# Jurnalul Oficial L 110/2012

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2012.110.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 110 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5524 aprilie 2012 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2012.110.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 110

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5524 aprilie 2012

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2012/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 aprilie 2012 de modificare a Directivei 2004/40/CE privind cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) [a optsprezecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

DIRECTIVE

*

Directiva 2012/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 aprilie 2012 de modificare a Directivei 2004/40/CE privind cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) [a optsprezecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE]

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 al Consiliului din 16 aprilie 2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 350/2012 al Consiliului din 23 aprilie 2012 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 267/2012 privind măsuri restrictive împotriva Iranului | 17 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 351/2012 al Comisiei din 23 aprilie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele de omologare de tip pentru instalarea pe autovehicule a sistemelor de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație | 18 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 352/2012 al Comisiei din 23 aprilie 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 31 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 353/2012 al Comisiei din 23 aprilie 2012 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/2012 | 33 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia 2012/205/PESC a Consiliului din 23 aprilie 2012 de modificare a Deciziei 2010/413/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Iranului | 35 |
| | * | Decizia 2012/206/PESC a Consiliului din 23 aprilie 2012 de modificare a Deciziei 2011/782/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei | 36 |
| | | 2012/207/UE |
| | * | Decizia delegată a Comisiei din 8 februarie 2012 de modificare, în ceea ce privește Siria, a anexei III la Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi pentru proiecte din afara Uniunii și de abrogare a Deciziei nr. 633/2009/CE | 38 |
| | | 2012/208/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 20 aprilie 2012 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2011/861/UE de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului, pentru a ține seama de situația specială din Kenya în ceea ce privește fileul de ton
  [notificată cu numărul C(2012) 2463] | 39 |
| | | 2012/209/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 20 aprilie 2012 privind aplicarea dispozițiilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE a Consiliului în cazul anumitor aditivi, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) din Directiva 2003/96/CE a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2012) 2484] | 41 |
| | | 2012/210/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 23 aprilie 2012 privind recunoașterea schemei Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production pentru demonstrarea conformității cu criteriile de durabilitate în temeiul Directivei 2009/28/CE și al Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului | 42 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 al Consiliului din 16 aprilie 2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 350/2012 al Consiliului din 23 aprilie 2012 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 267/2012 privind măsuri restrictive împotriva Iranului

17

*

Regulamentul (UE) nr. 351/2012 al Comisiei din 23 aprilie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele de omologare de tip pentru instalarea pe autovehicule a sistemelor de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație

18

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 352/2012 al Comisiei din 23 aprilie 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

31

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 353/2012 al Comisiei din 23 aprilie 2012 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/2012

33

DECIZII

*

Decizia 2012/205/PESC a Consiliului din 23 aprilie 2012 de modificare a Deciziei 2010/413/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Iranului

35

*

Decizia 2012/206/PESC a Consiliului din 23 aprilie 2012 de modificare a Deciziei 2011/782/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei

36

2012/207/UE

*

Decizia delegată a Comisiei din 8 februarie 2012 de modificare, în ceea ce privește Siria, a anexei III la Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi pentru proiecte din afara Uniunii și de abrogare a Deciziei nr. 633/2009/CE

38

2012/208/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 20 aprilie 2012 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2011/861/UE de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului, pentru a ține seama de situația specială din Kenya în ceea ce privește fileul de ton
  [notificată cu numărul C(2012) 2463]

[notificată cu numărul C(2012) 2463]

39

2012/209/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 20 aprilie 2012 privind aplicarea dispozițiilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE a Consiliului în cazul anumitor aditivi, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) din Directiva 2003/96/CE a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2012) 2484]

[notificată cu numărul C(2012) 2484]

41

2012/210/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 23 aprilie 2012 privind recunoașterea schemei Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production pentru demonstrarea conformității cu criteriile de durabilitate în temeiul Directivei 2009/28/CE și al Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului

42

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Decizia 2011/383/UE a Comisiei din 28 iunie 2011 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții universali și detergenții pentru instalații sanitare(JO L 169, 29.6.2011) | 44 |

Rectificări

*

Rectificare la Decizia 2011/383/UE a Comisiei din 28 iunie 2011 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții universali și detergenții pentru instalații sanitare(JO L 169, 29.6.2011)

(JO L 169, 29.6.2011)

44

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

DIRECTIVE

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/1

---

DIRECTIVA 2012/11/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 19 aprilie 2012

de modificare a Directivei 2004/40/CE privind cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) [a optsprezecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE]

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 153 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | În urma intrării în vigoare a Directivei 2004/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), părțile interesate, în special cele din comunitatea medicală, au exprimat preocupări serioase legate de impactul pe care l-ar putea avea punerea în aplicare a respectivei directive asupra procedurilor medicale bazate pe imagistică medicală, precum și cu privire la impactul directivei asupra anumitor activități industriale. |
| --- | --- |

(1)

În urma intrării în vigoare a Directivei 2004/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), părțile interesate, în special cele din comunitatea medicală, au exprimat preocupări serioase legate de impactul pe care l-ar putea avea punerea în aplicare a respectivei directive asupra procedurilor medicale bazate pe imagistică medicală, precum și cu privire la impactul directivei asupra anumitor activități industriale.

| (2) | Comisia a examinat argumentele prezentate de către părțile interesate și a hotărât să revizuiască unele dispoziții din Directiva 2004/40/CE, pe baza unor noi dovezi științifice. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a examinat argumentele prezentate de către părțile interesate și a hotărât să revizuiască unele dispoziții din Directiva 2004/40/CE, pe baza unor noi dovezi științifice.

| (3) | Termenul de transpunere a Directivei 2004/40/CE a fost amânat prin Directiva 2008/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) până la 30 aprilie 2012, pentru a permite adoptarea, până la acea dată, a unei noi directive bazate pe cele mai recente elemente de probă. |
| --- | --- |

(3)

Termenul de transpunere a Directivei 2004/40/CE a fost amânat prin Directiva 2008/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) până la 30 aprilie 2012, pentru a permite adoptarea, până la acea dată, a unei noi directive bazate pe cele mai recente elemente de probă.

| (4) | La 14 iunie 2011, Comisia a adoptat o propunere pentru o nouă directivă care să înlocuiască Directiva 2004/40/CE. Obiectivul noii directive este asigurarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății și a siguranței lucrătorilor și menținerea și dezvoltarea activităților medicale și a altor activități industriale care utilizează câmpurile electromagnetice. În consecință, anticipând adoptarea noii directive înainte de 30 aprilie 2012, majoritatea statelor membre nu au transpus Directiva 2004/40/CE. |
| --- | --- |

(4)

La 14 iunie 2011, Comisia a adoptat o propunere pentru o nouă directivă care să înlocuiască Directiva 2004/40/CE. Obiectivul noii directive este asigurarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății și a siguranței lucrătorilor și menținerea și dezvoltarea activităților medicale și a altor activități industriale care utilizează câmpurile electromagnetice. În consecință, anticipând adoptarea noii directive înainte de 30 aprilie 2012, majoritatea statelor membre nu au transpus Directiva 2004/40/CE.

| (5) | Cu toate acestea, având în vedere complexitatea tehnică a subiectului, este puțin probabil ca noua directivă să fie adoptată înainte de 30 aprilie 2012. |
| --- | --- |

(5)

Cu toate acestea, având în vedere complexitatea tehnică a subiectului, este puțin probabil ca noua directivă să fie adoptată înainte de 30 aprilie 2012.

| (6) | În consecință, termenul de 30 aprilie 2012 ar trebui prelungit. Prin urmare, este necesar ca prezenta directivă să intre în vigoare la data publicării, |
| --- | --- |

(6)

În consecință, termenul de 30 aprilie 2012 ar trebui prelungit. Prin urmare, este necesar ca prezenta directivă să intre în vigoare la data publicării,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

La articolul 13 alineatul (1) din Directiva 2004/40/CE, data „30 aprilie 2012” se înlocuiește cu data „31 octombrie 2013”.

Articolul 2

Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 3

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Strasbourg, 19 aprilie 2012.

Pentru Parlamentul European

Președintele

M. SCHULZ

Pentru Consiliu

Președintele

M. BØDSKOV

---

(1)  Avizul din 22 februarie 2012 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 29 martie 2012 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 11 aprilie 2012.

2

(3)  JO L 159, 30.4.2004, p. 1.

3

(4)  JO L 114, 26.4.2008, p. 88.

4

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/3

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 349/2012 AL CONSILIULUI

din 16 aprilie 2012

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),

având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”), după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Anchetele precedente și măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 (2) („regulamentul inițial”), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 0 % până la 34,9 % la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză („China”). Se reamintește faptul că nivelul taxei antidumping definitive impuse în cazul acidului tartric produs de producătorul-exportator chinez Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd („Hangzhou Bioking”) a fost de 0 %, în timp ce pentru alți producători-exportatori chinezi s-a situat între 4,7 % și 34,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 (2) („regulamentul inițial”), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 0 % până la 34,9 % la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză („China”). Se reamintește faptul că nivelul taxei antidumping definitive impuse în cazul acidului tartric produs de producătorul-exportator chinez Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd („Hangzhou Bioking”) a fost de 0 %, în timp ce pentru alți producători-exportatori chinezi s-a situat între 4,7 % și 34,9 %.

| (2) | La 22 februarie 2008, în urma unei reexaminări lansate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008 (3), a modificat domeniul de aplicare al măsurilor menționate anterior. |
| --- | --- |

(2)

La 22 februarie 2008, în urma unei reexaminări lansate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008 (3), a modificat domeniul de aplicare al măsurilor menționate anterior.

| (3) | La 16 aprilie 2012, în urma unei reexaminări a măsurilor existente cu privire la Hangzhou Bioking inițiate pe baza articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, în lumina raportului Organului de apel al OMC, intitulat „Mexic – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul” (4), care precizează, la punctele 305 și 306, că un producător-exportator despre care s-a constatat, în ancheta inițială, că nu practica dumpingul, trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurii definitive impuse în urma acestei anchete și nu poate fi supus unei reexaminării administrative sau unei reexaminări efectuate în urma modificării circumstanțelor, Consiliul, prin Regulamentul (UE) nr. 332/2012 (5) a modificat măsurile referitoare la Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(3)

La 16 aprilie 2012, în urma unei reexaminări a măsurilor existente cu privire la Hangzhou Bioking inițiate pe baza articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, în lumina raportului Organului de apel al OMC, intitulat „Mexic – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul” (4), care precizează, la punctele 305 și 306, că un producător-exportator despre care s-a constatat, în ancheta inițială, că nu practica dumpingul, trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurii definitive impuse în urma acestei anchete și nu poate fi supus unei reexaminării administrative sau unei reexaminări efectuate în urma modificării circumstanțelor, Consiliul, prin Regulamentul (UE) nr. 332/2012 (5) a modificat măsurile referitoare la Hangzhou Bioking.

| (4) | Ancheta care a condus la măsurile instituite prin regulamentul inițial va fi denumită în continuare „ancheta inițială”. |
| --- | --- |

(4)

Ancheta care a condus la măsurile instituite prin regulamentul inițial va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.

2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (5) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 27 octombrie 2009, o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor respective, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de următorii producători (denumiți în continuare „solicitanții”): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. și Comercial Química Sarasa SL, care reprezintă o proporție majoră, în cazul de față peste 50 %, din producția totală de acid tartric din Uniune. |
| --- | --- |

(5)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 27 octombrie 2009, o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor respective, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de următorii producători (denumiți în continuare „solicitanții”): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. și Comercial Química Sarasa SL, care reprezintă o proporție majoră, în cazul de față peste 50 %, din producția totală de acid tartric din Uniune.

| (6) | În cerere se afirma că expirarea măsurilor impuse asupra importurilor de acid tartric originar din China ar conduce probabil la continuarea dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(6)

În cerere se afirma că expirarea măsurilor impuse asupra importurilor de acid tartric originar din China ar conduce probabil la continuarea dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.

3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (7) | Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 26 ianuarie 2011, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (7) („avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(7)

Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 26 ianuarie 2011, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (7) („avizul de deschidere”).

4.   Cazuri paralele

| (8) | De asemenea, Comisia a anunțat la 29 iulie 2011 deschiderea unei proceduri antidumping (8) în conformitate cu articolul 5 privind importurile de acid tartric originar din China, limitată la un singur producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, Comisia a anunțat la 29 iulie 2011 deschiderea unei proceduri antidumping (8) în conformitate cu articolul 5 privind importurile de acid tartric originar din China, limitată la un singur producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking.

| (9) | În aceeași zi, Comisia a anunțat deschiderea, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, a unei reexaminări intermediare parțiale (9) privind măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din China, limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește doi producători-exportatori chinezi, și anume Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City și Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. |
| --- | --- |

(9)

În aceeași zi, Comisia a anunțat deschiderea, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, a unei reexaminări intermediare parțiale (9) privind măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din China, limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește doi producători-exportatori chinezi, și anume Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City și Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.

5.   Ancheta

5.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (10) | Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau repetării prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(10)

Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau repetării prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).

5.2.   Părțile vizate de anchetă

| (11) | Comisia a informat în mod oficial solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a informat în mod oficial solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

| (12) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(12)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.

| (13) | Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China, de importatori neafiliați din Uniune și de producători din Uniune implicați în anchetă, în avizul de deschidere s-a avut în vedere eșantionarea, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să selecteze eșantionul, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China, de importatori neafiliați din Uniune și de producători din Uniune implicați în anchetă, în avizul de deschidere s-a avut în vedere eșantionarea, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să selecteze eșantionul, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

| (14) | Având în vedere răspunsurile primite, s-a decis să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește producătorii din Uniune. Niciun importator neafiliat din Uniune nu a cooperat la anchetă. În ceea ce privește producătorii-exportatori din China, numai doi producători-exportatori și-au manifestat dorința de a coopera la anchetă. În consecință, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în ceea ce îi privește pe producătorii-exportatori. |
| --- | --- |

(14)

Având în vedere răspunsurile primite, s-a decis să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește producătorii din Uniune. Niciun importator neafiliat din Uniune nu a cooperat la anchetă. În ceea ce privește producătorii-exportatori din China, numai doi producători-exportatori și-au manifestat dorința de a coopera la anchetă. În consecință, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în ceea ce îi privește pe producătorii-exportatori.

| (15) | Șase producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de patru producători din Uniune care au fost considerați ca fiind reprezentativi pentru industria din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor produsului similar în Uniune. Volumul vânzărilor lor combinate a reprezentat 61 % din volumul vânzărilor pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(15)

Șase producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de patru producători din Uniune care au fost considerați ca fiind reprezentativi pentru industria din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor produsului similar în Uniune. Volumul vânzărilor lor combinate a reprezentat 61 % din volumul vânzărilor pe piața Uniunii.

| (16) | Au fost primite răspunsuri la chestionare din partea celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi utilizatori din Uniune și a doi producători-exportatori din China. În plus, doi producători cooperanți din Uniune au furnizat datele generale solicitate în vederea examinării prejudiciului. |
| --- | --- |

(16)

Au fost primite răspunsuri la chestionare din partea celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi utilizatori din Uniune și a doi producători-exportatori din China. În plus, doi producători cooperanți din Uniune au furnizat datele generale solicitate în vederea examinării prejudiciului.

| (17) | Exporturile realizate de Hangzhou Bioking, a cărui marjă de dumping individuală în ancheta inițială a fost egală cu zero, au fost excluse atât din examinarea dumpingului, cât și din examinarea prejudiciului, și nu au fost luate în considerare nici pentru examinarea probabilității de continuare a dumpingului și a riscului de reapariție a prejudiciului rezultat din importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, analiza din prezenta reexaminare s-a bazat pe exporturile produsului în cauză din China către Uniune în cursul PAR, denumite în prezentul regulament și „exporturile care fac obiectul măsurilor”, cu excepția exporturilor realizate de producătorul Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(17)

Exporturile realizate de Hangzhou Bioking, a cărui marjă de dumping individuală în ancheta inițială a fost egală cu zero, au fost excluse atât din examinarea dumpingului, cât și din examinarea prejudiciului, și nu au fost luate în considerare nici pentru examinarea probabilității de continuare a dumpingului și a riscului de reapariție a prejudiciului rezultat din importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, analiza din prezenta reexaminare s-a bazat pe exporturile produsului în cauză din China către Uniune în cursul PAR, denumite în prezentul regulament și „exporturile care fac obiectul măsurilor”, cu excepția exporturilor realizate de producătorul Hangzhou Bioking.

| (18) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | producători din Uniune:






  — | Comercial Química Sarasa SL; |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

producători din Uniune:

—

Comercial Química Sarasa SL;

| — | Alcoholera Vinícola Europea S.A.; |
| --- | --- |

—

Alcoholera Vinícola Europea S.A.;

| — | Distillerie Mazzari SpA; |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari SpA;

| — | Distillerie Bonollo SpA; |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo SpA;

| (b) | producători-exportatori din China:






  — | Changmao Biochemical Engineering Co Ltd; |
| --- | --- | --- |

(b)

producători-exportatori din China:

—

Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;

| — | Ninghai Organical Chemical Factory; |
| --- | --- |

—

Ninghai Organical Chemical Factory;

| (c) | utilizatori:






  — | Danisco A/S; |
| --- | --- | --- |

(c)

utilizatori:

—

Danisco A/S;

| — | Kerry (NL) B.V.; |
| --- | --- |

—

Kerry (NL) B.V.;

| (d) | producător din țara analoagă:






  — | Tarcol S.A., Argentina. |
| --- | --- | --- |

(d)

producător din țara analoagă:

—

Tarcol S.A., Argentina.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (19) | Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în Regulamentul (CE) nr. 150/2008, care a modificat domeniul de aplicare al măsurilor instituite prin regulamentul inițial, astfel cum s-a explicat mai sus. Produsul în cauză este acidul tartric, cu excepția acidului tartric D-(-) cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în farmacopeea europeană, originar din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (cod TARIC 2918120090) („produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(19)

Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în Regulamentul (CE) nr. 150/2008, care a modificat domeniul de aplicare al măsurilor instituite prin regulamentul inițial, astfel cum s-a explicat mai sus. Produsul în cauză este acidul tartric, cu excepția acidului tartric D-(-) cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în farmacopeea europeană, originar din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (cod TARIC 2918120090) („produsul în cauză”).

| (20) | Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul în cauză importat pe piața Uniunii și produsele fabricate și vândute de producătorii- exportatori pe piețele interne, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de către industria din Uniune („produsul similar”), au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(20)

Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul în cauză importat pe piața Uniunii și produsele fabricate și vândute de producătorii- exportatori pe piețele interne, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de către industria din Uniune („produsul similar”), au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

1.   Observații preliminare

| (21) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la continuarea sau reapariția dumpingului. |
| --- | --- |

(21)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la continuarea sau reapariția dumpingului.

| (22) | După cum s-a menționat la considerentul 13, având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori implicați în această reexaminare, avizul de deschidere prevede efectuarea unei eșantionări. Din douăzeci de producători-exportatori cunoscuți, numai două societăți, ambele beneficiind de tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, s-au făcut cunoscute și au fost de acord să coopereze. Aceste două societăți realizează majoritatea importurilor produsului în cauză din China către Uniune în cursul PAR, cu excepția exporturilor realizate de către societatea Hangzhou Bioking, a cărei marjă de dumping individuală a fost egală cu zero în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(22)

După cum s-a menționat la considerentul 13, având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori implicați în această reexaminare, avizul de deschidere prevede efectuarea unei eșantionări. Din douăzeci de producători-exportatori cunoscuți, numai două societăți, ambele beneficiind de tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, s-au făcut cunoscute și au fost de acord să coopereze. Aceste două societăți realizează majoritatea importurilor produsului în cauză din China către Uniune în cursul PAR, cu excepția exporturilor realizate de către societatea Hangzhou Bioking, a cărei marjă de dumping individuală a fost egală cu zero în ancheta inițială.

