopu, aitu un kazu vidū. Ir plaši atzīts, ka vakcinācija ar inaktivētām vakcīnām Savienībā ir labākais infekciozā katarālā drudža kontroles un klīniskās saslimšanas profilakses līdzeklis. |
| --- | --- |

(5)

Pēdējos gados līdz ar jaunas tehnoloģijas ieviešanu ir pieejamas tādas “inaktivētas vakcīnas” pret infekciozo katarālo drudzi, kuras nerada vakcīnas vīrusa nevēlamas cirkulācijas risku nevakcinētu liellopu, aitu un kazu vidū. Ir plaši atzīts, ka vakcinācija ar inaktivētām vakcīnām Savienībā ir labākais infekciozā katarālā drudža kontroles un klīniskās saslimšanas profilakses līdzeklis.

| (6) | Attiecīgi Padomes 2000. gada 20. novembra Direktīva 2000/75/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus infekciozā katarālā drudža kontrolei un apkarošanai (2), nesen tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/5/ES (3), lai nodrošinātu, ka inaktivētās vakcīnas tiek izmantotas visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Attiecīgi Padomes 2000. gada 20. novembra Direktīva 2000/75/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus infekciozā katarālā drudža kontrolei un apkarošanai (2), nesen tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/5/ES (3), lai nodrošinātu, ka inaktivētās vakcīnas tiek izmantotas visā Eiropas Savienībā.

| (7) | Ņemot vērā progresējošo epidemioloģisko situāciju attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi un tiecoties nodrošināt atbilstību Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) standartiem, nesen tika grozīta Komisijas 2007. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 1266/2007 par Padomes Direktīvas 2000/75/EK īstenošanas noteikumiem dažu uzņēmīgu sugu dzīvnieku kontrolei, monitoringam, uzraudzībai un pārvietošanās ierobežojumiem saistībā ar infekciozo katarālo drudzi (4). Līdz ar to ES standartos ir paredzēts, ka teritorija ir uzskatāma par brīvu no infekciozā katarālā drudža, ja tajā vismaz pēdējo divu gadu laikā nav konstatēta vīrusa cirkulācija. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2004/68/EK II pielikumā minētais divpadsmit mēnešu laikposms. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā progresējošo epidemioloģisko situāciju attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi un tiecoties nodrošināt atbilstību Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) standartiem, nesen tika grozīta Komisijas 2007. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 1266/2007 par Padomes Direktīvas 2000/75/EK īstenošanas noteikumiem dažu uzņēmīgu sugu dzīvnieku kontrolei, monitoringam, uzraudzībai un pārvietošanās ierobežojumiem saistībā ar infekciozo katarālo drudzi (4). Līdz ar to ES standartos ir paredzēts, ka teritorija ir uzskatāma par brīvu no infekciozā katarālā drudža, ja tajā vismaz pēdējo divu gadu laikā nav konstatēta vīrusa cirkulācija. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2004/68/EK II pielikumā minētais divpadsmit mēnešu laikposms.

| (8) | Direktīva 2000/75/EK un Regula (EK) Nr. 1266/2007 attiecas uz tādu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku pārvietošanu Savienības teritorijā, kas ir uzņēmīgas pret infekciozo katarālo drudzi. Ir lietderīgi nodrošināt, ka galvenie vispārējie kritēriji, pēc kuriem nosaka, ka trešās valsts teritorija ir uzskatāma par brīvu no infekciozā katarālā drudža, kā izklāstīts Direktīvas 2004/68/EK II pielikumā, tiktu saskaņoti ar Savienībā piemērojamām prasībām. |
| --- | --- |

(8)

Direktīva 2000/75/EK un Regula (EK) Nr. 1266/2007 attiecas uz tādu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku pārvietošanu Savienības teritorijā, kas ir uzņēmīgas pret infekciozo katarālo drudzi. Ir lietderīgi nodrošināt, ka galvenie vispārējie kritēriji, pēc kuriem nosaka, ka trešās valsts teritorija ir uzskatāma par brīvu no infekciozā katarālā drudža, kā izklāstīts Direktīvas 2004/68/EK II pielikumā, tiktu saskaņoti ar Savienībā piemērojamām prasībām.