2.   Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR

2.1.   Țara analoagă

| (23) | Întrucât China are o economie de tranziție și în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară terță corespunzătoare cu economie de piață („țară analoagă”). |
| --- | --- |

(23)

Întrucât China are o economie de tranziție și în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară terță corespunzătoare cu economie de piață („țară analoagă”).

| (24) | Ca și în ancheta inițială, în scopul stabilirii valorii normale, în avizul de deschidere a fost propusă ca țară analoagă Argentina. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la această alegere. |
| --- | --- |

(24)

Ca și în ancheta inițială, în scopul stabilirii valorii normale, în avizul de deschidere a fost propusă ca țară analoagă Argentina. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la această alegere.

| (25) | Un consumator industrial de acid tartric a atras atenția asupra unor constrângeri legate de alegerea Argentinei ca piață analoagă, afirmând că aceasta nu ar trebui să fie unicul punct de referință pentru a stabili valoarea normală. Partea în cauză s-a referit în special la diferențele presupuse dintre China și Argentina în ceea ce privește procesele de producție, volumul limitat al producției anuale, în comparație cu producția mondială și fluctuația cursurilor de schimb valutar. Cu toate acestea, nu au fost aduse probe pentru niciunul dintre aceste argumente. |
| --- | --- |

(25)

Un consumator industrial de acid tartric a atras atenția asupra unor constrângeri legate de alegerea Argentinei ca piață analoagă, afirmând că aceasta nu ar trebui să fie unicul punct de referință pentru a stabili valoarea normală. Partea în cauză s-a referit în special la diferențele presupuse dintre China și Argentina în ceea ce privește procesele de producție, volumul limitat al producției anuale, în comparație cu producția mondială și fluctuația cursurilor de schimb valutar. Cu toate acestea, nu au fost aduse probe pentru niciunul dintre aceste argumente.

| (26) | În orice caz, diferitele procese de producție din Argentina și China și impactul acestora asupra calculării costurilor și evaluării produsului în cauză au fost deja analizate cu atenție în ancheta inițială și s-a constatat că acestea nu au afectat comparabilitatea produselor, care s-au dovedit a fi similare. Dat fiind că afirmația consumatorului industrial nu a adus niciun element nou și că afirmațiile sale nu au fost motivate, argumentul este respins. Prin urmare, constatările prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor confirmă constatările anchetei inițiale, și anume că diferențele existente între procesele de producție nu au avut un impact asupra comparabilității produselor. |
| --- | --- |

(26)

În orice caz, diferitele procese de producție din Argentina și China și impactul acestora asupra calculării costurilor și evaluării produsului în cauză au fost deja analizate cu atenție în ancheta inițială și s-a constatat că acestea nu au afectat comparabilitatea produselor, care s-au dovedit a fi similare. Dat fiind că afirmația consumatorului industrial nu a adus niciun element nou și că afirmațiile sale nu au fost motivate, argumentul este respins. Prin urmare, constatările prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor confirmă constatările anchetei inițiale, și anume că diferențele existente între procesele de producție nu au avut un impact asupra comparabilității produselor.

| (27) | Volumul redus al producției anuale din Argentina, comparativ cu piața mondială a acidului tartric, nu este un argument relevant pentru a evalua dacă o anumită piață este adecvată pentru a stabili valoarea normală pentru o piață analoagă. Într-adevăr, ancheta a confirmat că Argentina dispune de o piață deschisă și competitivă cu cel puțin doi operatori. Din aceste motive, argumentul este respins. |
| --- | --- |

(27)

Volumul redus al producției anuale din Argentina, comparativ cu piața mondială a acidului tartric, nu este un argument relevant pentru a evalua dacă o anumită piață este adecvată pentru a stabili valoarea normală pentru o piață analoagă. Într-adevăr, ancheta a confirmat că Argentina dispune de o piață deschisă și competitivă cu cel puțin doi operatori. Din aceste motive, argumentul este respins.

| (28) | Argumentul privind existența unor fluctuații importante de schimb valutar între regiuni nu a fost susținut prin probe. În plus, în urma verificărilor la fața locului, nu s-a descoperit niciun element care să indice o denaturare a ratelor de schimb între regiuni. Din aceste motive, și acest argument este respins. |
| --- | --- |

(28)

Argumentul privind existența unor fluctuații importante de schimb valutar între regiuni nu a fost susținut prin probe. În plus, în urma verificărilor la fața locului, nu s-a descoperit niciun element care să indice o denaturare a ratelor de schimb între regiuni. Din aceste motive, și acest argument este respins.

| (29) | Prin urmare, ca și în ancheta inițială, s-a constatat că Argentina reprezintă o țară analoagă adecvată, pe baza căreia va fi stabilită valoarea normală. |
| --- | --- |

(29)

Prin urmare, ca și în ancheta inițială, s-a constatat că Argentina reprezintă o țară analoagă adecvată, pe baza căreia va fi stabilită valoarea normală.

| (30) | Au fost contactate două societăți argentiniene cunoscute, însă numai una a acceptat să coopereze, să răspundă la chestionar și să se supună unei vizite de verificare. Cifrele sale au fost utilizate pentru a determina valoarea normală. |
| --- | --- |

(30)

Au fost contactate două societăți argentiniene cunoscute, însă numai una a acceptat să coopereze, să răspundă la chestionar și să se supună unei vizite de verificare. Cifrele sale au fost utilizate pentru a determina valoarea normală.

2.2.   Valoarea normală

| (31) | Pentru cele două societăți cărora li s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valoarea normală a fost stabilită pe baza datelor lor respective. În conformitate cu articolul 2 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă vânzările de acid tartric pe piața internă, către clienți independenți, au fost reprezentative în cursul PAR, adică dacă volumul vânzărilor produsului destinat consumului pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din exporturile produsului în cauză către Uniune. |
| --- | --- |

(31)

Pentru cele două societăți cărora li s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valoarea normală a fost stabilită pe baza datelor lor respective. În conformitate cu articolul 2 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă vânzările de acid tartric pe piața internă, către clienți independenți, au fost reprezentative în cursul PAR, adică dacă volumul vânzărilor produsului destinat consumului pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din exporturile produsului în cauză către Uniune.

| (32) | În cazul unei societăți căreia i s-a acordat TEP, valoarea normală a trebuit să fie construită, dat fiind că vânzările sale interne nu au fost suficiente pentru a fi considerate reprezentative, astfel cum se explică la considerentul 31. Prin urmare, valoarea normală stabilită a fost calculată pe baza costurilor de producție ale societății, la care s-au adăugat costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („VAG”) și profitul realizat ca urmare a vânzărilor pe piața internă efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale. |
| --- | --- |

(32)

În cazul unei societăți căreia i s-a acordat TEP, valoarea normală a trebuit să fie construită, dat fiind că vânzările sale interne nu au fost suficiente pentru a fi considerate reprezentative, astfel cum se explică la considerentul 31. Prin urmare, valoarea normală stabilită a fost calculată pe baza costurilor de producție ale societății, la care s-au adăugat costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („VAG”) și profitul realizat ca urmare a vânzărilor pe piața internă efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale.

| (33) | Pentru cealaltă societate căreia i s-a acordat TEP, dat fiind că vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite de clienți independenți din țara exportatoare. |
| --- | --- |

(33)

Pentru cealaltă societate căreia i s-a acordat TEP, dat fiind că vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite de clienți independenți din țara exportatoare.

| (34) | În ceea ce privește societățile cărora nu li s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analoagă care a cooperat. |
| --- | --- |

(34)

În ceea ce privește societățile cărora nu li s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analoagă care a cooperat.

| (35) | Prin urmare, vânzările pe piața internă către clienți independenți din țara analoagă au fost, de asemenea, examinate în conformitate cu criteriul definit la articolul 2 din regulamentul de bază. Comisia a putut verifica faptul că aceste vânzări au fost efectuate în cantități suficiente și în cadrul operațiunilor comerciale normale și, prin urmare, că ar putea fi folosite pentru a stabili valoarea normală pentru societățile cărora nu li s-a acordat TEP. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, vânzările pe piața internă către clienți independenți din țara analoagă au fost, de asemenea, examinate în conformitate cu criteriul definit la articolul 2 din regulamentul de bază. Comisia a putut verifica faptul că aceste vânzări au fost efectuate în cantități suficiente și în cadrul operațiunilor comerciale normale și, prin urmare, că ar putea fi folosite pentru a stabili valoarea normală pentru societățile cărora nu li s-a acordat TEP.

2.3.   Prețul de export

| (36) | Toate vânzările la export către Uniune ale producătorilor-exportatori care au cooperat s-au efectuat direct către clienți independenți, stabiliți în Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite. |
| --- | --- |

(36)

Toate vânzările la export către Uniune ale producătorilor-exportatori care au cooperat s-au efectuat direct către clienți independenți, stabiliți în Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.

| (37) | Pentru prețurile de export ale tuturor celorlalți producători stabiliți în China, informațiile provin din statisticile privind importurile, disponibile în baza de date de la articolul 14 alineatul (6). |
| --- | --- |

(37)

Pentru prețurile de export ale tuturor celorlalți producători stabiliți în China, informațiile provin din statisticile privind importurile, disponibile în baza de date de la articolul 14 alineatul (6).

2.4.   Comparația

| (38) | Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică. |
| --- | --- |

(38)

Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.

| (39) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export al producătorilor exportatori care au cooperat și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport, asigurare, taxe și costuri de credit care au afectat prețurile și comparabilitatea lor. |
| --- | --- |

(39)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export al producătorilor exportatori care au cooperat și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport, asigurare, taxe și costuri de credit care au afectat prețurile și comparabilitatea lor.

| (40) | În vederea realizării unei comparații echitabile între valoarea normală franco fabrică din țara analoagă și prețul de export, astfel cum se menționează la considerentul 37, prețurile CIF de export au fost ajustate la nivel franco fabrică, utilizând datele colectate în timpul vizitelor de verificare. |
| --- | --- |

(40)

În vederea realizării unei comparații echitabile între valoarea normală franco fabrică din țara analoagă și prețul de export, astfel cum se menționează la considerentul 37, prețurile CIF de export au fost ajustate la nivel franco fabrică, utilizând datele colectate în timpul vizitelor de verificare.

2.5.   Marja de dumping

| (41) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat. |
| --- | --- |

(41)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.

| (42) | În ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, comparația a arătat că aceste societăți au continuat practicile de dumping, chiar dacă la un nivel puțin mai mic. |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, comparația a arătat că aceste societăți au continuat practicile de dumping, chiar dacă la un nivel puțin mai mic.

| (43) | Taxa reziduală calculată a arătat un nivel semnificativ de dumping, chiar mai mare decât în cursul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(43)

Taxa reziduală calculată a arătat un nivel semnificativ de dumping, chiar mai mare decât în cursul anchetei inițiale.

3.   Probabilitatea continuării dumpingului

| (44) | Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a efectuat și o examinare a probabilității de continuare a dumpingului. |
| --- | --- |

(44)

Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a efectuat și o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.

| (45) | În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China, atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe. |
| --- | --- |

(45)

În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China, atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe.

3.1.   Volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping

| (46) | După instituirea măsurilor definitive în ianuarie 2006, importurile din China care au făcut obiectul unui dumping au continuat să crească, de la 3 034 tone metrice („TM”) în 2007 la 3 649 TM în cursul PAR, ceea ce înseamnă o creștere cu aproximativ 20 %. În paralel, cota de piață a importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping a câștigat un procent în perioada examinată, de la 12,6 % în 2007 la 13,5 % în PAR. |
| --- | --- |

(46)

După instituirea măsurilor definitive în ianuarie 2006, importurile din China care au făcut obiectul unui dumping au continuat să crească, de la 3 034 tone metrice („TM”) în 2007 la 3 649 TM în cursul PAR, ceea ce înseamnă o creștere cu aproximativ 20 %. În paralel, cota de piață a importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping a câștigat un procent în perioada examinată, de la 12,6 % în 2007 la 13,5 % în PAR.

| (47) | În aceeași perioadă, prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping au rămas relativ stabile, cu o creștere de 12,6 % între 2007 și 2008, urmată de o diminuare continuă în 2009 și în cursul PAR, atingând în ultima perioadă nivelul din 2007. |
| --- | --- |

(47)

În aceeași perioadă, prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping au rămas relativ stabile, cu o creștere de 12,6 % între 2007 și 2008, urmată de o diminuare continuă în 2009 și în cursul PAR, atingând în ultima perioadă nivelul din 2007.

3.2.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China

| (48) | În ceea ce privește capacitatea totală de producție de acid tartric din China, mai multe surse de informații disponibile în mod public (10) indică o capacitate de producție care depășește cu mult cererea de pe piața internă a Chinei. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește capacitatea totală de producție de acid tartric din China, mai multe surse de informații disponibile în mod public (10) indică o capacitate de producție care depășește cu mult cererea de pe piața internă a Chinei.

| (49) | Capacitatea totală de producție din China a fost evaluată la aproximativ 25 000 MT, ținând seama de informațiile colectate la fața locului în cursul anchetei și cele rezultate în urma unor studii de piață (11). Cu un consum estimat de 5 000 TM, piața chineză este mică în comparație cu capacitatea disponibilă din China. |
| --- | --- |

(49)

Capacitatea totală de producție din China a fost evaluată la aproximativ 25 000 MT, ținând seama de informațiile colectate la fața locului în cursul anchetei și cele rezultate în urma unor studii de piață (11). Cu un consum estimat de 5 000 TM, piața chineză este mică în comparație cu capacitatea disponibilă din China.

| (50) | În plus, există indicii clare care arată că, în China, capacitatea este chiar mai mare de 25 000 TM. Într-adevăr, capacitatea totală a celor doi exportatori chinezi care au cooperat a crescut cu peste 200 %, după cum reiese din comparația datelor din ancheta inițială cu datele din prezenta anchetă. Capacitatea neutilizată corespunzătoare a fost de aproximativ 20 % din capacitatea totală în cursul PAR. |
| --- | --- |

(50)

În plus, există indicii clare care arată că, în China, capacitatea este chiar mai mare de 25 000 TM. Într-adevăr, capacitatea totală a celor doi exportatori chinezi care au cooperat a crescut cu peste 200 %, după cum reiese din comparația datelor din ancheta inițială cu datele din prezenta anchetă. Capacitatea neutilizată corespunzătoare a fost de aproximativ 20 % din capacitatea totală în cursul PAR.

| (51) | În plus, informațiile extrase din cele două rapoarte menționate mai sus la considerentul 48 și informațiile disponibile în mod public arată că cel puțin doi noi producători de acid tartric și-au început activitatea în 2007. |
| --- | --- |

(51)

În plus, informațiile extrase din cele două rapoarte menționate mai sus la considerentul 48 și informațiile disponibile în mod public arată că cel puțin doi noi producători de acid tartric și-au început activitatea în 2007.

| (52) | Din aceste motive, capacitatea de producție din China este, în mod evident, disproporționată în raport cu consumul intern, ceea ce confirmă nevoia clară a producătorilor chinezi de a își întări poziția pe piețele de export. |
| --- | --- |

(52)

Din aceste motive, capacitatea de producție din China este, în mod evident, disproporționată în raport cu consumul intern, ceea ce confirmă nevoia clară a producătorilor chinezi de a își întări poziția pe piețele de export.

3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe

| (53) | Din informațiile colectate de la societățile chineze care au cooperat, nivelul prețurilor practicate față de țări terțe este în conformitate cu nivelul prețurilor care ar putea fi obținute pe piața Uniunii. Astfel cum s-a menționat mai sus, există o importantă supracapacitate de producție pe piața internă din China, ceea ce sugerează o nevoie puternică și naturală de a găsi piețe alternative pentru a absorbi acest surplus de capacitate de producție. |
| --- | --- |

(53)

Din informațiile colectate de la societățile chineze care au cooperat, nivelul prețurilor practicate față de țări terțe este în conformitate cu nivelul prețurilor care ar putea fi obținute pe piața Uniunii. Astfel cum s-a menționat mai sus, există o importantă supracapacitate de producție pe piața internă din China, ceea ce sugerează o nevoie puternică și naturală de a găsi piețe alternative pentru a absorbi acest surplus de capacitate de producție.

| (54) | Reprezentând aproximativ 40 % din consumul mondial de acid tartric, piața Uniunii este cea mai mare din lume și continuă să crească, după cum s-a menționat la considerentul 60. Având în vedere informațiile colectate în cursul anchetei, este evident, de asemenea, că societățile chineze s-au arătat foarte interesate să își dezvolte prezența pe cea mai mare piață din lume și să își mențină o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(54)

Reprezentând aproximativ 40 % din consumul mondial de acid tartric, piața Uniunii este cea mai mare din lume și continuă să crească, după cum s-a menționat la considerentul 60. Având în vedere informațiile colectate în cursul anchetei, este evident, de asemenea, că societățile chineze s-au arătat foarte interesate să își dezvolte prezența pe cea mai mare piață din lume și să își mențină o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii.

4.   Constatare privind probabilitatea continuării dumpingului

| (55) | Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate constata că dumpingul continuă să afecteze un volum semnificativ de importuri din China și că este foarte probabil ca aceste practici să continue. Având în vedere capacitatea neutilizată potențială din China, inclusiv noii producători care au apărut pe piața chineză și faptul că piața Uniunii este cea mai mare piață din lume, cu un nivel atractiv al prețurilor, se poate constata că este foarte probabil ca exportatorii chinezi să-și mărească în continuare exporturile către Uniune la prețuri de dumping, în cazul în care măsurile antidumping vor expira. |
| --- | --- |

(55)

Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate constata că dumpingul continuă să afecteze un volum semnificativ de importuri din China și că este foarte probabil ca aceste practici să continue. Având în vedere capacitatea neutilizată potențială din China, inclusiv noii producători care au apărut pe piața chineză și faptul că piața Uniunii este cea mai mare piață din lume, cu un nivel atractiv al prețurilor, se poate constata că este foarte probabil ca exportatorii chinezi să-și mărească în continuare exporturile către Uniune la prețuri de dumping, în cazul în care măsurile antidumping vor expira.

D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

| (56) | În cursul PAR, nouă producători din Uniune au fabricat produsul similar. Din acești nouă producători, șase producători au cooperat pe deplin la anchetă, au depus formulare privind eșantionarea și au solicitat să fie incluși în eșantion. S-a constatat că acești șase producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 73 %, din producția totală a produsului similar în Uniune. După cum se menționează la considerentul 57 de mai jos, cei nouă producători care au furnizat datele din cererea de reexaminare sunt denumiți în continuare „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(56)

În cursul PAR, nouă producători din Uniune au fabricat produsul similar. Din acești nouă producători, șase producători au cooperat pe deplin la anchetă, au depus formulare privind eșantionarea și au solicitat să fie incluși în eșantion. S-a constatat că acești șase producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 73 %, din producția totală a produsului similar în Uniune. După cum se menționează la considerentul 57 de mai jos, cei nouă producători care au furnizat datele din cererea de reexaminare sunt denumiți în continuare „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (57) | În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:






  — | elementele macroeconomice (producție, capacitate, utilizarea capacității, productivitate, volumul vânzărilor, cotă de piață, creștere, locuri de muncă și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) au fost analizate la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii care s-au făcut cunoscuți în contextul exercițiului de eșantionare și pe baza unei estimări care a utilizat datele din cererea de reexaminare pentru ceilalți trei producători din Uniune; |
| --- | --- | --- |

(57)

În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:

—

elementele macroeconomice (producție, capacitate, utilizarea capacității, productivitate, volumul vânzărilor, cotă de piață, creștere, locuri de muncă și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) au fost analizate la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii care s-au făcut cunoscuți în contextul exercițiului de eșantionare și pe baza unei estimări care a utilizat datele din cererea de reexaminare pentru ceilalți trei producători din Uniune;

| — | analiza elementelor microeconomice (prețuri unitare medii, stocuri, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) a fost efectuată pe baza informațiilor comunicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

—

analiza elementelor microeconomice (prețuri unitare medii, stocuri, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) a fost efectuată pe baza informațiilor comunicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (58) | Se remarcă faptul că piața Uniunii pentru acid tartric prezintă un număr relativ mic de producători, în cea mai mare parte întreprinderi mici și mijlocii situate în Italia și Spania. Cu excepția unui producător cu sediul în Spania, care fabrică numai acid tartric, toți ceilalți producători sunt integrați vertical, având ca principală activitate producerea de alcool din drojdie de vin, un proces în urma căruia rezultă acid tartric ca produs secundar. |
| --- | --- |

(58)

Se remarcă faptul că piața Uniunii pentru acid tartric prezintă un număr relativ mic de producători, în cea mai mare parte întreprinderi mici și mijlocii situate în Italia și Spania. Cu excepția unui producător cu sediul în Spania, care fabrică numai acid tartric, toți ceilalți producători sunt integrați vertical, având ca principală activitate producerea de alcool din drojdie de vin, un proces în urma căruia rezultă acid tartric ca produs secundar.

E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

1.   Consumul de pe piața Uniunii

| (59) | Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit utilizând volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, baza de date privind exporturile chineze și datele privind volumul importurilor pe piața Uniunii furnizate de Eurostat și, în cazul celorlalți producători din Uniune, estimări bazate pe cererea de reexaminare. |
| --- | --- |

(59)

Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit utilizând volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, baza de date privind exporturile chineze și datele privind volumul importurilor pe piața Uniunii furnizate de Eurostat și, în cazul celorlalți producători din Uniune, estimări bazate pe cererea de reexaminare.

| (60) | Consumul de acid tartric în Uniune a crescut între 2007 și PAR cu 11 %. Mai exact, cererea aparentă a scăzut cu 15 % din 2007 până în 2009. Cu toate acestea, în cursul PAR, consumul din Uniune a atins 29 964 tone, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă cu 26 de procente față de anul precedent. Această creștere se explică prin elasticitatea crescută a prețului acidului tartric. Într-adevăr, când prețurile sunt scăzute, cum a fost cazul în cursul PAR, acidul tartric poate fi utilizat suplimentar ca substitut pentru alte materii prime chimice cum ar fi acidul citric sau acidul malic, ceea ce duce, prin urmare, la o creștere a consumului total din Uniune.

  Tabelul 1 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total la nivelul UE (tone) | 26 931 | 25 333 | 22 983 | 29 964 |
| Indice | 100 | 94 | 85 | 111 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar, baza de date privind exporturile chineze, Eurostat |

(60)

Consumul de acid tartric în Uniune a crescut între 2007 și PAR cu 11 %. Mai exact, cererea aparentă a scăzut cu 15 % din 2007 până în 2009. Cu toate acestea, în cursul PAR, consumul din Uniune a atins 29 964 tone, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă cu 26 de procente față de anul precedent. Această creștere se explică prin elasticitatea crescută a prețului acidului tartric. Într-adevăr, când prețurile sunt scăzute, cum a fost cazul în cursul PAR, acidul tartric poate fi utilizat suplimentar ca substitut pentru alte materii prime chimice cum ar fi acidul citric sau acidul malic, ceea ce duce, prin urmare, la o creștere a consumului total din Uniune.

Tabelul 1

2007

2008

2009

PAR

Consumul total la nivelul UE (tone)

26 931

25 333

22 983

29 964

Indice

100

94

85

111

Sursa: răspunsurile la chestionar, baza de date privind exporturile chineze, Eurostat

2.   Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din China

2.1.   Volumul și cota de piață

| (61) | Volumul total al importurilor produsului în cauză, din China în Uniune, a crescut cu 45 % în perioada examinată. El ajuns la 8 495 de tone în PAR, corespunzând unei cote de piață de 28,4 %. |
| --- | --- |

(61)

Volumul total al importurilor produsului în cauză, din China în Uniune, a crescut cu 45 % în perioada examinată. El ajuns la 8 495 de tone în PAR, corespunzând unei cote de piață de 28,4 %.

| (62) | Volumul importurilor, în Uniune, de acid tartric provenind de la exportatorii chinezi care au făcut obiectul măsurilor antidumping a crescut cu 20 % și a atins 3 649 de tone în PAR, ceea ce reprezintă o cotă de piață de 12,2 %, în creștere față de 11,3 % la începutul perioadei examinate. Restul importurilor, 4 846 tone, au fost realizate de un exportator chinez supus unei taxe de 0 %, a cărui cotă din totalul exporturilor chineze în Uniune a crescut, de asemenea, în cursul perioadei examinate (+ 9 procente).

  Tabelul 2 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din China care fac obiectul măsurilor (tone) | 3 035 | 3 042 | 2 945 | 3 649 |
| Indice = 100 | 100 | 100 | 97 | 120 |
| Cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor | 11,3 % | 12,0 % | 12,8 % | 12,2 % |
| Indice = 100 | 100 | 106 | 113 | 107 |

(62)

Volumul importurilor, în Uniune, de acid tartric provenind de la exportatorii chinezi care au făcut obiectul măsurilor antidumping a crescut cu 20 % și a atins 3 649 de tone în PAR, ceea ce reprezintă o cotă de piață de 12,2 %, în creștere față de 11,3 % la începutul perioadei examinate. Restul importurilor, 4 846 tone, au fost realizate de un exportator chinez supus unei taxe de 0 %, a cărui cotă din totalul exporturilor chineze în Uniune a crescut, de asemenea, în cursul perioadei examinate (+ 9 procente).

Tabelul 2

2007

2008

2009

PAR

Volumul importurilor din China care fac obiectul măsurilor (tone)

3 035

3 042

2 945

3 649

Indice = 100

100

100

97

120

Cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor

11,3 %

12,0 %

12,8 %

12,2 %

Indice = 100

100

106

113

107

2.2.   Prețurile și subcotarea

| (63) | Tabelul de mai jos arată evoluția prețurilor medii CIF la frontiera UE pentru importurile din China care fac obiectul măsurilor și prețurile medii de vânzare relevante, practicate de industria din Uniune.

  Tabelul 3 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul importurilor chineze (EUR/tonă) care fac obiectul măsurilor | 1 834 | 2 060 | 1 966 | 1 819 |
| Indice = 100 | 100 | 112 | 107 | 99 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionar, baza de date de la articolul 14 alineatul (6) |

(63)

Tabelul de mai jos arată evoluția prețurilor medii CIF la frontiera UE pentru importurile din China care fac obiectul măsurilor și prețurile medii de vânzare relevante, practicate de industria din Uniune.

Tabelul 3

2007

2008

2009

PAR

Prețul importurilor chineze (EUR/tonă) care fac obiectul măsurilor

1 834

2 060

1 966

1 819

Indice = 100

100

112

107

99

Sursa: Răspunsuri la chestionar, baza de date de la articolul 14 alineatul (6)

| (64) | Prețurile de vânzare unitare medii pentru exporturile chineze care fac obiectul măsurilor la nivelul CIF în cursul PAR au atins 1 819 EUR/TM, ceea ce reprezintă, în cursul perioadei examinate, o creștere cu 20 %. |
| --- | --- |

(64)

Prețurile de vânzare unitare medii pentru exporturile chineze care fac obiectul măsurilor la nivelul CIF în cursul PAR au atins 1 819 EUR/TM, ceea ce reprezintă, în cursul perioadei examinate, o creștere cu 20 %.

| (65) | În ceea ce privește prețul de vânzare a acidului tartric pe piața Uniunii în cursul PAR, s-a efectuat o comparație între prețurile acidului tartric produs și vândut de industria din Uniune și cele ale importurilor din China care fac obiectul măsurilor. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică, adică prețurile după deducerea oricăror reduceri și rabaturi, fără includerea cheltuielilor de transport în Uniune. Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori chinezi menționați mai sus după deducerea oricărei reduceri și ajustarea, după caz, la nivelul CIF la frontiera UE, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importului. Prețul de vânzare mediu ponderat al Uniunii în cursul PAR a fost de 2 496 EUR/TM. |
| --- | --- |

(65)

În ceea ce privește prețul de vânzare a acidului tartric pe piața Uniunii în cursul PAR, s-a efectuat o comparație între prețurile acidului tartric produs și vândut de industria din Uniune și cele ale importurilor din China care fac obiectul măsurilor. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică, adică prețurile după deducerea oricăror reduceri și rabaturi, fără includerea cheltuielilor de transport în Uniune. Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori chinezi menționați mai sus după deducerea oricărei reduceri și ajustarea, după caz, la nivelul CIF la frontiera UE, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importului. Prețul de vânzare mediu ponderat al Uniunii în cursul PAR a fost de 2 496 EUR/TM.

| (66) | Comparația în funcție de tipul produsului a arătat că, în cursul PAR, importurile produsului în cauză care au făcut obiectul măsurilor, provenind din China, au fost efectuate în Uniune la prețuri care au generat o subcotare semnificativă a prețurilor practicate de industria din Uniune, și anume de 32,6 % atunci când sunt exprimate ca procent din acestea din urmă. |
| --- | --- |

(66)

Comparația în funcție de tipul produsului a arătat că, în cursul PAR, importurile produsului în cauză care au făcut obiectul măsurilor, provenind din China, au fost efectuate în Uniune la prețuri care au generat o subcotare semnificativă a prețurilor practicate de industria din Uniune, și anume de 32,6 % atunci când sunt exprimate ca procent din acestea din urmă.

3.   Importurile din alte țări terțe

| (67) | Tabelul de mai jos arată evoluția importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, cât și prețul mediu al acestor importuri.

  Tabelul 4 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din alte țări (tone) | 590 | 135 | 156 | 845 |
| Indice = 100 | 100 | 23 | 26 | 143 |
| Cota de piață a importurilor din alte țări terțe | 2,2 % | 0,5 % | 0,7 % | 2,8 % |
| Indice = 100 | 100 | 24 | 31 | 129 |
| Prețul importurilor (EUR/tonă) | 2 503 | 2 874 | 2 300 | 2 413 |
| Sursa: Eurostat, baza de date de la articolul 14 alineatul (6) |

(67)

Tabelul de mai jos arată evoluția importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, cât și prețul mediu al acestor importuri.

Tabelul 4

2007

2008

2009

PAR

Volumul importurilor din alte țări (tone)

590

135

156

845

Indice = 100

100

23

26

143

Cota de piață a importurilor din alte țări terțe

2,2 %

0,5 %

0,7 %

2,8 %

Indice = 100

100

24

31

129

Prețul importurilor (EUR/tonă)

2 503

2 874

2 300

2 413

Sursa: Eurostat, baza de date de la articolul 14 alineatul (6)

| (68) | Volumul importurilor de acid tartric în UE din alte țări terțe a crescut în perioada examinată cu 43 % și a atins 845 tone în PAR. Prețurile acestor importuri sunt relativ mari și depășesc semnificativ prețurile respective din China, fiind doar cu puțin sub nivelul mediu al prețurilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, se poate considera că exporturile din alte țări terțe au fost marginale, deoarece, în cursul PAR, ele au reprezentat doar o cotă de piață de 2,8 %, în ciuda creșterii lor puternice, exprimată în procente, la sfârșitul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(68)

Volumul importurilor de acid tartric în UE din alte țări terțe a crescut în perioada examinată cu 43 % și a atins 845 tone în PAR. Prețurile acestor importuri sunt relativ mari și depășesc semnificativ prețurile respective din China, fiind doar cu puțin sub nivelul mediu al prețurilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, se poate considera că exporturile din alte țări terțe au fost marginale, deoarece, în cursul PAR, ele au reprezentat doar o cotă de piață de 2,8 %, în ciuda creșterii lor puternice, exprimată în procente, la sfârșitul perioadei examinate.

4.   Situația economică a industriei din Uniune

| (69) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, au fost examinați toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei din Uniune în perioada examinată. |
| --- | --- |

(69)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, au fost examinați toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei din Uniune în perioada examinată.

4.1.   Observații preliminare

| (70) | Având în vedere faptul că s-a recurs la eșantionare în ceea ce privește industria din Uniune, în scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la două niveluri, astfel cum se menționează la considerentul 57 de mai sus. |
| --- | --- |

(70)

Având în vedere faptul că s-a recurs la eșantionare în ceea ce privește industria din Uniune, în scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la două niveluri, astfel cum se menționează la considerentul 57 de mai sus.

4.2.   Elemente macroeconomice

(a)   Producția

| (71) | Producția Uniunii a crescut cu 5 % între 2007 și PAR. Mai precis, a crescut cu 19 procente între 2009 și PAR, atingând aproximativ 30500 TM, după o scădere brutală de 14 % între 2007 și 2009. Nivelurile crescute ale producției au permis industriei din Uniune să țină sub control creșterea costurilor de producție și au avut un impact pozitiv asupra rentabilității globale a industriei din Uniune.

  Tabelul 5 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 29 000 | 27 500 | 25 000 | 30 588 |
| Indice = 100 | 100 | 95 | 86 | 105 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare |

(71)

Producția Uniunii a crescut cu 5 % între 2007 și PAR. Mai precis, a crescut cu 19 procente între 2009 și PAR, atingând aproximativ 30500 TM, după o scădere brutală de 14 % între 2007 și 2009. Nivelurile crescute ale producției au permis industriei din Uniune să țină sub control creșterea costurilor de producție și au avut un impact pozitiv asupra rentabilității globale a industriei din Uniune.

Tabelul 5

2007

2008

2009

PAR

Volumul producției (tone)

29 000

27 500

25 000

30 588

Indice = 100

100

95

86

105

Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

(b)   Capacitatea de producție și utilizarea capacității

| (72) | Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(72)

Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate.

| (73) | Rata de utilizare a capacității a fost de 63 % în 2007 și a scăzut la 56 % în 2009, atingând 68 % în PAR. Rata de utilizare mai mică din 2009 se datorează efectelor negative ale crizei. Utilizarea totală a capacității a crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a contribuit la o diluare în continuare a costurilor fixe.

  Tabelul 6 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitate de producție (tone) | 46 000 | 46 000 | 45 000 | 45 000 |
| Indice = 100 | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Utilizarea capacității | 63 % | 60 % | 56 % | 68 % |
| Indice = 100 | 100 | 95 | 88 | 108 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare |

(73)

Rata de utilizare a capacității a fost de 63 % în 2007 și a scăzut la 56 % în 2009, atingând 68 % în PAR. Rata de utilizare mai mică din 2009 se datorează efectelor negative ale crizei. Utilizarea totală a capacității a crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a contribuit la o diluare în continuare a costurilor fixe.

Tabelul 6

2007

2008

2009

PAR

Capacitate de producție (tone)

46 000

46 000

45 000

45 000

Indice = 100

100

100

98

98

Utilizarea capacității

63 %

60 %

56 %

68 %

Indice = 100

100

95

88

108

Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

(c)   Volumul vânzărilor

| (74) | Volumul vânzărilor realizate de producătorii din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii a crescut ușor cu 1 % în PAR. La început a scăzut cu 11 % între 2007 și 2008, a urmat apoi o nouă scădere de 9 % în 2009, pentru ca la sfârșitul perioadei examinate să ajungă la același nivel ca la începutul perioadei examinate, ceea ce dovedește variații semnificative în principal din cauza crizei economice din 2008 și 2009.

  Tabelul 7 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări către clienți independenți din Uniune (tone) | 20 489 | 18 165 | 16 709 | 20 623 |
| Indice = 100 | 100 | 89 | 82 | 101 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare |

(74)

Volumul vânzărilor realizate de producătorii din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii a crescut ușor cu 1 % în PAR. La început a scăzut cu 11 % între 2007 și 2008, a urmat apoi o nouă scădere de 9 % în 2009, pentru ca la sfârșitul perioadei examinate să ajungă la același nivel ca la începutul perioadei examinate, ceea ce dovedește variații semnificative în principal din cauza crizei economice din 2008 și 2009.

Tabelul 7

2007

2008

2009

PAR

Vânzări către clienți independenți din Uniune (tone)

20 489

18 165

16 709

20 623

Indice = 100

100

89

82

101

Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

(d)   Cota de piață

| (75) | În cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune au pierdut 7,3 procente din cota lor de piață, care a scăzut de la 76,1 % în 2007 la 68,8 % în cursul PAR. Această pierdere a cotei de piață reflectă faptul că, în pofida creșterii consumului, vânzările realizate de industria din Uniune nu au putut să progreseze în același ritm în perioada examinată, dar au rămas relativ stabile.

  Tabelul 8 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a producătorilor din Uniune | 76,1 % | 71,7 % | 72,7 % | 68,8 % |
| Indice = 100 | 100 | 94 | 95 | 90 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare, cererea de reexaminare și datele Eurostat |

(75)

În cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune au pierdut 7,3 procente din cota lor de piață, care a scăzut de la 76,1 % în 2007 la 68,8 % în cursul PAR. Această pierdere a cotei de piață reflectă faptul că, în pofida creșterii consumului, vânzările realizate de industria din Uniune nu au putut să progreseze în același ritm în perioada examinată, dar au rămas relativ stabile.

Tabelul 8

2007

2008

2009

PAR

Cota de piață a producătorilor din Uniune

76,1 %

71,7 %

72,7 %

68,8 %

Indice = 100

100

94

95

90

Sursa: răspunsurile la chestionare, cererea de reexaminare și datele Eurostat

(e)   Creșterea

| (76) | Între 2007 și PAR, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 11 %, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii a rămas stabil, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 10 %. Se constată, așadar, că producătorii din Uniune nu au putut profita deloc de creșterea pieței. |
| --- | --- |

(76)

Între 2007 și PAR, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 11 %, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii a rămas stabil, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 10 %. Se constată, așadar, că producătorii din Uniune nu au putut profita deloc de creșterea pieței.

(f)   Ocuparea forței de muncă

| (77) | Nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune prezintă o scădere de 28 % între 2007 și PAR. Mai precis, numărul de persoane angajate a scăzut, în mod semnificativ, de la 320 în 2007 și 2008 la 280 în 2009 și 230 în PAR. Scăderea din 2009 reflectă eforturile de restructurare depuse de o serie de producători din UE.

  Tabelul 9 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă (persoane) | 320 | 320 | 280 | 230 |
| Indice = 100 | 100 | 100 | 88 | 72 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare |

(77)

Nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune prezintă o scădere de 28 % între 2007 și PAR. Mai precis, numărul de persoane angajate a scăzut, în mod semnificativ, de la 320 în 2007 și 2008 la 280 în 2009 și 230 în PAR. Scăderea din 2009 reflectă eforturile de restructurare depuse de o serie de producători din UE.

Tabelul 9

2007

2008

2009

PAR

Ocuparea forței de muncă (persoane)

320

320

280

230

Indice = 100

100

100

88

72

Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

(g)   Productivitatea

| (78) | Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 47 % în perioada examinată. Această evoluție reflectă faptul că producția a crescut cu 5 %, în timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut cu 28 %, ceea ce indică o eficiență sporită a industriei din Uniune. Acest fapt este evident în special în PAR, când producția a crescut, în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a continuat să scadă, iar productivitatea a fost mai mare cu 48 procente decât în 2009.

  Tabelul 10 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Productivitatea (tone pe angajat) | 90 | 85 | 89 | 132 |
| Indice = 100 | 100 | 94 | 99 | 147 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare |

(78)

Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 47 % în perioada examinată. Această evoluție reflectă faptul că producția a crescut cu 5 %, în timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut cu 28 %, ceea ce indică o eficiență sporită a industriei din Uniune. Acest fapt este evident în special în PAR, când producția a crescut, în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a continuat să scadă, iar productivitatea a fost mai mare cu 48 procente decât în 2009.

Tabelul 10

2007

2008

2009

PAR

Productivitatea (tone pe angajat)

90

85

89

132

Indice = 100

100

94

99

147

Sursa: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare

4.3.   Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion

(h)   Factorii care influențează prețurile de vânzare

| (79) | Prețurile de vânzare medii anuale practicate de producătorii incluși în eșantion pe piața Uniunii către clienți independenți au crescut cu 8 % între 2007 și 2009, dar au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, dat fiind că, în cursul PAR, prețul de vânzare mediu anual a atins 2 496 EUR/tonă, în comparație cu 2 667 EUR/tonă în 2007. Disponibilitatea tartratului de calciu, care este obținut din drojdie de vin și reprezintă 66 % din costurile totale de producție ale acidului tartric, variază în funcție de calitatea recoltei de struguri pentru vin. Prin urmare, condițiile de mediu favorabile sau nefavorabile influențează rezerva globală de tartrat de calciu, care la rândul lui are un impact asupra prețurilor de vânzare medii anuale. Trebuie remarcat faptul că 2007 și 2008 nu au fost ani buni pentru recolta de struguri pentru vin, ceea ce a dus ulterior la o creștere a costurilor materiilor prime și a prețurilor de vânzare după perioada de producție (dat fiind că este vorba de un produs sezonier, efectele se fac simțite doar după câteva luni de la recoltare). În schimb, în 2009 s-a înregistrat o recoltă bună de struguri pentru vin. Prin urmare, prețurile de vânzare medii anuale în cursul PAR au fost cu 14 % mai mici față de anul precedent.

  Tabelul 11 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă) | 2 667 | 2 946 | 2 881 | 2 496 |
| Indice = 100 | 100 | 110 | 108 | 94 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare |

(79)

Prețurile de vânzare medii anuale practicate de producătorii incluși în eșantion pe piața Uniunii către clienți independenți au crescut cu 8 % între 2007 și 2009, dar au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, dat fiind că, în cursul PAR, prețul de vânzare mediu anual a atins 2 496 EUR/tonă, în comparație cu 2 667 EUR/tonă în 2007. Disponibilitatea tartratului de calciu, care este obținut din drojdie de vin și reprezintă 66 % din costurile totale de producție ale acidului tartric, variază în funcție de calitatea recoltei de struguri pentru vin. Prin urmare, condițiile de mediu favorabile sau nefavorabile influențează rezerva globală de tartrat de calciu, care la rândul lui are un impact asupra prețurilor de vânzare medii anuale. Trebuie remarcat faptul că 2007 și 2008 nu au fost ani buni pentru recolta de struguri pentru vin, ceea ce a dus ulterior la o creștere a costurilor materiilor prime și a prețurilor de vânzare după perioada de producție (dat fiind că este vorba de un produs sezonier, efectele se fac simțite doar după câteva luni de la recoltare). În schimb, în 2009 s-a înregistrat o recoltă bună de struguri pentru vin. Prin urmare, prețurile de vânzare medii anuale în cursul PAR au fost cu 14 % mai mici față de anul precedent.

Tabelul 11

2007

2008

2009

PAR

Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă)

2 667

2 946

2 881

2 496

Indice = 100

100

110

108

94

Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

(i)   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (80) | Având în vedere nivelul dumpingului înregistrat în cursul prezentei anchete, nu s-a putut constata o redresare completă în urma practicilor de dumping anterioare și s-a considerat că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al importurilor la prețuri de dumping pe piața Uniunii. Trebuie amintit faptul că în ancheta inițială au fost constatate marje de dumping de 4,7 %, respectiv 10,1 % pentru cei doi producători chinezi respectivi cărora li s-a acordat TEP și care au cooperat. Marja de dumping pentru toate celelalte societăți este de 34,9 %. Mai mult, după cum se menționează la considerentul 7 de mai sus, a fost lansată o procedură antidumping limitată la un singur producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking, care nu face obiectul măsurilor, și nu poate fi exclusă posibilitatea constatării că acest producător-exportator practică dumpingul. În plus, după cum s-a menționat mai sus la considerentele 48-54, s-a stabilit că este posibil ca dumpingul să continue, în principal ținând cont de capacitatea de producție excedentară disponibilă în China și de dimensiunea relativ redusă a pieței interne chineze. În ceea ce privește redresarea în urma importurilor provenind din China care au făcut obiectul unui dumping, este important să se reamintească faptul că, după impunerea unor măsuri definitive în ianuarie 2006, importurile din China supuse măsurilor în cauză au continuat să crească, astfel cum se menționează la considerentul 46 de mai sus. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală în urma practicilor anterioare de dumping și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(80)

Având în vedere nivelul dumpingului înregistrat în cursul prezentei anchete, nu s-a putut constata o redresare completă în urma practicilor de dumping anterioare și s-a considerat că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al importurilor la prețuri de dumping pe piața Uniunii. Trebuie amintit faptul că în ancheta inițială au fost constatate marje de dumping de 4,7 %, respectiv 10,1 % pentru cei doi producători chinezi respectivi cărora li s-a acordat TEP și care au cooperat. Marja de dumping pentru toate celelalte societăți este de 34,9 %. Mai mult, după cum se menționează la considerentul 7 de mai sus, a fost lansată o procedură antidumping limitată la un singur producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking, care nu face obiectul măsurilor, și nu poate fi exclusă posibilitatea constatării că acest producător-exportator practică dumpingul. În plus, după cum s-a menționat mai sus la considerentele 48-54, s-a stabilit că este posibil ca dumpingul să continue, în principal ținând cont de capacitatea de producție excedentară disponibilă în China și de dimensiunea relativ redusă a pieței interne chineze. În ceea ce privește redresarea în urma importurilor provenind din China care au făcut obiectul unui dumping, este important să se reamintească faptul că, după impunerea unor măsuri definitive în ianuarie 2006, importurile din China supuse măsurilor în cauză au continuat să crească, astfel cum se menționează la considerentul 46 de mai sus. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală în urma practicilor anterioare de dumping și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.