| (9) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2004/68/EK II pielikums. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2004/68/EK II pielikums.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2004/68/EK II pielikumā ierakstu par infekciozo katarālo drudzi aizstāj ar šādu:

| “Infekciozais katarālais drudzis | pēdējo 24 mēnešu laikā nav reģistrēts neviens slimības gadījums un nav veikta vakcinācija, kā arī ir nodrošināta atbilstoša Culicoides populācijas kontrole | Visas sugas, izņemot Bos, Bison, Bubalus, Ovis un Capra ģinšu un Suidae dzimtas sugas” |
| --- | --- | --- |

“Infekciozais katarālais drudzis

pēdējo 24 mēnešu laikā nav reģistrēts neviens slimības gadījums un nav veikta vakcinācija, kā arī ir nodrošināta atbilstoša Culicoides populācijas kontrole

Visas sugas, izņemot Bos, Bison, Bubalus, Ovis un Capra ģinšu un Suidae dzimtas sugas”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 10. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 321. lpp.

1

(2)  OV L 327, 22.12.2000., 74. lpp.

2

(3)  OV L 81, 21.3.2012., 1. lpp.

3

(4)  OV L 283, 27.10.2007., 37. lpp.

4

---

| 12.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/53 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/53

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 10. maijs)

par izmantošanai 18. veida produktos paredzētā dihlorvosa neiekļaušanu I, IA vai IB pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 3016)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/254/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), ir noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Dihlorvoss ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), ir noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Dihlorvoss ir minētajā sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 dihlorvoss (CAS Nr. 62-73-7; EK Nr. 200-547-7) ir novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai insekticīdos, akaricīdos un produktos citu posmkāju apkarošanai, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 18. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 dihlorvoss (CAS Nr. 62-73-7; EK Nr. 200-547-7) ir novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai insekticīdos, akaricīdos un produktos citu posmkāju apkarošanai, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 18. produktu veids.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Itālija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2007. gada 20. novembrī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Itālija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2007. gada 20. novembrī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

| (4) | Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanas konstatējumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2011. gada 9. decembrī ir iekļāvusi novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanas konstatējumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2011. gada 9. decembrī ir iekļāvusi novērtējuma ziņojumā.

| (5) | Veiktā novērtējuma rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto kā insekticīdus, akaricīdus un produktus citu posmkāju apkarošanai un kuri satur dihlorvosu, nevarētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Cilvēka veselības apdraudējuma novērtēšanas un vides apdraudējuma novērtēšanas laikā izskatītie scenāriji rāda, ka pastāv potenciāls un nepieņemams risks. Tāpēc izmantošanai 18. veida produktos paredzēto dihlorvosu ir lietderīgi neiekļaut Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Veiktā novērtējuma rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto kā insekticīdus, akaricīdus un produktus citu posmkāju apkarošanai un kuri satur dihlorvosu, nevarētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Cilvēka veselības apdraudējuma novērtēšanas un vides apdraudējuma novērtēšanas laikā izskatītie scenāriji rāda, ka pastāv potenciāls un nepieņemams risks. Tāpēc izmantošanai 18. veida produktos paredzēto dihlorvosu ir lietderīgi neiekļaut Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā.

| (6) | Tiesiskās noteiktības labad būtu jānosaka datums, no kura 18. produktu veida biocīdos produktus, kas satur dihlorvosu, vairs nedrīkstētu laist tirgū, un jāņem vērā gan šo produktu nepieņemamā ietekme, gan šo produktu ražotāju tiesiskā paļāvība. |
| --- | --- |

(6)

Tiesiskās noteiktības labad būtu jānosaka datums, no kura 18. produktu veida biocīdos produktus, kas satur dihlorvosu, vairs nedrīkstētu laist tirgū, un jāņem vērā gan šo produktu nepieņemamā ietekme, gan šo produktu ražotāju tiesiskā paļāvība.

| (7) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dihlorvosu (CAS Nr. 62-73-7; EK Nr. 200-547-7), kas paredzēts izmantošanai 18. veida produktos, neiekļauj Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1451/2007 4. panta 2. punkta nolūkā 18. produktu veida biocīdos produktus, kas satur dihlorvosu, vairs nelaiž tirgū, sākot no 2012. gada 1. novembra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 10. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

---

Labojumi

| 12.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 125/54 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 125/54

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 131, 2009. gada 28. maijs
  )

13. lappusē 23. apsvērumā:

tekstu:

“Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, noteikt pasākumus, kas jāievēro organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates un kas darbojas Kopienā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādējādi minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.”

lasīt šādi:

“Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, noteikt pasākumus, kas jāievēro organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates un kas darbojas Kopienā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādējādi minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.”

---