(j)   Stocurile

| (81) | Volumul stocurilor a rămas stabil în cursul perioadei examinate, cu o creștere modestă de 2 %. Mai precis, s-a înregistrat o creștere bruscă cu 65 % în 2008, ca o consecință directă a evoluției vânzărilor, astfel cum se menționează la considerentul 74 de mai sus. Între 2008 și PAR, volumul stocurilor a scăzut, în timp ce vânzările către clienți independenți au crescut în cursul aceleiași perioade.

  Tabelul 12 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone) | 863 | 1 428 | 933 | 879 |
| Indice = 100 | 100 | 165 | 108 | 102 |
| Sursa: răspunsuri la chestionar. |

(81)

Volumul stocurilor a rămas stabil în cursul perioadei examinate, cu o creștere modestă de 2 %. Mai precis, s-a înregistrat o creștere bruscă cu 65 % în 2008, ca o consecință directă a evoluției vânzărilor, astfel cum se menționează la considerentul 74 de mai sus. Între 2008 și PAR, volumul stocurilor a scăzut, în timp ce vânzările către clienți independenți au crescut în cursul aceleiași perioade.

Tabelul 12

2007

2008

2009

PAR

Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone)

863

1 428

933

879

Indice = 100

100

165

108

102

Sursa: răspunsuri la chestionar.

(k)   Salariile

| (82) | Costul mediu al forței de muncă a crescut cu 19 % pe parcursul perioadei examinate, în ciuda eforturilor de reducere a costurilor forței de muncă ale producătorilor incluși în eșantion, în special în ceea ce privește lucrătorii necalificați, după cum reiese din reducerea forței de muncă totale menționată la considerentul 77 de mai sus.

  Tabelul 13 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salariul mediu (EUR) | 28 686 | 31 871 | 31 574 | 34 245 |
| Indice = 100 | 100 | 111 | 110 | 119 |
| Sursa: răspunsuri la chestionar. |

(82)

Costul mediu al forței de muncă a crescut cu 19 % pe parcursul perioadei examinate, în ciuda eforturilor de reducere a costurilor forței de muncă ale producătorilor incluși în eșantion, în special în ceea ce privește lucrătorii necalificați, după cum reiese din reducerea forței de muncă totale menționată la considerentul 77 de mai sus.

Tabelul 13

2007

2008

2009

PAR

Salariul mediu (EUR)

28 686

31 871

31 574

34 245

Indice = 100

100

111

110

119

Sursa: răspunsuri la chestionar.

(l)   Rentabilitatea și randamentul investițiilor

| (83) | În perioada examinată, rentabilitatea vânzărilor produsului similar realizate de către producătorii incluși în eșantion către clienți independenți pe piața Uniunii, exprimată ca procent din vânzările nete, a crescut cu peste 6 procente. Mai exact, rentabilitatea producătorilor incluși în eșantion a scăzut cu 3,7 procente între 2007 și 2008 la un nivel de 7,7 %, considerat a fi inferior profitului vizat, și a crescut în 2009 și PAR până la 17,6 %. |
| --- | --- |

(83)

În perioada examinată, rentabilitatea vânzărilor produsului similar realizate de către producătorii incluși în eșantion către clienți independenți pe piața Uniunii, exprimată ca procent din vânzările nete, a crescut cu peste 6 procente. Mai exact, rentabilitatea producătorilor incluși în eșantion a scăzut cu 3,7 procente între 2007 și 2008 la un nivel de 7,7 %, considerat a fi inferior profitului vizat, și a crescut în 2009 și PAR până la 17,6 %.

| (84) | Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a avut, în linii mari, o evoluție similară cu cea a rentabilității. A scăzut de la 36,4 % în 2007 la 21,9 % în 2008. În 2009 a crescut până la 44,4 %, iar în PAR a înregistrat o nouă creștere, atingând 142,9 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas pozitiv în cursul perioadei examinate.

  Tabelul 14 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea la nivelul UE (în % din vânzările nete) | 11,4 % | 7,7 % | 12,5 % | 17,6 % |
| Indice = 100 | 100 | 67 | 109 | 153 |
| RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) | 36,4 % | 21,9 % | 44,4 % | 142,9 % |
| Indice = 100 | 100 | 60 | 122 | 393 |
| Sursa: răspunsuri la chestionar. |

(84)

Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a avut, în linii mari, o evoluție similară cu cea a rentabilității. A scăzut de la 36,4 % în 2007 la 21,9 % în 2008. În 2009 a crescut până la 44,4 %, iar în PAR a înregistrat o nouă creștere, atingând 142,9 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas pozitiv în cursul perioadei examinate.

Tabelul 14

2007

2008

2009

PAR

Rentabilitatea la nivelul UE (în % din vânzările nete)

11,4 %

7,7 %

12,5 %

17,6 %

Indice = 100

100

67

109

153

RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)

36,4 %

21,9 %

44,4 %

142,9 %

Indice = 100

100

60

122

393

Sursa: răspunsuri la chestionar.

(m)   Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

| (85) | Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a fost pozitiv în 2007, atingând 4,6 milioane EUR. El a scăzut la 1,8 milioane EUR în 2008 și s-a îmbunătățit semnificativ până la sfârșitul perioadei examinate, atingând un nivel de 6,8 milioane EUR în PAR. În ansamblu, fluxul de numerar a avut o evoluție pozitivă constantă în perioada examinată. |
| --- | --- |

(85)

Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a fost pozitiv în 2007, atingând 4,6 milioane EUR. El a scăzut la 1,8 milioane EUR în 2008 și s-a îmbunătățit semnificativ până la sfârșitul perioadei examinate, atingând un nivel de 6,8 milioane EUR în PAR. În ansamblu, fluxul de numerar a avut o evoluție pozitivă constantă în perioada examinată.

| (86) | Nu există niciun indiciu că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți pentru mobilizarea de capital, în special dat fiind că, după cum s-a menționat la considerentul 58 de mai sus, majoritatea producătorilor incluși în eșantion sunt societăți integrate.

  Tabelul 15 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluxul de numerar (EUR) | 4 691 458 | 1 841 705 | 4 706 092 | 6 802 164 |
| Indice = 100 | 100 | 39 | 100 | 145 |
| Sursa: răspunsuri la chestionar. |

(86)

Nu există niciun indiciu că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți pentru mobilizarea de capital, în special dat fiind că, după cum s-a menționat la considerentul 58 de mai sus, majoritatea producătorilor incluși în eșantion sunt societăți integrate.

Tabelul 15

2007

2008

2009

PAR

Fluxul de numerar (EUR)

4 691 458

1 841 705

4 706 092

6 802 164

Indice = 100

100

39

100

145

Sursa: răspunsuri la chestionar.

(n)   Investițiile

| (87) | Sumele pe care producătorii incluși în eșantion le-au investit anual pentru producerea produsului similar au scăzut cu 23 % între 2007 și PAR. Mai precis, investițiile au crescut cu 5 % între 2007 și 2008 și au înregistrat o creștere suplimentară de 32 procente în 2009. Scăderea bruscă a investițiilor, observată între 2009 și PAR (- 60 procente), poate fi explicată, parțial, prin faptul că societățile anchetate au realizat deja, în cursul perioadei examinate, principalele investiții necesare pe care le-au programat.

  Tabelul 16 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții nete (EUR) | 2 518 189 | 2 632 013 | 3 461 990 | 1 943 290 |
| Indice = 100 | 100 | 105 | 137 | 77 |
| Sursa: răspunsuri la chestionar. |

(87)

Sumele pe care producătorii incluși în eșantion le-au investit anual pentru producerea produsului similar au scăzut cu 23 % între 2007 și PAR. Mai precis, investițiile au crescut cu 5 % între 2007 și 2008 și au înregistrat o creștere suplimentară de 32 procente în 2009. Scăderea bruscă a investițiilor, observată între 2009 și PAR (- 60 procente), poate fi explicată, parțial, prin faptul că societățile anchetate au realizat deja, în cursul perioadei examinate, principalele investiții necesare pe care le-au programat.

Tabelul 16

2007

2008

2009

PAR

Investiții nete (EUR)

2 518 189

2 632 013

3 461 990

1 943 290

Indice = 100

100

105

137

77

Sursa: răspunsuri la chestionar.

5.   Constatare privind situația industriei din Uniune

| (88) | Analiza datelor macroeconomice indică faptul că industria din Uniune și-a sporit producția și vânzările în perioada examinată. Totuși, creșterea constatată, nesemnificativă în sine, trebuie analizată în contextul cererii crescute în perioada cuprinsă între 2007 și PAR, care a determinat reducerea cotei de piață a producătorilor din Uniune cu 7,3 procente, până la 68,8 %. |
| --- | --- |

(88)

Analiza datelor macroeconomice indică faptul că industria din Uniune și-a sporit producția și vânzările în perioada examinată. Totuși, creșterea constatată, nesemnificativă în sine, trebuie analizată în contextul cererii crescute în perioada cuprinsă între 2007 și PAR, care a determinat reducerea cotei de piață a producătorilor din Uniune cu 7,3 procente, până la 68,8 %.

| (89) | În același timp, indicatorii microeconomici relevanți arată o îmbunătățire în ceea ce privește situația economică a industriei din Uniune. Rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar au rămas pozitive în cursul PAR. |
| --- | --- |

(89)

În același timp, indicatorii microeconomici relevanți arată o îmbunătățire în ceea ce privește situația economică a industriei din Uniune. Rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar au rămas pozitive în cursul PAR.

| (90) | Având în vedere cele menționate anterior, se constată că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, absența, la nivel general, a unui prejudiciu important în cursul PAR ar trebui să fie examinată în lumina altor indicatori de prejudiciu importanți, care au evoluat negativ pe parcursul perioadei examinate, în special prețurile de vânzare, pierderea cotei de piață și ocuparea forței de muncă. Prin urmare, se consideră că industria din Uniune este încă vulnerabilă și, în unele aspecte, departe de nivelul care ar fi putut fi atins dacă s-ar fi redresat pe deplin în urma prejudiciului constatat în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(90)

Având în vedere cele menționate anterior, se constată că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, absența, la nivel general, a unui prejudiciu important în cursul PAR ar trebui să fie examinată în lumina altor indicatori de prejudiciu importanți, care au evoluat negativ pe parcursul perioadei examinate, în special prețurile de vânzare, pierderea cotei de piață și ocuparea forței de muncă. Prin urmare, se consideră că industria din Uniune este încă vulnerabilă și, în unele aspecte, departe de nivelul care ar fi putut fi atins dacă s-ar fi redresat pe deplin în urma prejudiciului constatat în ancheta inițială.

F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

1.   Impactul volumului preconizat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor

| (91) | După cum s-a constatat la considerentele 48-52 de mai sus, producătorii-exportatori din China dispun de capacități neutilizate considerabile și au, în mod clar, posibilitatea de a-și mări în mod semnificativ volumul exporturilor pe piața Uniunii, inclusiv prin reorientarea exporturilor de pe alte piețe. |
| --- | --- |

(91)

După cum s-a constatat la considerentele 48-52 de mai sus, producătorii-exportatori din China dispun de capacități neutilizate considerabile și au, în mod clar, posibilitatea de a-și mări în mod semnificativ volumul exporturilor pe piața Uniunii, inclusiv prin reorientarea exporturilor de pe alte piețe.

| (92) | Prețurile CIF de export către Uniune pentru acidul tartric, practicate de exportatorii chinezi care fac în prezent obiectul măsurilor, au fost semnificativ mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune în cursul PAR. Subcotarea, calculată pe baza unei comparații în funcție de tipul produsului, a fost de 32,6 %. |
| --- | --- |

(92)

Prețurile CIF de export către Uniune pentru acidul tartric, practicate de exportatorii chinezi care fac în prezent obiectul măsurilor, au fost semnificativ mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune în cursul PAR. Subcotarea, calculată pe baza unei comparații în funcție de tipul produsului, a fost de 32,6 %.

| (93) | O analiză a exporturilor chineze (12) de acid tartric către restul lumii, după PAR, arată că volumul acestora a scăzut în mod semnificativ, de la 10 862 TM în cursul PAR la 8 118 TM la sfârșitul lunii iulie 2011 (- 25 %). Această reducere cu 2 744 tone a exporturilor chineze către alte piețe ar putea crea un flux suplimentar de exporturi chineze către piața Uniunii. |
| --- | --- |

(93)

O analiză a exporturilor chineze (12) de acid tartric către restul lumii, după PAR, arată că volumul acestora a scăzut în mod semnificativ, de la 10 862 TM în cursul PAR la 8 118 TM la sfârșitul lunii iulie 2011 (- 25 %). Această reducere cu 2 744 tone a exporturilor chineze către alte piețe ar putea crea un flux suplimentar de exporturi chineze către piața Uniunii.

| (94) | Având în vedere capacitățile neutilizate existente pentru acidul tartric în China, precum și atractivitatea pieței din Uniune menționată anterior, există posibilitatea ca exportatorii chinezi să încerce să-și mărească cotele de piață în Uniune, cauzând astfel un prejudiciu important industriei din Uniune. Prin urmare, în absența unor taxe antidumping asupra importurilor de acid tartric originare din China, orice creștere a volumului importurilor din China supuse dumpingului ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza un prejudiciu important. |
| --- | --- |

(94)

Având în vedere capacitățile neutilizate existente pentru acidul tartric în China, precum și atractivitatea pieței din Uniune menționată anterior, există posibilitatea ca exportatorii chinezi să încerce să-și mărească cotele de piață în Uniune, cauzând astfel un prejudiciu important industriei din Uniune. Prin urmare, în absența unor taxe antidumping asupra importurilor de acid tartric originare din China, orice creștere a volumului importurilor din China supuse dumpingului ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza un prejudiciu important.

| (95) | Astfel cum s-a menționat la considerentul 79 de mai sus, condițiile de mediu și cele legate de recoltă explică parțial situația financiară generală a industriei din Uniune. Se reamintește faptul că acidul tartric, utilizat, de asemenea, de către producătorii de vin, poate fi obținut fie pe baza produselor secundare rezultate din fabricarea vinului, fie, așa cum se întâmplă în cazul exportatorilor chinezi, prin sinteza chimică, pe baza unor compuși petrochimici sau derivați ai cărbunelui, precum benzenul. |
| --- | --- |

(95)

Astfel cum s-a menționat la considerentul 79 de mai sus, condițiile de mediu și cele legate de recoltă explică parțial situația financiară generală a industriei din Uniune. Se reamintește faptul că acidul tartric, utilizat, de asemenea, de către producătorii de vin, poate fi obținut fie pe baza produselor secundare rezultate din fabricarea vinului, fie, așa cum se întâmplă în cazul exportatorilor chinezi, prin sinteza chimică, pe baza unor compuși petrochimici sau derivați ai cărbunelui, precum benzenul.

| (96) | Prin urmare, ar trebui remarcat, de asemenea, că nu există constrângeri semnificative privind volumele producției chineze, având în vedere că producătorii chinezi folosesc metode de producție sintetice, spre deosebire de producătorii din Uniune, care folosesc materii prime naturale, și anume drojdie de vin. |
| --- | --- |

(96)

Prin urmare, ar trebui remarcat, de asemenea, că nu există constrângeri semnificative privind volumele producției chineze, având în vedere că producătorii chinezi folosesc metode de producție sintetice, spre deosebire de producătorii din Uniune, care folosesc materii prime naturale, și anume drojdie de vin.

| (97) | Având în vedere faptul că rentabilitatea industriei din Uniune depinde parțial de condițiile de mediu, rentabilitatea crescută obținută în cursul PAR nu poate fi considerată de durată. Într-adevăr, chiar pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune nu a fost întotdeauna în măsură să își atingă ținta de profit de 8 %. De asemenea, în cursul perioadei de șase luni de după încheierea PAR, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut deja, în mod semnificativ, la aproximativ 3 %, industria aflându-se, din nou, într-o situație vulnerabilă. |
| --- | --- |

(97)

Având în vedere faptul că rentabilitatea industriei din Uniune depinde parțial de condițiile de mediu, rentabilitatea crescută obținută în cursul PAR nu poate fi considerată de durată. Într-adevăr, chiar pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune nu a fost întotdeauna în măsură să își atingă ținta de profit de 8 %. De asemenea, în cursul perioadei de șase luni de după încheierea PAR, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut deja, în mod semnificativ, la aproximativ 3 %, industria aflându-se, din nou, într-o situație vulnerabilă.

2.   Constatare privind probabilitatea reapariției prejudiciului

| (98) | Pe baza celor menționate anterior, s-a constatat că abrogarea măsurilor ar duce, foarte probabil, la o creștere a exporturilor originare din China în condiții de dumping, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune și o înrăutățire a situației economice a industriei din Uniune. Prin urmare, se constată că abrogarea măsurilor împotriva Chinei ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(98)

Pe baza celor menționate anterior, s-a constatat că abrogarea măsurilor ar duce, foarte probabil, la o creștere a exporturilor originare din China în condiții de dumping, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune și o înrăutățire a situației economice a industriei din Uniune. Prin urmare, se constată că abrogarea măsurilor împotriva Chinei ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune.

G.   INTERESUL UNIUNII

1.   Introducere

| (99) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(99)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (100) | Trebuie reamintit faptul că, în ancheta inițială, s-a ajuns la constatarea că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(100)

Trebuie reamintit faptul că, în ancheta inițială, s-a ajuns la constatarea că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.

| (101) | Având în vedere cele menționate mai sus, s-a examinat dacă, în ciuda constatărilor privind probabilitatea reapariției unui dumping prejudiciabil, există motive convingătoare care ar putea conduce la constatarea că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile împotriva importurilor originare din China. |
| --- | --- |

(101)

Având în vedere cele menționate mai sus, s-a examinat dacă, în ciuda constatărilor privind probabilitatea reapariției unui dumping prejudiciabil, există motive convingătoare care ar putea conduce la constatarea că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile împotriva importurilor originare din China.

2.   Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune

| (102) | Industria din Uniune s-a dovedit a fi, în general, o industrie viabilă. Acest fapt a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice constatate în perioada examinată, generată, în parte, de eforturile sale de restructurare și de măsurile în vigoare. Industria din Uniune și-a îmbunătățit în special structura costurilor, profitul și volumul producției în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(102)

Industria din Uniune s-a dovedit a fi, în general, o industrie viabilă. Acest fapt a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice constatate în perioada examinată, generată, în parte, de eforturile sale de restructurare și de măsurile în vigoare. Industria din Uniune și-a îmbunătățit în special structura costurilor, profitul și volumul producției în cursul perioadei examinate.

| (103) | Se poate preconiza, în mod rezonabil, că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma menținerii măsurilor. În cazul în care măsurile împotriva importurilor originare din China nu vor fi menținute, este probabil ca industria din Uniune să sufere în continuare prejudicii importante ca urmare a volumelor substanțiale de importuri în condiții de dumping, originare din China, ceea ce ar provoca o deteriorare gravă a situației sale financiare. Într-adevăr, există, în mod clar, probabilitatea unui dumping prejudiciabil în cantități substanțiale, la care industria din Uniune nu ar putea face față. Prin urmare, menținerea măsurilor antidumping actuale ar continua să fie avantajoasă pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(103)

Se poate preconiza, în mod rezonabil, că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma menținerii măsurilor. În cazul în care măsurile împotriva importurilor originare din China nu vor fi menținute, este probabil ca industria din Uniune să sufere în continuare prejudicii importante ca urmare a volumelor substanțiale de importuri în condiții de dumping, originare din China, ceea ce ar provoca o deteriorare gravă a situației sale financiare. Într-adevăr, există, în mod clar, probabilitatea unui dumping prejudiciabil în cantități substanțiale, la care industria din Uniune nu ar putea face față. Prin urmare, menținerea măsurilor antidumping actuale ar continua să fie avantajoasă pentru industria din Uniune.

| (104) | Prin urmare, se constată că menținerea unor măsuri antidumping împotriva Chinei ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(104)

Prin urmare, se constată că menținerea unor măsuri antidumping împotriva Chinei ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.

3.   Interesul importatorilor

| (105) | Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ. La prezenta anchetă nu a cooperat niciun comerciant/importator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, se constată că menținerea măsurilor nu va afecta în mod semnificativ importatorii din Uniune. |
| --- | --- |

(105)

Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ. La prezenta anchetă nu a cooperat niciun comerciant/importator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, se constată că menținerea măsurilor nu va afecta în mod semnificativ importatorii din Uniune.

4.   Interesul utilizatorilor

| (106) | Acidul tartric este utilizat, în principal, în industria vinului și în industria alimentară ca aditiv pentru alimente și băuturi, și în industria construcțiilor ca întârzietor de priză pentru producția de ghips. |
| --- | --- |

(106)

Acidul tartric este utilizat, în principal, în industria vinului și în industria alimentară ca aditiv pentru alimente și băuturi, și în industria construcțiilor ca întârzietor de priză pentru producția de ghips.

| (107) | Toți utilizatorii cunoscuți au fost contactați în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(107)

Toți utilizatorii cunoscuți au fost contactați în cadrul prezentei anchete.

| (108) | Utilizatorii din industria construcțiilor nu au cooperat. Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, acidul tartric reprezintă mai puțin de 2 % din costurile produselor pe bază de ghips pentru care este utilizat. Prin urmare, s-a ajuns la constatarea că menținerea măsurilor ar avea o influență neglijabilă asupra costurilor și a poziției concurențiale a industriei construcțiilor. |
| --- | --- |

(108)

Utilizatorii din industria construcțiilor nu au cooperat. Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, acidul tartric reprezintă mai puțin de 2 % din costurile produselor pe bază de ghips pentru care este utilizat. Prin urmare, s-a ajuns la constatarea că menținerea măsurilor ar avea o influență neglijabilă asupra costurilor și a poziției concurențiale a industriei construcțiilor.

| (109) | Doi importatori/utilizatori importanți din sectorul alimentar au cooperat pe deplin în cadrul anchetei. S-a putut stabili că ambele societăți erau profitabile, inclusiv în ceea ce privește gamele lor de produse care utilizează produsul în cauză ca materie primă. De altfel, vânzările de produse fabricate folosind produsul în cauză au reprezentat doar un procentaj minor din cifra lor de afaceri totală. Astfel se poate constata că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod inadecvat utilizatorii din industria alimentară. În plus, pentru acești utilizatori era important să existe diverse surse de aprovizionare pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(109)

Doi importatori/utilizatori importanți din sectorul alimentar au cooperat pe deplin în cadrul anchetei. S-a putut stabili că ambele societăți erau profitabile, inclusiv în ceea ce privește gamele lor de produse care utilizează produsul în cauză ca materie primă. De altfel, vânzările de produse fabricate folosind produsul în cauză au reprezentat doar un procentaj minor din cifra lor de afaceri totală. Astfel se poate constata că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod inadecvat utilizatorii din industria alimentară. În plus, pentru acești utilizatori era important să existe diverse surse de aprovizionare pentru produsul în cauză.

5.   Constatare privind interesul Uniunii

| (110) | Luând în considerare toți factorii de mai sus, se constată că nu există motive convingătoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping. |
| --- | --- |

(110)

Luând în considerare toți factorii de mai sus, se constată că nu există motive convingătoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.

H.   MĂSURILE ANTIDUMPING

| (111) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente privind importurile produsului în cauză originar din China. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. |
| --- | --- |

(111)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente privind importurile produsului în cauză originar din China. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare.

| (112) | Un utilizator din sectorul construcțiilor a afirmat că prelungirea măsurilor în vigoare ar putea cauza o penurie a produsului în cauză, ar putea crește costurile sale de producție și, prin urmare, ar putea genera prețuri mai ridicate pentru produsele sale finite. Nu a fost prezentată nicio dovadă în sprijinul acestor afirmații. Prin urmare, dat fiind că afirmațiile nu au fost justificate și că utilizatorii din sectorul construcțiilor nu au cooperat, nu a fost posibil să se verifice aceste afirmații. |
| --- | --- |

(112)

Un utilizator din sectorul construcțiilor a afirmat că prelungirea măsurilor în vigoare ar putea cauza o penurie a produsului în cauză, ar putea crește costurile sale de producție și, prin urmare, ar putea genera prețuri mai ridicate pentru produsele sale finite. Nu a fost prezentată nicio dovadă în sprijinul acestor afirmații. Prin urmare, dat fiind că afirmațiile nu au fost justificate și că utilizatorii din sectorul construcțiilor nu au cooperat, nu a fost posibil să se verifice aceste afirmații.

| (113) | Cei doi utilizatori din sectorul alimentar care au cooperat la anchetă au susținut că impactul menținerii măsurilor asupra industriei alimentare nu a fost luat în considerare în mod suficient, iar unul dintre ei a solicitat o audiere de către consilierul-auditor. |
| --- | --- |

(113)

Cei doi utilizatori din sectorul alimentar care au cooperat la anchetă au susținut că impactul menținerii măsurilor asupra industriei alimentare nu a fost luat în considerare în mod suficient, iar unul dintre ei a solicitat o audiere de către consilierul-auditor.

| (114) | În cursul audierii, acest utilizator nu a fost de acord cu constatarea că menținerea măsurilor nu va afecta în mod negativ rentabilitatea generală a societății în ansamblu, ci a susținut că, în opinia sa, impactul asupra profitabilității respectivei linii de producție care utilizează produsul în cauză, care reprezintă un procent minor din totalul cifrei de afaceri, este semnificativ. De asemenea, el a afirmat că prețurile practicate pe piața internă pentru acidul tartric au crescut considerabil după perioada anchetei de reexaminare și că aceste niveluri ale prețurilor ar putea să reducă din nou, în mod semnificativ, rentabilitatea produsului. Cu toate acestea, acest utilizator nu a negat faptul că creșterea prețurilor s-a datorat unei penurii de materii prime pe piața Uniunii, al cărei nivel variază în mod regulat în funcție de recolta de struguri și, prin urmare, nu poate fi considerată de durată și nici nu se poate considera că a fost cauzată de măsurile antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(114)

În cursul audierii, acest utilizator nu a fost de acord cu constatarea că menținerea măsurilor nu va afecta în mod negativ rentabilitatea generală a societății în ansamblu, ci a susținut că, în opinia sa, impactul asupra profitabilității respectivei linii de producție care utilizează produsul în cauză, care reprezintă un procent minor din totalul cifrei de afaceri, este semnificativ. De asemenea, el a afirmat că prețurile practicate pe piața internă pentru acidul tartric au crescut considerabil după perioada anchetei de reexaminare și că aceste niveluri ale prețurilor ar putea să reducă din nou, în mod semnificativ, rentabilitatea produsului. Cu toate acestea, acest utilizator nu a negat faptul că creșterea prețurilor s-a datorat unei penurii de materii prime pe piața Uniunii, al cărei nivel variază în mod regulat în funcție de recolta de struguri și, prin urmare, nu poate fi considerată de durată și nici nu se poate considera că a fost cauzată de măsurile antidumping în vigoare.

| (115) | În cadrul unei audieri cu echipa responsabilă cu ancheta, celălalt utilizator care a cooperat a adus argumente similare împotriva prelungirii măsurilor. Prin urmare, aceste argumente au fost de asemenea respinse (a se vedea considerentul precedent). |
| --- | --- |

(115)

În cadrul unei audieri cu echipa responsabilă cu ancheta, celălalt utilizator care a cooperat a adus argumente similare împotriva prelungirii măsurilor. Prin urmare, aceste argumente au fost de asemenea respinse (a se vedea considerentul precedent).

| (116) | Un exportator-producător chinez care a cooperat a afirmat că industria din Uniune nu poate fi considerată ca fiind, în continuare, vulnerabilă, că principala cauză a situației industriei din Uniune este strâns legată de condițiile de mediu și că, prin urmare, este împotriva continuării măsurilor. Aceste afirmații nu au fost susținute cu elemente de probă și, prin urmare, nu au putut fi acceptate. În plus, nu au fost de natură să modifice constatările privind situația industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(116)

Un exportator-producător chinez care a cooperat a afirmat că industria din Uniune nu poate fi considerată ca fiind, în continuare, vulnerabilă, că principala cauză a situației industriei din Uniune este strâns legată de condițiile de mediu și că, prin urmare, este împotriva continuării măsurilor. Aceste afirmații nu au fost susținute cu elemente de probă și, prin urmare, nu au putut fi acceptate. În plus, nu au fost de natură să modifice constatările privind situația industriei din Uniune.

| (117) | În fine, industria din Uniune, având în vedere cifrele privind rentabilitatea în cursul perioadei examinate, a afirmat că încetarea activității singurului producător francez, la mijlocul anului 2008, a diminuat, pe termen scurt, cantitatea produsului în cauză disponibilă pe piața internă și, prin urmare, a dus la creșterea temporară a prețurilor de vânzare și le-a sporit rentabilitatea. Industria din Uniune a susținut că, având în vedere circumstanțele, aceste schimbări nu pot fi, în niciun caz, considerate ca fiind de natură durabilă. Prin urmare, constatările în ceea ce privește situația industriei din Uniune rămân neschimbate. |
| --- | --- |

(117)

În fine, industria din Uniune, având în vedere cifrele privind rentabilitatea în cursul perioadei examinate, a afirmat că încetarea activității singurului producător francez, la mijlocul anului 2008, a diminuat, pe termen scurt, cantitatea produsului în cauză disponibilă pe piața internă și, prin urmare, a dus la creșterea temporară a prețurilor de vânzare și le-a sporit rentabilitatea. Industria din Uniune a susținut că, având în vedere circumstanțele, aceste schimbări nu pot fi, în niciun caz, considerate ca fiind de natură durabilă. Prin urmare, constatările în ceea ce privește situația industriei din Uniune rămân neschimbate.

| (118) | Pe scurt, după ce au fost examinate toate observațiile prezentate după transmiterea constatărilor anchetei către părțile interesate, s-a considerat că nicio observație nu a fost de natură să modifice constatările stabilite în timpul anchetei. |
| --- | --- |

(118)

Pe scurt, după ce au fost examinate toate observațiile prezentate după transmiterea constatărilor anchetei către părțile interesate, s-a considerat că nicio observație nu a fost de natură să modifice constatările stabilite în timpul anchetei.

| (119) | Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din China ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de cinci ani, |
| --- | --- |

(119)

Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din China ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de cinci ani,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, cu excepția acidului tartric D (-)- având o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în farmacopeea europeană, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (codul TARIC 2918120090).

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile enumerate mai jos este următorul:

| Societatea | Taxa antidumping | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Republica Populară Chineză | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Republica Populară Chineză. | 4,7 % | A689 |
| Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou City, Republica Populară Chineză – cod adițional TARIC A687). | 34,9 % | A999 |

Societatea

Taxa antidumping

Cod adițional TARIC

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Republica Populară Chineză

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Republica Populară Chineză.

4,7 %

A689

Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou City, Republica Populară Chineză – cod adițional TARIC A687).

34,9 %

A999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, către autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil tuturor celelalte societăți.

(4)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 aprilie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

N. WAMMEN

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 23, 27.1.2006, p. 1.

2

(3)  JO L 48, 22.2.2008, p. 1.

3

(4)  WT/DS295/AB/R, 29 noiembrie 2005.

4

(5)  JO L 108, 20.4.2012, p. 1.

5

(6)  JO C 211, 4.8.2010, p. 11.

6

(7)  JO C 24, 26.1.2011, p. 14.

7

(8)  JO C 223, 29.7.2011, p. 11.

8

(9)  JO C 223, 29.7.2011, p. 16.

9

(10)  De exemplu, „Chemical Economic Handbook” (CEH) sau rapoartele realizate de CCM International LTD.

10

(11)  De exemplu, „Chemical Economic Handbook” (CEH) sau rapoartele realizate de CCM International LTD.

11

(12)

12

Sursa: Baza de date privind exporturile chineze

Sursa:

---

ANEXĂ

O declarație semnată de către un reprezentant oficial al entității care eliberează factura comercială, după următorul model, trebuie să figureze în factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3):

| 1. | Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care a emis factura comercială. |
| --- | --- |

1.

Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care a emis factura comercială.

| 2. | Următoarea declarație: „Subsemnatul certific că (volumul) de acid tartric vândut la export către Uniunea Europeană și menționat în prezenta factură a fost produs de (denumirea și adresa entității) (cod adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

2.

Următoarea declarație: „Subsemnatul certific că (volumul) de acid tartric vândut la export către Uniunea Europeană și menționat în prezenta factură a fost produs de (denumirea și adresa entității) (cod adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

Data și semnătura

---

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/17

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 350/2012 AL CONSILIULUI

din 23 aprilie 2012

privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 267/2012 privind măsuri restrictive împotriva Iranului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 267/2012 al Consiliului din 23 martie 2012 privind măsuri restrictive împotriva Iranului (1), în special articolul 46 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 23 martie 2012, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

La 23 martie 2012, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 267/2012.

| (2) | Consiliul consideră că nu mai există motive pentru a menține o persoană și două entități pe lista persoanelor fizice și juridice, a entităților și organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în anexa IX la Regulamentul (UE) nr. 267/2012. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul consideră că nu mai există motive pentru a menține o persoană și două entități pe lista persoanelor fizice și juridice, a entităților și organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în anexa IX la Regulamentul (UE) nr. 267/2012.

| (3) | Lista prevăzută în anexa IX la Regulamentul (UE) nr. 267/2012 ar trebui, prin urmare, modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Lista prevăzută în anexa IX la Regulamentul (UE) nr. 267/2012 ar trebui, prin urmare, modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Persoana și entitățile menționate în anexa la prezentul regulament sunt eliminate din lista prevăzută în anexa IX la Regulamentul (UE) nr. 267/2012.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 23 aprilie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  JO L 88, 24.3.2012, p. 1

1

---

ANEXĂ

PERSOANA ȘI ENTITĂȚILE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 1

A Sedghi

Walship SA

Morison Menon Chartered Accountant

---

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/18

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 351/2012 AL COMISIEI

din 23 aprilie 2012

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele de omologare de tip pentru instalarea pe autovehicule a sistemelor de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (1), în special articolul 14 alineatul (1) litera (a) și alineatul (3) litera (a),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 661/2009 stabilește cerințe de bază pentru omologarea de tip a vehiculelor din categoriile M2, M3, N2 și N3 în ceea ce privește instalarea sistemelor de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație. Este necesar să se stabilească proceduri, încercări și cerințe specifice pentru asemenea omologări de tip. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 661/2009 stabilește cerințe de bază pentru omologarea de tip a vehiculelor din categoriile M2, M3, N2 și N3 în ceea ce privește instalarea sistemelor de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație. Este necesar să se stabilească proceduri, încercări și cerințe specifice pentru asemenea omologări de tip.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 661/2009 stabilește că măsuri privind exceptarea anumitor vehicule sau clase de vehicule din categoriile M2, M3, N2 și N3 de la obligația de a fi echipate cu sisteme de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație pot fi adoptate de Comisie, atunci când, în urma unei analize cost-beneficii și ținând seama de toate aspectele pertinente în materie de securitate, aplicarea acestor tipuri de sisteme nu este adecvată pentru vehiculul sau clasa de vehicule în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 661/2009 stabilește că măsuri privind exceptarea anumitor vehicule sau clase de vehicule din categoriile M2, M3, N2 și N3 de la obligația de a fi echipate cu sisteme de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație pot fi adoptate de Comisie, atunci când, în urma unei analize cost-beneficii și ținând seama de toate aspectele pertinente în materie de securitate, aplicarea acestor tipuri de sisteme nu este adecvată pentru vehiculul sau clasa de vehicule în cauză.

| (3) | Analiza cost-beneficii a arătat că echiparea cu sisteme de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație a vehiculelor cu semiremorcă din categoria N2 cu masa maximă de peste 3,5 tone, dar mai mică de 8 tone nu este oportună, deoarece ar genera mai multe costuri decât beneficii. În plus, se consideră că, având în vedere utilizarea tipică a acestora în anumite condiții de trafic, instalarea unor sisteme de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație va aduce doar beneficii limitate de siguranță pentru vehiculele din categoriile M2 și M3 din clasa A, clasa I și clasa II și pentru anumite vehicule speciale, vehicule de teren și vehicule cu mai mult de trei axe. Prin urmare, aceste vehicule ar trebui exceptate de la obligația de instalare a sistemelor în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Analiza cost-beneficii a arătat că echiparea cu sisteme de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație a vehiculelor cu semiremorcă din categoria N2 cu masa maximă de peste 3,5 tone, dar mai mică de 8 tone nu este oportună, deoarece ar genera mai multe costuri decât beneficii. În plus, se consideră că, având în vedere utilizarea tipică a acestora în anumite condiții de trafic, instalarea unor sisteme de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație va aduce doar beneficii limitate de siguranță pentru vehiculele din categoriile M2 și M3 din clasa A, clasa I și clasa II și pentru anumite vehicule speciale, vehicule de teren și vehicule cu mai mult de trei axe. Prin urmare, aceste vehicule ar trebui exceptate de la obligația de instalare a sistemelor în cauză.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului tehnic pentru autovehicule, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului tehnic pentru autovehicule,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniul de aplicare

Prezentul regulament se aplică în cazul vehiculelor din categoriile M2, N2, M3 și N3, astfel cum sunt definite în anexa II la Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), cu excepția vehiculelor următoare:

| 1. | vehicule cu semiremorcă din categoria N2 cu masa maximă de peste 3,5 tone, dar mai mică de 8 tone; |
| --- | --- |

1.

vehicule cu semiremorcă din categoria N2 cu masa maximă de peste 3,5 tone, dar mai mică de 8 tone;

| 2. | vehicule din categoriile M2 și M3 din clasa A, clasa I și clasa II; |
| --- | --- |

2.

vehicule din categoriile M2 și M3 din clasa A, clasa I și clasa II;

| 3. | autobuze cu burduf din categoria M3 din clasa A, clasa I și clasa II; |
| --- | --- |

3.

autobuze cu burduf din categoria M3 din clasa A, clasa I și clasa II;

| 4. | vehicule de teren din categoriile M2, M3, N2 și N3 astfel cum sunt menționate în Directiva 2007/46/CE anexa II partea A punctele 4.2 și 4.3; |
| --- | --- |

4.

vehicule de teren din categoriile M2, M3, N2 și N3 astfel cum sunt menționate în Directiva 2007/46/CE anexa II partea A punctele 4.2 și 4.3;

| 5. | vehicule speciale din categoriile M2, M3, N2 și N3 astfel cum sunt menționate în Directiva 2007/46/CE anexa II partea A punctul 5; |
| --- | --- |

5.

vehicule speciale din categoriile M2, M3, N2 și N3 astfel cum sunt menționate în Directiva 2007/46/CE anexa II partea A punctul 5;

| 6. | vehicule din categoriile M2, M3, N2 și N3 cu mai mult de trei axe. |
| --- | --- |

6.

vehicule din categoriile M2, M3, N2 și N3 cu mai mult de trei axe.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, pe lângă definițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 661/2009, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „tip de vehicul în ceea ce privește sistemul de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație” înseamnă o categorie de vehicule care nu prezintă între ele diferențe privind elemente esențiale precum:






  (a) | marca sau denumirea comercială a producătorului; |
| --- | --- | --- |

1.

„tip de vehicul în ceea ce privește sistemul de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație” înseamnă o categorie de vehicule care nu prezintă între ele diferențe privind elemente esențiale precum:

(a)

marca sau denumirea comercială a producătorului;

| (b) | caracteristicile vehiculului care influențează semnificativ performanțele sistemului de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație; |
| --- | --- |

(b)

caracteristicile vehiculului care influențează semnificativ performanțele sistemului de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație;

| (c) | tipul și construcția sistemului de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație. |
| --- | --- |

(c)

tipul și construcția sistemului de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație.

| 2. | „bandă” înseamnă unul dintre segmentele longitudinale în care este divizată o șosea (în conformitate cu apendicele la anexa II). |
| --- | --- |

2.

„bandă” înseamnă unul dintre segmentele longitudinale în care este divizată o șosea (în conformitate cu apendicele la anexa II).

| 3. | „marcaje vizibile de separare a benzilor de circulație” înseamnă elemente de delimitare plasate pe marginile benzii de circulație, care sunt vizibile pentru conducătorul auto în timpul deplasării. |
| --- | --- |

3.

„marcaje vizibile de separare a benzilor de circulație” înseamnă elemente de delimitare plasate pe marginile benzii de circulație, care sunt vizibile pentru conducătorul auto în timpul deplasării.

| 4. | „viteză de traversare” înseamnă viteza cu care vehiculul de încercare se apropie în unghi drept de marcajul vizibil al benzii de circulație în momentul în care este emis avertismentul. |
| --- | --- |

4.

„viteză de traversare” înseamnă viteza cu care vehiculul de încercare se apropie în unghi drept de marcajul vizibil al benzii de circulație în momentul în care este emis avertismentul.

| 5. | „spațiu comun” înseamnă o zonă în care pot fi afișate două sau mai multe funcții de informare, însă nu în același timp. |
| --- | --- |

5.

„spațiu comun” înseamnă o zonă în care pot fi afișate două sau mai multe funcții de informare, însă nu în același timp.

Articolul 3

Omologarea CE de tip a unui tip de vehicul cu privire la sistemul de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație

(1)   Producătorul sau reprezentantul acestuia depune la autoritatea de omologare de tip cererea de omologare CE de tip a unui vehicul cu privire la sistemele de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație.

(2)   Cererea se întocmește în conformitate cu modelul de fișă de informații prevăzut în partea 1 din anexa I.

(3)   În cazul în care cerințele relevante specificate în anexa II la prezentul regulament sunt îndeplinite, autoritatea de omologare acordă omologarea CE de tip și eliberează un număr de omologare de tip în conformitate cu sistemul de numerotare prevăzut în anexa VII la Directiva 2007/46/CE.

Un stat membru nu poate atribui același număr unui alt tip de vehicul.

(4)   În sensul alineatului (3), autoritatea de omologare de tip eliberează un certificat de omologare CE de tip întocmit în conformitate cu modelul prevăzut în partea 2 din anexa I.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 aprilie 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 200, 31.7.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 263, 9.10.2007, p. 1.

2

---

ANEXA I

Modele standard de fișă de informații și de certificate de omologare CE de tip

PARTEA 1

Fișă de informații

MODEL

Fișă de informații nr. ... referitoare la omologarea CE de tip a unui vehicul cu privire la sistemele de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație.

Următoarele informații se furnizează în trei exemplare și trebuie să includă un cuprins. Orice desen este prezentat la scara corespunzătoare și suficient de detaliat, în format A4 sau într-un dosar format A4. Fotografiile, dacă există, trebuie să fie suficient de detaliate.

În cazul în care sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate menționate în prezenta anexă au dispozitive electronice de control, trebuie furnizate informații cu privire la performanțele acestora.

0.   DISPOZIȚII GENERALE

0.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

0.2.   Tip: ...

0.2.0.1.   Șasiu: ...

0.2.0.2.   Caroserie/vehicul complet: ...

0.2.1.   Denumirea (denumirile) comercială (comerciale) (dacă există): ...

0.3.   Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul (1): ...

0.3.0.1.   Șasiu: ...

0.3.0.2.   Caroserie/vehicul complet: ...

0.3.1.   Amplasarea marcajului: ...

0.3.1.1.   Șasiu: ...

0.3.1.2.   Caroserie/vehicul complet: ...

0.4.   Categoria vehiculului (2): ...

0.5.   Denumirea și adresa producătorului: ...

0.6.   Amplasarea și metoda de aplicare a plăcuțelor prevăzute de lege și amplasarea numărului de identificare a vehiculului: ...

0.6.1.   Pe șasiu: ...

0.6.2.   Pe caroserie: ...

0.9.   Numele și adresa reprezentantului producătorului (dacă există): ...

1.   CARACTERISTICI GENERALE DE CONSTRUCȚIE ALE VEHICULULUI

1.1.   Fotografii și/sau desene ale unui vehicul reprezentativ: ...

1.2.   Desenul cu cotele de gabarit ale vehiculului: ...

1.3.   Numărul de axe și roți: ...

1.3.1.   Numărul și amplasarea axelor cu roți duble: ...

1.3.2.   Numărul și amplasarea axelor directoare: ...

1.3.3.   Axe motoare (număr, poziție, interconectare): ...

1.8.   Poziția volanului: stânga/dreapta (3).

2.   MASE ȘI DIMENSIUNI (4)
   (5)

(în kg și mm) (a se vedea desenul, dacă este cazul)

2.1.   Ampatament(e) (la încărcătură maximă) (6)

2.1.1.   Vehicule cu două axe: ...

2.1.1.1.   Vehicule cu trei sau mai multe axe

2.3.   Ecartamentul și lățimea axei (axelor)

2.3.1.   Ecartamentul fiecărei axe directoare (7): ...

2.3.2.   Ecartamentul celorlalte axe directoare (7): ...

2.3.3.   Lățimea celei mai late axe spate: ...

2.3.4.   Lățimea celei mai avansate axe (măsurată la extremitatea anvelopelor, cu excepția proeminenței din zona de contact cu solul): ...

2.4.   Categoria dimensiunilor vehiculului (de gabarit)

2.4.1.   Pentru șasiu fără caroserie

2.4.1.1.   Lungimea (8): ...

2.4.1.1.1.   Lungimea maximă admisibilă: ...

2.4.1.1.2.   Lungimea minimă admisă: ...

2.4.1.2.   Lățime (10): ...

2.4.1.2.1.   Lățimea maximă admisibilă: ...

2.4.1.2.2.   Lățimea minimă admisă: ...

2.4.2.   Pentru șasiu cu caroserie

2.4.2.1.   Lungimea  (8): ...

2.4.2.1.1.   Lungimea suprafeței de încărcare: ...

2.4.2.2.   Lățime (10): ...

2.4.3.   Pentru caroseriile omologate fără șasiu (vehiculele M2 și M3)

2.4.3.1.   Lungimea  (8): ...

2.4.3.2.   Lățime (10): ...

2.6.   Masa în stare de funcționare

Masa vehiculului carosat și, în cazul unui vehicul tractor din altă categorie în afară de M1, cu dispozitiv de remorcare, dacă este montat de către producător, în stare de funcționare sau masa șasiului sau a șasiului cu cabină, fără caroserie și/sau dispozitivul de remorcare dacă producătorul nu montează caroseria și/sau dispozitivul de remorcare (inclusiv lichide, scule, roată de rezervă, dacă există, conducătorul auto, iar pentru autobuze și autocare, însoțitorul, dacă vehiculul este prevăzut cu scaun pentru acesta) (11) (masă maximă și minimă pentru fiecare variantă): ...

4.7.   Viteza maximă prin construcție a vehiculului (în km/h) (12): ...

13.   DISPOZIȚII SPECIALE PENTRU AUTOBUZE ȘI AUTOCARE

13.1.   Clasa vehiculului: clasa III/clasa B (3)

Note explicative

PARTEA 2

MODEL

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

CERTIFICAT DE OMOLOGARE CE DE TIP

Comunicare privind:

| — | omologarea CE de tip (13) |
| --- | --- |

—

omologarea CE de tip (13)

| — | extinderea omologării CE de tip (13) |
| --- | --- |

—

extinderea omologării CE de tip (13)

| — | refuzul omologării CE de tip (13) |
| --- | --- |

—

refuzul omologării CE de tip (13)

| — | retragerea omologării CE de tip (13) |
| --- | --- |

—

retragerea omologării CE de tip (13)

a unui tip de vehicul în ceea ce privește sistemele de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 351/2012 al Comisiei, astfel cum a fost modificat.

Număr de omologare CE de tip:_

Motivul extinderii:

SECȚIUNEA I

0.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului):

0.2.   Tip:

0.2.1.   Denumirea (denumirile) comercială (comerciale) în cazul în care este (sunt) disponibilă (disponibile):

0.3.   Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul (14):

0.3.1.   Amplasarea marcajului:

0.4.   Categoria vehiculului (15):

0.5.   Denumirea și adresa producătorului:

0.8.   Denumirea (denumirile) și adresa (adresele) unității (unităților) de asamblare:

0.9.   Reprezentantul producătorului:

SECȚIUNEA II

1.   Informații suplimentare (dacă este cazul): a se vedea addendumul

2.   Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor:

3.   Data raportului de încercare:

4.   Numărul raportului de încercare:

5.   Eventuale observații: a se vedea addendumul

6.   Locul:

7.   Dată:

8.   Semnătura:

| Anexe | : | Dosar de omologare
  Raport cu privire la încercări |
| --- | --- | --- |

Anexe

:

Dosar de omologare

Raport cu privire la încercări

---

(1)  Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin informații nerelevante pentru descrierea tipurilor de vehicule, componente sau unități tehnice separate incluse în prezenta fișă de informații, acestea se reprezintă în documentație prin simbolul „?” (de exemplu, ABC??123??).

(2)  Clasificat în conformitate cu definițiile din partea A a anexei II la Directiva 2007/46/CE.

(3)  Mențiunile inutile se șterg (există cazuri în care nu trebuie să se șteargă nimic, atunci când există mai multe variante posibile).

(4)  În cazul unui model cu o cabină normală și în cazul altuia cu o cabină cu cușetă, trebuie declarate ambele greutăți și ambele dimensiuni.

(5)  Standardul ISO 612:1978 – Vehicule rutiere – Dimensiunile autovehiculelor și ale vehiculelor tractate – termeni și definiții.

(6)

| (g1) | — | Ampatamentul vehiculului se stabilește în conformitate cu:






  — | punctul 6.4.1 din standardul ISO 612:1978, în cazul vehiculelor și barelor de tracțiune; |
| --- | --- | --- | --- |

(g1)

—

Ampatamentul vehiculului se stabilește în conformitate cu:

—

punctul 6.4.1 din standardul ISO 612:1978, în cazul vehiculelor și barelor de tracțiune;

| — | punctul 6.4.2 din standardul ISO 612:1978, în cazul semiremorcilor și remorcilor cu axă centrală. |
| --- | --- |

—

punctul 6.4.2 din standardul ISO 612:1978, în cazul semiremorcilor și remorcilor cu axă centrală.

Notă:

În cazul unei remorci cu axă centrală, axa atelajului este considerată ca fiind axa situată cel mai în față.

(7)

| (g4) | — | Ecartamentul axelor se determină în conformitate cu punctul 6.5 din standardul ISO 612:1978 |
| --- | --- | --- |

(g4)

—

Ecartamentul axelor se determină în conformitate cu punctul 6.5 din standardul ISO 612:1978

(8)

| (g5) | — | Lungimea vehiculului se stabilește în conformitate cu:






  — | punctul 6.1 din standardul ISO 612:1978, în cazul vehiculelor din categoria M1; |
| --- | --- | --- | --- |

(g5)

—

Lungimea vehiculului se stabilește în conformitate cu:

—

punctul 6.1 din standardul ISO 612:1978, în cazul vehiculelor din categoria M1;

| — | punctul 2.4.1 din anexa I la Directiva 97/27/CE a Parlamentului European și a Consiliului (), în cazul vehiculelor altele decât cele din categoria M1. |
| --- | --- |

—

punctul 2.4.1 din anexa I la Directiva 97/27/CE a Parlamentului European și a Consiliului (), în cazul vehiculelor altele decât cele din categoria M1.

În cazul remorcilor, lungimile se stabilesc în conformitate cu indicațiile de la punctul 6.1.2 din standardul ISO 612:1978.

(9)  JO L 233, 25.8.1997, p. 1.

(10)

| (g7) | — | Lățimea vehiculelor din categoria M1 se stabilește în conformitate cu punctul 6.2 din standardul ISO 612:1978. Pentru vehicule altele decât cele din categoria M1 lățimea se determină în conformitate cu punctul 2.4.2 din anexa I la Directiva 97/27/CE. |
| --- | --- | --- |

(g7)

—

Lățimea vehiculelor din categoria M1 se stabilește în conformitate cu punctul 6.2 din standardul ISO 612:1978. Pentru vehicule altele decât cele din categoria M1 lățimea se determină în conformitate cu punctul 2.4.2 din anexa I la Directiva 97/27/CE.

(11)  Masa conducătorului auto și, dacă este cazul, masa însoțitorului este aproximată la 75 kg (divizată în 68 kg masa personală și 7 kg masa bagajului în conformitate cu Standardul ISO 2416-1992), rezervorul de combustibil este plin în proporție de 90 %, iar celelalte sisteme care conțin lichide (cu excepția celor pentru apa reziduală) în proporție de 100 % față de capacitatea indicată de producător.

(12)  Pentru remorci, viteza maximă admisă de producător.

(13)  A se șterge mențiunile inutile.

(14)  Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin informații nerelevante pentru descrierea tipurilor de vehicule, componente sau unități tehnice separate incluse în prezenta fișă de informații, acestea se reprezintă în documentație prin simbolul „?” (de exemplu, ABC??123??).

(15)  În conformitate cu definițiile din secțiunea A din anexa II la Directiva 2007/46/CE.

Addendum

la certificatul de omologare CE de tip nr. ...

1.   Informații suplimentare

1.1.   Scurtă descriere a sistemului de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație, astfel cum este montat pe vehicul

4.   Rezultatele încercărilor din anexa II

4.1.   Marcajele vizibile ale benzii de circulație utilizate pentru încercări

4.2.   Documentația care demonstrează conformitatea cu toate celelalte marcaje ale benzii de circulație identificate în apendicele anexei II la Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 351/2012 al Comisiei

4.3.   Descrierea variantelor sistemului de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație, precum și a modificărilor regionale specifice care îndeplinesc cerințele

4.4.   Masa și starea încărcăturii vehiculului la momentul încercării

4.5.   Limita de avertizare (numai în cazul în care sistemul de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație este echipat cu un sistem de ajustare de către utilizator a limitei de avertizare)

4.6.   Rezultatul încercării de verificare a semnalului de avertizare optică

4.7.   Rezultatele încercării semnalului de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație

4.8.   Rezultatele încercării de detectare a defecțiunilor

4.9.   Rezultatele încercării de dezactivare (numai în cazul în care vehiculul este echipat cu mijloace de dezactivare a sistemului de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație)

5.   Eventuale observații

---

ANEXA II

Cerințe și încercări pentru omologarea de tip a autovehiculelor echipate cu sisteme de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație

1.   Cerințe

1.1.   Cerințe generale

1.1.1.   Eficacitatea sistemului de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație (lane departure warning system, LDWS) nu trebuie să fie prejudiciată de interferențele produse de câmpuri magnetice sau electrice. Această cerință este îndeplinită dacă se demonstrează conformitatea cu Regulamentul CEE-ONU nr. 10 (1).

1.2.   Cerințe de performanță

1.2.1.   Atunci când sistemul este activat, astfel cum se specifică la punctul 1.2.3, LDWS avertizează conducătorul auto în cazul în care vehiculul trece peste un marcaj vizibil de separare a benzii de circulație pe care rulează, pe o șosea cu formă direcțională care variază între o linie dreaptă și curbă cu un marcaj al benzii interioare având o rază minimă de 250 m, dacă sistemul de direcție nu a fost acționat în acest scop.

Concret:

| 1.2.1.1. | avertizează conducătorul auto prin intermediul semnalului de avertizare specificat la punctul 1.4.1, atunci când face obiectul unei încercări în conformitate cu prevederile punctului 2.5 (încercarea de avertizare la trecerea involuntară) și în condițiile prezenței marcajelor de separare a benzilor de circulație specificate la punctul 2.2.3; |
| --- | --- |

1.2.1.1.

avertizează conducătorul auto prin intermediul semnalului de avertizare specificat la punctul 1.4.1, atunci când face obiectul unei încercări în conformitate cu prevederile punctului 2.5 (încercarea de avertizare la trecerea involuntară) și în condițiile prezenței marcajelor de separare a benzilor de circulație specificate la punctul 2.2.3;

| 1.2.1.2. | semnalul de avertizare de la punctul 1.2.1 poate fi dezactivat atunci când conducătorul auto indică intenția de a schimba banda de circulație. |
| --- | --- |

1.2.1.2.

semnalul de avertizare de la punctul 1.2.1 poate fi dezactivat atunci când conducătorul auto indică intenția de a schimba banda de circulație.

1.2.2.   În plus, sistemul avertizează conducătorul auto prin semnalul menționat la punctul 1.4.2 atunci când face obiectul unei încercări în conformitate cu dispozițiile punctului 2.6 (încercarea de detectare a defecțiunilor). Semnalul trebuie să fie constant.

1.2.3.   LDWS trebuie să fie activ cel puțin la viteze ale vehiculului de peste 60 km/h, cu excepția cazurilor în care este dezactivat manual în conformitate cu punctul 1.3.

1.3.   Dacă un vehicul este echipat cu dispozitive de dezactivare a funcției LDWS, se aplică următoarele condiții, după caz:

| 1.3.1. | Funcția LDWS se reactivează automat la fiecare nouă pornire a motorului (ciclu de funcționare). |
| --- | --- |

1.3.1.

Funcția LDWS se reactivează automat la fiecare nouă pornire a motorului (ciclu de funcționare).

| 1.3.2. | Un semnal optic de avertizare constant informează conducătorul auto atunci când funcția LDWS a fost dezactivată. În acest scop se utilizează semnalul de avertizare de culoare galbenă menționat la punctul 1.4.2. |
| --- | --- |

1.3.2.

Un semnal optic de avertizare constant informează conducătorul auto atunci când funcția LDWS a fost dezactivată. În acest scop se utilizează semnalul de avertizare de culoare galbenă menționat la punctul 1.4.2.

1.4.   Semnalul de avertizare

1.4.1.   Semnalul de avertizare menționat la punctul 1.2.1 este vizibil pentru conducătorul auto și este produs prin una din următoarele metode:

| (a) | cel puțin două dintre semnalele de avertizare de tip optic, acustic și tactil; |
| --- | --- |

(a)

cel puțin două dintre semnalele de avertizare de tip optic, acustic și tactil;

| (b) | un mijloc de avertizare tactil sau acustic însoțit de o reprezentare spațială a direcției în care vehiculul a deviat în mod neintenționat. |
| --- | --- |

(b)

un mijloc de avertizare tactil sau acustic însoțit de o reprezentare spațială a direcției în care vehiculul a deviat în mod neintenționat.

| 1.4.1.1. | Atunci când trecerea involuntară peste linia de separare a benzii de circulație este indicată printr-un semnal de avertizare optic, acesta poate fi identic cu semnalul de avertizare menționat la punctul 1.2.2, cu iluminare intermitentă. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Atunci când trecerea involuntară peste linia de separare a benzii de circulație este indicată printr-un semnal de avertizare optic, acesta poate fi identic cu semnalul de avertizare menționat la punctul 1.2.2, cu iluminare intermitentă.

1.4.2.   Semnalul de defecțiune menționat la punctul 1.2.2 este un semnal de avertizare optică de culoare galbenă.

1.4.3.   Semnalele de avertizare optică LDWS se activează atunci când cheia de contact (pornire) este adusă în poziția „activat” („gata de demarare”) sau atunci când cheia de contact este într-o poziție între „activat” („gata de demarare”) și „pornire” care este desemnată de către producător ca poziție de verificare [inițializare sistem (contact)]. Această cerință nu se aplică semnalelor de avertizare indicate într-un spațiu comun.

1.4.4.   Semnalele de avertizare optică trebuie să fie vizibile inclusiv la lumina zilei; funcționarea corespunzătoare a semnalelor fiind ușor de verificat de conducător din scaunul său.

1.4.5.   Atunci când, conducătorului auto i se indică printr-un un semnal de avertizare optică dezactivarea temporară a LDWS în situații precum condițiile meteorologice nefavorabile, semnalul trebuie să fie constant. Poate fi utilizat în acest scop semnalul de avertizare în caz de apariție a unei defecțiuni menționat la punctul 1.4.2.

1.5.   Dispoziții privind inspecția tehnică periodică

1.5.1.   În cadrul inspecției tehnice periodice, este posibilă confirmarea funcționării corecte a LDWS prin observarea cu ochiul liber a funcționării semnalului de avertizare în caz de apariție a unei defecțiuni în urma comutării cheii de contact în poziția „activat” (semnal luminos absent – sistemul funcționează normal; semnal luminos prezent – există o defecțiune a sistemului).

În cazul în care semnalul de avertizare în caz de apariție a unei defecțiuni se află într-un spațiu comun, trebuie să se constate funcționarea corectă a spațiului comun înainte de verificarea stării semnalului de avertizare în caz de defecțiune.

1.5.2.   La momentul omologării de tip, trebuie prezentate, cu respectarea cerințelor de confidențialitate, mijloacele de protecție împotriva unei modificări simple neautorizate a funcționării semnalului de avertizare în caz de apariție a unei defecțiuni alese de producător.

În mod alternativ, această cerință privind protecția este îndeplinită atunci când există un mijloc suplimentar de verificare a stării corecte de funcționare a LDWS.

2.   Proceduri de încercare

2.1.   Producătorul furnizează un pachet sumar de documente care permite accesul la proiectul de bază al sistemului și, după caz, la mijloacele prin care acesta este conectat la alte sisteme ale vehiculului. Se explică funcționarea sistemului, iar documentația descrie procedura de verificare a stării de funcționare a sistemului, dacă sunt influențate alte sisteme ale vehiculului, precum și metoda (metodele) utilizate pentru a stabili situațiile care vor conduce la afișarea semnalului de avertizare în caz de apariție a unei defecțiuni.

2.2.   Condiții de încercare

2.2.1.   Încercarea se efectuează pe o suprafață plană, uscată de asfalt sau beton.

2.2.2.   Temperatura mediului ambiant este cuprinsă între 0 °C și 45 °C.

2.2.3.   Marcajele vizibile ale benzii de circulație

| 2.2.3.1. | Marcajele vizibile ale benzilor de circulație utilizate la încercările de trecere involuntară a benzii de circulație de la punctul 2.6 sunt cele identificate în apendicele la prezenta anexă, în stare bună și dintr-un material conform cu standardul pentru marcajele vizibile ale benzilor de circulație aplicat în statul membru în cauză. Forma marcajului vizibil al benzii de circulație utilizat în scopul acestei încercări se înregistrează. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Marcajele vizibile ale benzilor de circulație utilizate la încercările de trecere involuntară a benzii de circulație de la punctul 2.6 sunt cele identificate în apendicele la prezenta anexă, în stare bună și dintr-un material conform cu standardul pentru marcajele vizibile ale benzilor de circulație aplicat în statul membru în cauză. Forma marcajului vizibil al benzii de circulație utilizat în scopul acestei încercări se înregistrează.

| 2.2.3.2. | Producătorul vehiculului demonstrează, pe bază de documente, conformitatea cu toate celelalte tipuri de marcaje ale benzilor de circulație identificate în apendicele la prezenta anexă. Aceste documente se anexează la raportul de încercare. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Producătorul vehiculului demonstrează, pe bază de documente, conformitatea cu toate celelalte tipuri de marcaje ale benzilor de circulație identificate în apendicele la prezenta anexă. Aceste documente se anexează la raportul de încercare.

| 2.2.3.3. | Atunci când tipul de vehicul poate fi echipat cu variante diferite de LDWS cu reglări regionale specifice, producătorul demonstrează, pe bază de documente, că toate variantele îndeplinesc cerințele prezentului regulament. |
| --- | --- |

2.2.3.3.

Atunci când tipul de vehicul poate fi echipat cu variante diferite de LDWS cu reglări regionale specifice, producătorul demonstrează, pe bază de documente, că toate variantele îndeplinesc cerințele prezentului regulament.

2.2.4.   Încercarea se efectuează în condiții de vizibilitate care permit rularea în condiții de siguranță, la viteza de încercare necesară.

2.3.   Condiții privind vehiculul

2.3.1.   Greutatea de încercare

Vehiculul poate fi încercat fără restricții privind încărcătura, dar respectând repartizarea masei pe axe prevăzută de către producătorul vehiculului, fără a depăși masa maximă admisă pentru fiecare axă. Nu se efectuează modificări după începerea procedurii de încercare. Producătorul vehiculului demonstrează, pe bază de documente, că sistemul funcționează în toate condițiile de încărcare.

2.3.2.   Vehiculul se încearcă cu anvelopele la presiunea recomandată de producătorul vehiculului.

2.3.3.   Dacă LDWS este dotat cu un sistem de ajustare de către utilizator a limitei de avertizare, încercarea de la punctul 2.5 se efectuează cu limita de avertizare stabilită la nivelul maxim al trecerii involuntare a benzii de circulație. Nu se efectuează modificări după începerea procedurii de încercare.

2.4.   Încercarea de verificare a semnalului de avertizare optică

Cu vehiculul aflat în stare de staționare, se verifică dacă semnalul (semnalele) de avertizare optică îndeplinesc cerințele de la punctul 1.4.3.

2.5.   Încercarea de avertizare a trecerii involuntare peste liniile de separare a benzilor de circulație

2.5.1.   Se conduce vehiculul cu viteza de 65 km/h +/- 3 km/h în centrul benzii de încercare, fără mișcări bruște, astfel încât vehiculul să își mențină stabilitatea.

Menținând viteza prescrisă, se manevrează ușor vehiculul spre stânga sau spre dreapta, la o viteză de trecere situată între 0,1 și 0,8 m/s, astfel încât vehiculul să depășească marcajul benzii. Repetați încercarea la o viteză de trecere diferită, situată între 0,1 și 0,8 m/s.

Repetați încercările de mai sus manevrând în direcția opusă.

2.5.2.   LDWS produce semnalul de avertizare privind trecerea peste linia de separare a benzilor de circulație menționat la punctul 1.4.1 cel târziu atunci când marginea exterioară roții din față cea mai apropiată de marcajul benzii de circulație trece peste o linie aflată la o distanță de 0,3 m în exteriorul marcajului vizibil al benzii de circulație către care este manevrat vehiculul.

2.6.   Încercarea de detectare a defecțiunilor

2.6.1.   Se simulează o defecțiune a LDWS prin, de exemplu, deconectarea sursei de alimentare a unei componente LDWS sau a unei conexiuni electrice între componentele LDWS. Conexiunile electrice ale semnalului de avertizare în caz de defectare menționat la punctul 1.4.2 și comanda de dezactivare a LDWS de la punctul 1.3 nu se deconectează în momentul simulării unei defecțiuni a LDWS.

2.6.2.   Semnalul de avertizare în caz de defectare menționat la punctul 1.4.2 se activează și rămâne activ în timpul conducerii vehiculului și se reactivează după un ciclu de oprire-pornire atât timp cât defecțiunea simulată continuă să existe.

2.7.   Încercarea de dezactivare

2.7.1.   În cazul în care vehiculul este echipat cu mijloace de dezactivare a LDWS, comutați cheia de contact (pornire) în poziția „activat” („gata de demarare”) și dezactivați LDWS. Semnalul de avertizare menționat la punctul 1.3.2 se activează. Comutați cheia de contat (pornire) în poziția „oprit”. Încă o dată comutați cheia de contat (pornire) în poziția „activat” („gata de demarare”) și verificați dacă semnalul de avertizare aprins anterior nu este reactivat, ceea ce indică revenirea în stare de funcționare a LDWS în conformitate cu punctul 1.3.1. În cazul în care contactul de aprindere este activat cu ajutorul unei „chei”, cerința de mai sus este îndeplinită fără scoaterea cheii din contact.

---

(1)  JO L 116, 8.5.2010, p. 1.

Apendice

Identificarea marcajului vizibil al benzii de circulație

| 1. | În scopul procedurii de încercare menționate la punctele 2.2 și 2.5 din anexa II, lățimea benzii de încercare este mai mare de 3,5 m. |
| --- | --- |

1.

În scopul procedurii de încercare menționate la punctele 2.2 și 2.5 din anexa II, lățimea benzii de încercare este mai mare de 3,5 m.

| 2. | Se presupune că marcajele vizibile ale benzii de circulație identificate în tabelul 1 sunt de culoare albă, cu excepția cazurilor în care se specifică altfel în prezentul apendice. |
| --- | --- |

2.

Se presupune că marcajele vizibile ale benzii de circulație identificate în tabelul 1 sunt de culoare albă, cu excepția cazurilor în care se specifică altfel în prezentul apendice.

| 3. | Tabelul 1 se utilizează pentru omologări în conformitate cu punctele 2.2 și 2.5 din anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Tabelul 1 se utilizează pentru omologări în conformitate cu punctele 2.2 și 2.5 din anexa II la prezentul regulament.

Tabelul 1

Marcaje vizibile identificate ale benzii de circulație

Image

Image

Image

Image

---

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/31

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 352/2012 AL COMISIEI

din 23 aprilie 2012

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 aprilie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 49,0 |
| TN | 124,7 |
| TR | 110,1 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | JO | 216,8 |
| TR | 129,5 |
| ZZ | 173,2 |
| 0709 93 10 | TR | 102,8 |
| ZZ | 102,8 |
| 0805 10 20 | EG | 55,3 |
| IL | 73,9 |
| MA | 51,3 |
| TN | 54,8 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | TR | 45,9 |
| ZZ | 45,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,1 |
| BR | 81,6 |
| CA | 117,0 |
| CL | 93,7 |
| CN | 111,9 |
| MK | 31,8 |
| NZ | 123,3 |
| US | 157,3 |
| UY | 72,9 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 95,9 |
| 0808 30 90 | AR | 112,5 |
| CL | 112,9 |
| CN | 65,6 |
| US | 107,0 |
| ZA | 126,1 |
| ZZ | 104,8 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

49,0

TN

124,7

TR

110,1

ZZ

94,6

0707 00 05

JO

216,8

TR

129,5

ZZ

173,2

0709 93 10

TR

102,8

ZZ

102,8

0805 10 20

EG

55,3

IL

73,9

MA

51,3

TN

54,8

TR

50,5

ZZ

57,2

0805 50 10

TR

45,9

ZZ

45,9

0808 10 80

AR

82,1

BR

81,6

CA

117,0

CL

93,7

CN

111,9

MK

31,8

NZ

123,3

US

157,3

UY

72,9

ZA

87,4

ZZ

95,9

0808 30 90

AR

112,5

CL

112,9

CN

65,6

US

107,0

ZA

126,1

ZZ

104,8

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/33 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/33

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 353/2012 AL COMISIEI

din 23 aprilie 2012

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/2012

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 al Comisiei (3) s-au stabilit valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2011/2012. Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 345/2012 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 al Comisiei (3) s-au stabilit valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2011/2012. Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 345/2012 al Comisiei (4).

| (2) | Conform datelor de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Conform datelor de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006.

| (3) | Dat fiind că este necesar să se asigure aplicarea acestei măsuri cât mai curând posibil după ce au devenit disponibile datele actualizate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării, |
| --- | --- |

(3)

Dat fiind că este necesar să se asigure aplicarea acestei măsuri cât mai curând posibil după ce au devenit disponibile datele actualizate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 971/2011 pentru anul de comercializare 2011/2012, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 aprilie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 254, 30.9.2011, p. 12.

3

(4)  JO L 108, 20.4.2012, p. 32.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele de la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 24 aprilie 2012

| (în EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ per 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare per 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 12 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,53 | 2,75 |
| 1701 13 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 39,53 | 3,05 |
| 1701 14 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 39,53 | 3,05 |
| 1701 91 00 (2) | 43,62 | 4,38 |
| 1701 99 10 (2) | 43,62 | 1,25 |
| 1701 99 90 (2) | 43,62 | 1,25 |
| 1702 90 95 (3) | 0,44 | 0,25 |

(în EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ per 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare per 100 kg net din produsul în cauză

1701 12 10 (1)

39,53

0,00

1701 12 90 (1)

39,53

2,75

1701 13 10 (1)

39,53

0,00

1701 13 90 (1)

39,53

3,05

1701 14 10 (1)

39,53

0,00

1701 14 90 (1)

39,53

3,05

1701 91 00 (2)

43,62

4,38

1701 99 10 (2)

43,62

1,25

1701 99 90 (2)

43,62

1,25

1702 90 95 (3)

0,44

0,25

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

DECIZII

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/35

---

DECIZIA 2012/205/PESC A CONSILIULUI

din 23 aprilie 2012

de modificare a Deciziei 2010/413/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Iranului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia 2010/413/PESC a Consiliului din 26 iulie 2010 privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Iranului (1), în special articolul 23 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 26 iulie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/413/PESC. |
| --- | --- |

(1)

La 26 iulie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/413/PESC.

| (2) | Consiliul consideră că nu mai există motive pentru a menține o persoană și două entități pe lista persoanelor și a entităților care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în anexa II la Decizia 2010/413/PESC. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul consideră că nu mai există motive pentru a menține o persoană și două entități pe lista persoanelor și a entităților care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în anexa II la Decizia 2010/413/PESC.

| (3) | Lista prevăzută în anexa II la Decizia 2010/413/PESC ar trebui, prin urmare, modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Lista prevăzută în anexa II la Decizia 2010/413/PESC ar trebui, prin urmare, modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Persoana și entitățile menționate în anexa la prezenta decizie sunt eliminate din lista prevăzută în anexa II la Decizia 2010/413/PESC.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 23 aprilie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  JO L 195, 27.7.2010, p. 39.

1

---

ANEXĂ

Persoana și entitățile menționate la articolul 1

A Sedghi

Walship SA

Morison Menon Chartered Accountant

---

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/36

---

DECIZIA 2012/206/PESC A CONSILIULUI

din 23 aprilie 2012

de modificare a Deciziei 2011/782/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

Având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

întrucât:

| (1) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/782/PESC (1). |
| --- | --- |

(1)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/782/PESC (1).

| (2) | Având în vedere gravitatea situației din Siria, Consiliul consideră necesară impunerea unor măsuri restrictive suplimentare împotriva regimului sirian. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere gravitatea situației din Siria, Consiliul consideră necesară impunerea unor măsuri restrictive suplimentare împotriva regimului sirian.

| (3) | În acest context, ar trebui să se interzică sau să se supună autorizării vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul și a altor produse și tehnologii care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne. |
| --- | --- |

(3)

În acest context, ar trebui să se interzică sau să se supună autorizării vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul și a altor produse și tehnologii care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne.

| (4) | De asemenea, ar trebui să se interzică vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul de produse de lux către Siria. |
| --- | --- |

(4)

De asemenea, ar trebui să se interzică vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul de produse de lux către Siria.

| (5) | Decizia 2011/782/PESC ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Decizia 2011/782/PESC ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2011/782/PESC se modifică după cum urmează:

| (1) | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 1
  (1)   Se interzic vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul către Siria, de către resortisanți ai statelor membre sau de pe teritoriul statelor membre, ori folosind nave sau aeronave aflate sub pavilionul statelor membre, de armament și de materiale conexe de toate tipurile, inclusiv arme și muniții, vehicule și echipamente militare, echipamente paramilitare și piese de schimb pentru cele menționate, precum și echipamente care ar putea fi folosite pentru represiunea internă, indiferent dacă acestea sunt sau nu originare de pe teritoriile lor.
  (2)   Se interzic vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul către Siria, de către resortisanți ai statelor membre sau de pe teritoriul statelor membre, ori folosind nave sau aeronave aflate sub pavilionul statelor membre, de anumite alte echipamente, produse și tehnologii care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne sau pentru fabricarea și întreținerea de produse care ar putea fi utilizate pentru represiunea internă, indiferent dacă acestea sunt sau nu originare de pe teritoriile lor.
  Uniunea adoptă măsurile necesare în vederea identificării articolelor relevante cărora li se aplică prezentul alineat.
  (3)   Se interzic următoarele:






  (a) | furnizarea, în mod direct sau indirect, către orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism din Siria sau în scopul utilizării în Siria, de asistență tehnică, de servicii de brokeraj sau de alte servicii legate de articolele menționate la alineatele (1) și (2) sau legate de furnizarea, de fabricarea, de întreținerea și de utilizarea respectivelor produse; |
| --- | --- | --- |

(1)

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

(1)   Se interzic vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul către Siria, de către resortisanți ai statelor membre sau de pe teritoriul statelor membre, ori folosind nave sau aeronave aflate sub pavilionul statelor membre, de armament și de materiale conexe de toate tipurile, inclusiv arme și muniții, vehicule și echipamente militare, echipamente paramilitare și piese de schimb pentru cele menționate, precum și echipamente care ar putea fi folosite pentru represiunea internă, indiferent dacă acestea sunt sau nu originare de pe teritoriile lor.

(2)   Se interzic vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul către Siria, de către resortisanți ai statelor membre sau de pe teritoriul statelor membre, ori folosind nave sau aeronave aflate sub pavilionul statelor membre, de anumite alte echipamente, produse și tehnologii care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne sau pentru fabricarea și întreținerea de produse care ar putea fi utilizate pentru represiunea internă, indiferent dacă acestea sunt sau nu originare de pe teritoriile lor.

Uniunea adoptă măsurile necesare în vederea identificării articolelor relevante cărora li se aplică prezentul alineat.

(3)   Se interzic următoarele:

(a)

furnizarea, în mod direct sau indirect, către orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism din Siria sau în scopul utilizării în Siria, de asistență tehnică, de servicii de brokeraj sau de alte servicii legate de articolele menționate la alineatele (1) și (2) sau legate de furnizarea, de fabricarea, de întreținerea și de utilizarea respectivelor produse;

| (b) | furnizarea, în mod direct sau indirect, către orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism din Siria sau în scopul utilizării în Siria, de finanțare sau de asistență financiară în legătură cu produsele menționate la alineatele (1) și (2), incluzând în special granturi, împrumuturi și asigurări ale creditelor pentru export pentru vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul respectivelor articole sau pentru furnizarea de asistență tehnică conexă, de servicii de brokeraj sau de alte servicii.”; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea, în mod direct sau indirect, către orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism din Siria sau în scopul utilizării în Siria, de finanțare sau de asistență financiară în legătură cu produsele menționate la alineatele (1) și (2), incluzând în special granturi, împrumuturi și asigurări ale creditelor pentru export pentru vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul respectivelor articole sau pentru furnizarea de asistență tehnică conexă, de servicii de brokeraj sau de alte servicii.”;

| (2) | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 1a
  (1)   Se supun unei autorizări de la caz la caz din partea autorității competente a statului membru exportator vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul către Siria, de către resortisanți ai statelor membre sau de pe teritoriul statelor membre, ori folosind nave sau aeronave aflate sub pavilionul statelor membre, a anumitor tipuri de echipamente, produse sau tehnologii, altele decât cele menționate la articolul 1 alineatul (2) care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne sau pentru fabricarea și întreținerea de produse care ar putea fi utilizate pentru represiunea internă.
  Uniunea adoptă măsurile necesare în vederea identificării articolelor relevante cărora li se aplică prezentul alineat.
  (2)   Furnizarea:






  (a) | către orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism din Siria sau în scopul utilizării în Siria, de asistență tehnică, de servicii de brokeraj sau de alte servicii legate de articolele menționate la alineatul (1) sau legate de furnizarea, de fabricarea, de întreținerea și de utilizarea respectivelor produse; |
| --- | --- | --- |

(2)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 1a

(1)   Se supun unei autorizări de la caz la caz din partea autorității competente a statului membru exportator vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul către Siria, de către resortisanți ai statelor membre sau de pe teritoriul statelor membre, ori folosind nave sau aeronave aflate sub pavilionul statelor membre, a anumitor tipuri de echipamente, produse sau tehnologii, altele decât cele menționate la articolul 1 alineatul (2) care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne sau pentru fabricarea și întreținerea de produse care ar putea fi utilizate pentru represiunea internă.

Uniunea adoptă măsurile necesare în vederea identificării articolelor relevante cărora li se aplică prezentul alineat.

(2)   Furnizarea:

(a)

către orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism din Siria sau în scopul utilizării în Siria, de asistență tehnică, de servicii de brokeraj sau de alte servicii legate de articolele menționate la alineatul (1) sau legate de furnizarea, de fabricarea, de întreținerea și de utilizarea respectivelor produse;

| (b) | către orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism din Siria sau în scopul utilizării în Siria, de finanțare sau de asistență financiară în legătură cu articolele menționate la alineatul (1), incluzând în special granturi, împrumuturi și asigurări ale creditelor pentru export pentru vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul respectivelor articole sau pentru furnizarea de asistență tehnică conexă, de servicii de brokeraj sau de alte servicii. |
| --- | --- |

(b)

către orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism din Siria sau în scopul utilizării în Siria, de finanțare sau de asistență financiară în legătură cu articolele menționate la alineatul (1), incluzând în special granturi, împrumuturi și asigurări ale creditelor pentru export pentru vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul respectivelor articole sau pentru furnizarea de asistență tehnică conexă, de servicii de brokeraj sau de alte servicii.

este supusă de asemenea unei autorizări din partea autorității competente a statului membru exportator.”;

| (3) | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 8b
  Se interzic vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul către Siria, de către resortisanți ai statelor membre sau de pe teritoriul statelor membre, ori folosind nave sau aeronave aflate sub pavilionul statelor membre, de produse de lux, indiferent dacă acestea sunt sau nu originare de pe teritoriile lor.
  Uniunea adoptă măsurile necesare în vederea identificării articolelor relevante cărora li se aplică prezentul articol.”. |
| --- | --- |

(3)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 8b

Se interzic vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul către Siria, de către resortisanți ai statelor membre sau de pe teritoriul statelor membre, ori folosind nave sau aeronave aflate sub pavilionul statelor membre, de produse de lux, indiferent dacă acestea sunt sau nu originare de pe teritoriile lor.

Uniunea adoptă măsurile necesare în vederea identificării articolelor relevante cărora li se aplică prezentul articol.”.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale.

Adoptată la Luxemburg, 23 aprilie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  JO L 319, 2.12.2011, p. 56.

1

---

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/38

---

DECIZIA DELEGATĂ A COMISIEI

din 8 februarie 2012

de modificare, în ceea ce privește Siria, a anexei III la Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi pentru proiecte din afara Uniunii și de abrogare a Deciziei nr. 633/2009/CE

(2012/207/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi pentru proiecte din afara Uniunii și de abrogare a Deciziei nr. 633/2009/CE (1), în special articolul 4 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Concluziile Consiliului privind Siria din 23 mai 2011 (2) invită Banca Europeană de Investiții (BEI) să nu aprobe, pentru moment, noi operațiuni de finanțare ale BEI în Siria. |
| --- | --- |

(1)

Concluziile Consiliului privind Siria din 23 mai 2011 (2) invită Banca Europeană de Investiții (BEI) să nu aprobe, pentru moment, noi operațiuni de finanțare ale BEI în Siria.

| (2) | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2011 privind situația din Siria, Yemen și Bahrain în contextul situației din lumea arabă și Africa de Nord salută concluziile Consiliului de impunere a unor măsuri restrictive privind Siria, în special cele legate de invitația adresată BEI de a nu aproba, pentru moment, noi operațiuni de finanțare în Siria. |
| --- | --- |

(2)

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2011 privind situația din Siria, Yemen și Bahrain în contextul situației din lumea arabă și Africa de Nord salută concluziile Consiliului de impunere a unor măsuri restrictive privind Siria, în special cele legate de invitația adresată BEI de a nu aproba, pentru moment, noi operațiuni de finanțare în Siria.

| (3) | Situația economică și politică din Siria s-a deteriorat și mai mult de la adoptarea Deciziei nr. 1080/2011/UE. |
| --- | --- |

(3)

Situația economică și politică din Siria s-a deteriorat și mai mult de la adoptarea Deciziei nr. 1080/2011/UE.

| (4) | În concluziile sale privind Siria din 14 noiembrie 2011 (3), Consiliul a decis să introducă noi măsuri restrictive împotriva regimului sirian prin suspendarea plăților în temeiul sau în legătură cu acordurile de împrumut pe care BEI le are cu Siria. |
| --- | --- |

(4)

În concluziile sale privind Siria din 14 noiembrie 2011 (3), Consiliul a decis să introducă noi măsuri restrictive împotriva regimului sirian prin suspendarea plăților în temeiul sau în legătură cu acordurile de împrumut pe care BEI le are cu Siria.

| (5) | În acest context, Consiliul a adoptat o serie de măsuri restrictive, inclusiv interdicția plăților de către BEI în cadrul acordurilor de împrumut existente între Siria și BEI, care sunt în prezent consolidate în Decizia 2011/782/PESC a Consiliului din 1 decembrie 2011 privind măsuri restrictive împotriva Siriei și de abrogare a Deciziei 2011/273/PESC (4) și în Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului din 18 ianuarie 2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 442/2011 (5). |
| --- | --- |

(5)

În acest context, Consiliul a adoptat o serie de măsuri restrictive, inclusiv interdicția plăților de către BEI în cadrul acordurilor de împrumut existente între Siria și BEI, care sunt în prezent consolidate în Decizia 2011/782/PESC a Consiliului din 1 decembrie 2011 privind măsuri restrictive împotriva Siriei și de abrogare a Deciziei 2011/273/PESC (4) și în Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului din 18 ianuarie 2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 442/2011 (5).

| (6) | Comisia, cu implicarea Serviciului European de Acțiune Externă, a stabilit că situația economică și politică globală necesită eliminarea Siriei din anexa III la Decizia nr. 1080/2011/UE, care stabilește lista țărilor eligibile pentru finanțări ale BEI sub acoperirea garanției UE, |
| --- | --- |

(6)

Comisia, cu implicarea Serviciului European de Acțiune Externă, a stabilit că situația economică și politică globală necesită eliminarea Siriei din anexa III la Decizia nr. 1080/2011/UE, care stabilește lista țărilor eligibile pentru finanțări ale BEI sub acoperirea garanției UE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La punctul B.1 din anexa III la Decizia nr. 1080/2011/UE, cuvântul „Siria” se elimină.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 8 februarie 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 280, 27.10.2011, p. 1.

1

(2)  A 3091-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe.

2

(3)  A 3124-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe.

3

(4)  JO L 319, 2.12.2011, p. 56.

4

(5)  JO L 16, 19.1.2012, p. 1.

5

---

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/39

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 20 aprilie 2012

de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2011/861/UE de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului, pentru a ține seama de situația specială din Kenya în ceea ce privește fileul de ton

[notificată cu numărul C(2012) 2463]

(2012/208/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (1), în special articolul 36 alineatul (4) din anexa II,

întrucât:

| (1) | La 19 decembrie 2011, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare 2011/861/UE (2) de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, pentru a ține seama de situația specială din Kenya în ceea ce privește fileul de ton. |
| --- | --- |

(1)

La 19 decembrie 2011, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare 2011/861/UE (2) de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, pentru a ține seama de situația specială din Kenya în ceea ce privește fileul de ton.

| (2) | La 1 decembrie 2011, în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, Kenya a solicitat o nouă derogare de la regulile de origine prevăzute în anexa respectivă. La 16 ianuarie 2012, Kenya a transmis informații suplimentare în sprijinul solicitării sale. Conform informațiilor furnizate de Kenya, capturile de ton brut originar sunt neobișnuit de reduse, chiar și în comparație cu variațiile sezoniere normale, ceea ce a dus la o scădere a producției de file de ton. Kenya a semnalat riscul pe care îl prezintă actele de piraterie în timpul livrării tonului brut. Ca urmare a acestei situații anormale, Kenya se află în continuare în imposibilitatea de a respecta, pentru o anumită perioadă, regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007. Este necesar să se acorde o nouă derogare, cu efect de la 1 ianuarie 2012. |
| --- | --- |

(2)

La 1 decembrie 2011, în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, Kenya a solicitat o nouă derogare de la regulile de origine prevăzute în anexa respectivă. La 16 ianuarie 2012, Kenya a transmis informații suplimentare în sprijinul solicitării sale. Conform informațiilor furnizate de Kenya, capturile de ton brut originar sunt neobișnuit de reduse, chiar și în comparație cu variațiile sezoniere normale, ceea ce a dus la o scădere a producției de file de ton. Kenya a semnalat riscul pe care îl prezintă actele de piraterie în timpul livrării tonului brut. Ca urmare a acestei situații anormale, Kenya se află în continuare în imposibilitatea de a respecta, pentru o anumită perioadă, regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007. Este necesar să se acorde o nouă derogare, cu efect de la 1 ianuarie 2012.

| (3) | Decizia de punere în aplicare 2011/861/UE s-a aplicat până la 31 decembrie 2011. Este necesară asigurarea continuității importurilor din țările ACP în Uniune și a unei tranziții ușoare către Acordul interimar de parteneriat economic dintre Comunitatea Africii de Est, pe de-o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte („Acordul interimar de parteneriat economic EAC-UE”). Prin urmare, Decizia de punere în aplicare 2011/861/UE trebuie să fie prelungită de la 1 ianuarie 2012 până la 31 decembrie 2013. |
| --- | --- |

(3)

Decizia de punere în aplicare 2011/861/UE s-a aplicat până la 31 decembrie 2011. Este necesară asigurarea continuității importurilor din țările ACP în Uniune și a unei tranziții ușoare către Acordul interimar de parteneriat economic dintre Comunitatea Africii de Est, pe de-o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte („Acordul interimar de parteneriat economic EAC-UE”). Prin urmare, Decizia de punere în aplicare 2011/861/UE trebuie să fie prelungită de la 1 ianuarie 2012 până la 31 decembrie 2013.

| (4) | Ar fi inoportun ca derogările acordate în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 să depășească cota anuală acordată teritoriului Comunității Africii de Est în temeiul Acordului interimar de parteneriat economic EAC-UE. Prin urmare, cotele pentru 2012 și 2013 trebuie stabilite la 2 000 tone de file de ton pe an. |
| --- | --- |

(4)

Ar fi inoportun ca derogările acordate în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 să depășească cota anuală acordată teritoriului Comunității Africii de Est în temeiul Acordului interimar de parteneriat economic EAC-UE. Prin urmare, cotele pentru 2012 și 2013 trebuie stabilite la 2 000 tone de file de ton pe an.

| (5) | Din motive de claritate, trebuie stabilit în mod explicit faptul că tonul de la pozițiile SA 0302 sau 0303 este singurul material neoriginar care poate fi utilizat la fabricarea de file de ton de la codul NC 1604 14 16, pentru ca fileul de ton în cauză să beneficieze de derogare. |
| --- | --- |

(5)

Din motive de claritate, trebuie stabilit în mod explicit faptul că tonul de la pozițiile SA 0302 sau 0303 este singurul material neoriginar care poate fi utilizat la fabricarea de file de ton de la codul NC 1604 14 16, pentru ca fileul de ton în cauză să beneficieze de derogare.

| (6) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare 2011/861/UE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare 2011/861/UE trebuie modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia de punere în aplicare 2011/861/UE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 1
  Prin derogare de la anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 și în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) litera (a) din respectiva anexă, fileul de ton de la codul NC 1604 14 16 fabricat din ton neoriginar de la pozițiile SA 0302 sau 0303 se consideră ca fiind originar din Kenya în conformitate cu dispozițiile articolelor 2-5 din prezenta decizie.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Prin derogare de la anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 și în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) litera (a) din respectiva anexă, fileul de ton de la codul NC 1604 14 16 fabricat din ton neoriginar de la pozițiile SA 0302 sau 0303 se consideră ca fiind originar din Kenya în conformitate cu dispozițiile articolelor 2-5 din prezenta decizie.”

| 2. | Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 2
  Derogarea prevăzută la articolul 1 se aplică produselor și cantităților stabilite în anexă, provenind din Kenya, care sunt declarate pentru a fi puse în liberă circulație pe teritoriul Uniunii în perioada 1 ianuarie 2012-31 decembrie 2013.” |
| --- | --- |

2.

Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 2

Derogarea prevăzută la articolul 1 se aplică produselor și cantităților stabilite în anexă, provenind din Kenya, care sunt declarate pentru a fi puse în liberă circulație pe teritoriul Uniunii în perioada 1 ianuarie 2012-31 decembrie 2013.”

| 3. | Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 6
  Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2012 până la 31 decembrie 2013.” |
| --- | --- |

3.

Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 6

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2012 până la 31 decembrie 2013.”

| 4. | Anexa se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

4.

Anexa se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2012.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 20 aprilie 2012.

Pentru Comisie

Algirdas ŠEMETA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 348, 31.12.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 338, 21.12.2011, p. 61.

2

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

| Nr. de ordine | Cod NC | Descrierea mărfurilor | Perioade | Cantități |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1667 | 1604 14 16 | File de ton | 1.1.2011-31.12.2011 | 2 000 tone |
| 1.1.2012-31.12.2012 | 2 000 tone |
| 1.1.2013-31.12.2013 | 2 000 tone” |

Nr. de ordine

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Perioade

Cantități

09.1667

1604 14 16

File de ton

1.1.2011-31.12.2011

2 000 tone

1.1.2012-31.12.2012

2 000 tone

1.1.2013-31.12.2013

2 000 tone”

---

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/41

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 20 aprilie 2012

privind aplicarea dispozițiilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE a Consiliului în cazul anumitor aditivi, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) din Directiva 2003/96/CE a Consiliului

[notificată cu numărul C(2012) 2484]

(2012/209/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (1), în special articolul 20 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Ca urmare a unei cereri formulate de autoritățile Țărilor de Jos, în temeiul articolului 20 alineatul (2) din Directiva 2003/96/CE, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare 2011/545/UE a Comisiei din 16 septembrie 2011 privind aplicarea dispozițiilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE a Consiliului produselor clasificate la codul NC 3811, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) din Directiva 2003/96/CE a Consiliului (2). Respectiva decizie de punere în aplicare prevede că toate produsele clasificate la codul NC 3811 trebuie să facă obiectul dispozițiilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind regimul general al accizelor și de abrogare a Directivei 92/12/CEE (3). |
| --- | --- |

(1)

Ca urmare a unei cereri formulate de autoritățile Țărilor de Jos, în temeiul articolului 20 alineatul (2) din Directiva 2003/96/CE, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare 2011/545/UE a Comisiei din 16 septembrie 2011 privind aplicarea dispozițiilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE a Consiliului produselor clasificate la codul NC 3811, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) din Directiva 2003/96/CE a Consiliului (2). Respectiva decizie de punere în aplicare prevede că toate produsele clasificate la codul NC 3811 trebuie să facă obiectul dispozițiilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind regimul general al accizelor și de abrogare a Directivei 92/12/CEE (3).

| (2) | În conformitate cu cererea înaintată de autoritățile Țărilor de Jos, intenția Deciziei de punere în aplicare 2011/545/UE este de a preveni evaziunea, frauda și abuzul fiscal, supunând prevederilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE anumite produse destinate a fi utilizate ca aditivi pentru carburanți și care, în acest caz, fac obiectul impozitării în conformitate cu Directiva 2003/96/CE. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu cererea înaintată de autoritățile Țărilor de Jos, intenția Deciziei de punere în aplicare 2011/545/UE este de a preveni evaziunea, frauda și abuzul fiscal, supunând prevederilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE anumite produse destinate a fi utilizate ca aditivi pentru carburanți și care, în acest caz, fac obiectul impozitării în conformitate cu Directiva 2003/96/CE.

| (3) | După adoptarea Deciziei de punere în aplicare 2011/545/UE, situația produselor care se încadrează la codurile NC 3811 21 00 și 3811 29 00 a fost adusă în atenția Comisiei. Aceste produse nu sunt destinate a fi utilizate nici drept combustibili pentru încălzit, nici drept carburanți, nici ca aditivi ai acestora și nu dau naștere unor riscuri de evaziune, fraudă sau abuz fiscal. Prin urmare, ele nu ar trebui să fie supuse prevederilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE. Doar produsele care se încadrează la codurile NC 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 și 3811 90 00 ar trebui, prin urmare, să facă obiectul acestor prevederi în materie de controale și circulație. |
| --- | --- |

(3)

După adoptarea Deciziei de punere în aplicare 2011/545/UE, situația produselor care se încadrează la codurile NC 3811 21 00 și 3811 29 00 a fost adusă în atenția Comisiei. Aceste produse nu sunt destinate a fi utilizate nici drept combustibili pentru încălzit, nici drept carburanți, nici ca aditivi ai acestora și nu dau naștere unor riscuri de evaziune, fraudă sau abuz fiscal. Prin urmare, ele nu ar trebui să fie supuse prevederilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE. Doar produsele care se încadrează la codurile NC 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 și 3811 90 00 ar trebui, prin urmare, să facă obiectul acestor prevederi în materie de controale și circulație.

| (4) | În consecință, Decizia de punere în aplicare 2011/545/UE trebuie înlocuită cu o decizie analoagă, al cărei domeniu de aplicare ar trebui totuși să se limiteze la codurile NC 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 și 3811 90 00. |
| --- | --- |

(4)

În consecință, Decizia de punere în aplicare 2011/545/UE trebuie înlocuită cu o decizie analoagă, al cărei domeniu de aplicare ar trebui totuși să se limiteze la codurile NC 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 și 3811 90 00.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru accize, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru accize,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Începând de la 1 ianuarie 2013, produsele care se încadrează la codurile NC 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 și 3811 90 00 din anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (4), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 2031/2001 al Comisiei (5) fac obiectul prevederilor în materie de controale și circulație din Directiva 2008/118/CE, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) din Directiva 2003/96/CE.

Articolul 2

Decizia de punere în aplicare 2011/545/UE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 20 aprilie 2012.

Pentru Comisie

Algirdas ŠEMETA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 283, 31.10.2003, p. 51.

1

(2)  JO L 241, 17.9.2011, p. 33.

2

(3)  JO L 9, 14.1.2009, p. 12.

3

(4)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

4

(5)  JO L 279, 23.10.2001, p. 1.

5

---

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/42

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 23 aprilie 2012

privind recunoașterea schemei „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production” pentru demonstrarea conformității cu criteriile de durabilitate în temeiul Directivei 2009/28/CE și al Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(2012/210/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (1), în special articolul 18 alineatul (6),

având în vedere Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei (2) astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/30/CE (3), în special articolul 7c alineatul (6),

după consultarea Comitetului consultativ instituit prin articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE,

întrucât:

| (1) | Directivele 2009/28/CE și 2009/30/CE stabilesc criterii de durabilitate pentru biocarburanți. Atunci când se face trimitere la dispozițiile articolelor 17 și 18 și ale anexei V la Directiva 2009/28/CE, se consideră că se face trimitere și la dispozițiile similare ale articolelor 7b, 7c și ale anexei IV la Directiva 98/70/CE. |
| --- | --- |

(1)

Directivele 2009/28/CE și 2009/30/CE stabilesc criterii de durabilitate pentru biocarburanți. Atunci când se face trimitere la dispozițiile articolelor 17 și 18 și ale anexei V la Directiva 2009/28/CE, se consideră că se face trimitere și la dispozițiile similare ale articolelor 7b, 7c și ale anexei IV la Directiva 98/70/CE.

| (2) | Atunci când biocarburanții și biolichidele trebuie luate în considerare în scopurile menționate la articolul 17 alineatul (1) literele (a), (b) și (c), statele membre trebuie să solicite operatorilor economici să demonstreze conformitatea biocarburanților și biolichidelor cu criteriile de durabilitate stabilite la articolul 17 alineatele (2)-(5) din Directiva 2009/28/CE. |
| --- | --- |

(2)

Atunci când biocarburanții și biolichidele trebuie luate în considerare în scopurile menționate la articolul 17 alineatul (1) literele (a), (b) și (c), statele membre trebuie să solicite operatorilor economici să demonstreze conformitatea biocarburanților și biolichidelor cu criteriile de durabilitate stabilite la articolul 17 alineatele (2)-(5) din Directiva 2009/28/CE.

| (3) | Considerentul 76 din Directiva 2009/28/CE prevede că impunerea unei sarcini nerezonabile asupra industriei trebuie evitată, iar schemele voluntare pot contribui la crearea de soluții eficace pentru demonstrarea conformității cu aceste criterii de durabilitate. |
| --- | --- |

(3)

Considerentul 76 din Directiva 2009/28/CE prevede că impunerea unei sarcini nerezonabile asupra industriei trebuie evitată, iar schemele voluntare pot contribui la crearea de soluții eficace pentru demonstrarea conformității cu aceste criterii de durabilitate.

| (4) | Comisia poate hotărî că o schemă voluntară națională sau internațională permite demonstrarea conformității loturilor de biocarburanți cu criteriile de durabilitate stabilite la articolul 17 alineatele (3)-(5) din Directiva 2009/28/CE sau că o schemă voluntară națională sau internațională de cuantificare a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră conține date corecte pentru scopurile articolului 17 alineatul (2) din respectiva directivă. |
| --- | --- |

(4)

Comisia poate hotărî că o schemă voluntară națională sau internațională permite demonstrarea conformității loturilor de biocarburanți cu criteriile de durabilitate stabilite la articolul 17 alineatele (3)-(5) din Directiva 2009/28/CE sau că o schemă voluntară națională sau internațională de cuantificare a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră conține date corecte pentru scopurile articolului 17 alineatul (2) din respectiva directivă.

| (5) | Comisia poate recunoaște o astfel de schemă voluntară pentru o perioadă de 5 ani. |
| --- | --- |

(5)

Comisia poate recunoaște o astfel de schemă voluntară pentru o perioadă de 5 ani.

| (6) | Atunci când un operator economic prezintă dovada sau datele obținute în conformitate cu o schemă care a fost recunoscută de Comisie, în măsura vizată de respectiva decizie de recunoaștere, un stat membru nu trebuie să solicite furnizorului dovezi suplimentare ale conformității cu criteriile de durabilitate. |
| --- | --- |

(6)

Atunci când un operator economic prezintă dovada sau datele obținute în conformitate cu o schemă care a fost recunoscută de Comisie, în măsura vizată de respectiva decizie de recunoaștere, un stat membru nu trebuie să solicite furnizorului dovezi suplimentare ale conformității cu criteriile de durabilitate.

| (7) | La 21 noiembrie 2011, Comisiei i-a fost prezentată, cu solicitarea de recunoaștere, schema „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production” (denumită în continuare „schema Ensus”). Această schemă acoperă bioetanolul obținut din grâu furajer din UE produs de fabrica Ensus One. Schema recunoscută va fi făcută publică pe platforma în materie de transparență înființată prin Directiva 2009/28/CE. Comisia va ține cont de aspectele sensibile din punct de vedere comercial și poate decide să facă publică respectiva schemă doar parțial. |
| --- | --- |

(7)

La 21 noiembrie 2011, Comisiei i-a fost prezentată, cu solicitarea de recunoaștere, schema „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production” (denumită în continuare „schema Ensus”). Această schemă acoperă bioetanolul obținut din grâu furajer din UE produs de fabrica Ensus One. Schema recunoscută va fi făcută publică pe platforma în materie de transparență înființată prin Directiva 2009/28/CE. Comisia va ține cont de aspectele sensibile din punct de vedere comercial și poate decide să facă publică respectiva schemă doar parțial.

| (8) | În urma evaluării schemei Ensus, s-a constatat că aceasta acoperă corespunzător criteriile de durabilitate prevăzute de Directiva 2009/28/CE și că aplică o metodologie de echilibrare a masei care corespunde cerințelor de la articolul 18 alineatul (1) din Directiva 2009/28/CE. |
| --- | --- |

(8)

În urma evaluării schemei Ensus, s-a constatat că aceasta acoperă corespunzător criteriile de durabilitate prevăzute de Directiva 2009/28/CE și că aplică o metodologie de echilibrare a masei care corespunde cerințelor de la articolul 18 alineatul (1) din Directiva 2009/28/CE.

| (9) | În urma aceleiași evaluări s-a constatat că schema Ensus respectă standardele corespunzătoare în materie de fiabilitate, transparență și auditare independentă, precum și cerințele metodologice din anexa V la Directiva 2009/28/CE, |
| --- | --- |

(9)

În urma aceleiași evaluări s-a constatat că schema Ensus respectă standardele corespunzătoare în materie de fiabilitate, transparență și auditare independentă, precum și cerințele metodologice din anexa V la Directiva 2009/28/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Schema voluntară „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production”, pentru care Comisia a primit cererea de recunoaștere la 21 noiembrie 2011, demonstrează că loturile de biocarburanți respectă criteriile de durabilitate, astfel cum sunt formulate la articolul 17 alineatele (3), (4) și (5) din Directiva 2009/28/CE și la articolul 7b alineatele (3), (4) și (5) din Directiva 98/70/CE. Schema conține, de asemenea, date exacte în sensul articolului 17 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE și al articolului 7b alineatul (2) din Directiva 98/70/CE.

În plus, această schemă poate fi utilizată pentru a demonstra conformitatea cu articolul 18 alineatul (1) din Directiva 2009/28/CE și cu articolul 7c alineatul (1) din Directiva 98/70/CE.

Articolul 2

(1)   Decizia este valabilă timp de 5 ani de la data intrării în vigoare. Dacă, în urma adoptării deciziei Comisiei, schema suferă modificări de fond care ar putea afecta principiile care stau la baza luării deciziei, modificările trebuie notificate Comisiei fără întârziere. Comisia va evalua modificările transmise pentru a stabili dacă schema continuă să acopere în mod corespunzător criteriile de durabilitate pentru care a fost recunoscută.

(2)   Dacă s-a demonstrat clar că schema nu a implementat elemente considerate a fi esențiale pentru prezenta decizie și dacă au loc încălcări structurale grave ale respectivelor elemente, Comisia își poate revoca decizia.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 23 aprilie 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

1

(2)  JO L 350, 28.12.1998, p. 58.

2

(3)  JO L 140, 5.6.2009, p. 88.

3

---

Rectificări

| 24.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 110/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 110/44

---

Rectificare la Decizia 2011/383/UE a Comisiei din 28 iunie 2011 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții universali și detergenții pentru instalații sanitare

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 169 din 29 iunie 2011
  )

La pagina 60, în anexă, la „Criteriul 7 – Cerințe de ambalare”, litera (d):

în loc de:

| „(d) | Produsele prezentate în pulverizatoare-pistol trebuie să fie comercializate ca parte a unui sistem de reumplere.”, |
| --- | --- |

„(d)

Produsele prezentate în pulverizatoare-pistol trebuie să fie comercializate ca parte a unui sistem de reumplere.”,

se va citi:

| „(d) | Detergenții universali prezentați în pulverizatoare-pistol trebuie să fie comercializați ca parte a unui sistem de reumplere.” |
| --- | --- |

„(d)

Detergenții universali prezentați în pulverizatoare-pistol trebuie să fie comercializați ca parte a unui sistem de reumplere.”

---