# Europeiska unionens L 462/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 462 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången28 december 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 462

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången28 december 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (
  1
  )

1

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2021/2317 av den 11 november 2021 om fördelningen av fiskemöjligheter enligt protokollet om genomförandet av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarnas regering | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2021/2318 av den 21 december 2021 om stängning av fisket efter sill i norska vatten norr om 62°N och fiskezonen runt Jan Mayen för fartyg som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg | 12 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2319 av den 21 december 2021 om godkännande av unionsändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (Terre Tollesi/Tullum (SUB)) | 15 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU, Euratom) 2021/2320 av den 22 december 2021 om ändring av rådets arbetsordning | 17 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2021/2317 av den 11 november 2021 om fördelningen av fiskemöjligheter enligt protokollet om genomförandet av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarnas regering

10

*

Kommissionens förordning (EU) 2021/2318 av den 21 december 2021 om stängning av fisket efter sill i norska vatten norr om 62°N och fiskezonen runt Jan Mayen för fartyg som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg

12

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2319 av den 21 december 2021 om godkännande av unionsändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (Terre Tollesi/Tullum (SUB))

15

BESLUT

*

Rådets beslut (EU, Euratom) 2021/2320 av den 22 december 2021 om ändring av rådets arbetsordning

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

BESLUT

| 28.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 462/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 462/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2021/2316

av den 22 december 2021

om ett Europaår för ungdomar (2022)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165.4 och 166.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 165.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) anges att unionens insatser bland annat ska stimulera ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 165.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) anges att unionens insatser bland annat ska stimulera ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv.

| (2) | I Bratislavafärdplanen av den 16 september 2016 åtog sig de 27 stats- och regeringscheferna att ”skapa bättre möjligheter för ungdomar”, särskilt genom unionsstöd till medlemsstaterna i kampen mot ungdomsarbetslöshet och förbättrade unionsprogram för ungdomar. |
| --- | --- |

(2)

I Bratislavafärdplanen av den 16 september 2016 åtog sig de 27 stats- och regeringscheferna att ”skapa bättre möjligheter för ungdomar”, särskilt genom unionsstöd till medlemsstaterna i kampen mot ungdomsarbetslöshet och förbättrade unionsprogram för ungdomar.

| (3) | I Romförklaringen av den 25 mars 2017 utfäste sig ledarna för de 27 medlemsstaterna, Europeiska rådet, Europaparlamentet och kommissionen att sträva efter ”en union där ungdomar får den bästa utbildningen och kan studera och få arbete över hela kontinenten”. |
| --- | --- |

(3)

I Romförklaringen av den 25 mars 2017 utfäste sig ledarna för de 27 medlemsstaterna, Europeiska rådet, Europaparlamentet och kommissionen att sträva efter ”en union där ungdomar får den bästa utbildningen och kan studera och få arbete över hela kontinenten”.

| (4) | I Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027, på grundval av rådets resolution av den 26 november 2018 (3), framhålls att ungdomar utformar sina egna liv, bidrar till positiva förändringar i samhället och till att utveckla unionens ambitioner. Det konstateras också att ungdomspolitiken kan bidra till att skapa utrymme där ungdomar kan tillvarata möjligheter och relatera till unionens värden. Tidigare Europaår, t.ex. Europaåret för järnvägen 2021, Europaåret för kulturarv 2018, Europaåret för medborgarna 2013–2014 och Europaåret för frivilligarbete 2011, bidrar med värdefulla erfarenheter som bör ligga till grund för framtida insatser för att engagera ungdomar och ge dem egenmakt att utforma sin framtid och Europas framtid. |
| --- | --- |

(4)

I Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027, på grundval av rådets resolution av den 26 november 2018 (3), framhålls att ungdomar utformar sina egna liv, bidrar till positiva förändringar i samhället och till att utveckla unionens ambitioner. Det konstateras också att ungdomspolitiken kan bidra till att skapa utrymme där ungdomar kan tillvarata möjligheter och relatera till unionens värden. Tidigare Europaår, t.ex. Europaåret för järnvägen 2021, Europaåret för kulturarv 2018, Europaåret för medborgarna 2013–2014 och Europaåret för frivilligarbete 2011, bidrar med värdefulla erfarenheter som bör ligga till grund för framtida insatser för att engagera ungdomar och ge dem egenmakt att utforma sin framtid och Europas framtid.

| (5) | NextGenerationEU, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (4), säkerställer en snabbare grön och digital omställning och ger oss möjlighet att tillsammans gå stärkta ur covid-19-pandemin. NextGenerationEU öppnar åter en värld av många möjligheter för unga, inbegripet arbetstillfällen av hög kvalitet och anpassning till sociala förändringar. Unionen strävar efter att unga fullt ut ska medverka i genomförandet av NextGenerationEU och att deras roll i den gröna och den digitala omställningen ska stärkas. |
| --- | --- |

(5)

NextGenerationEU, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (4), säkerställer en snabbare grön och digital omställning och ger oss möjlighet att tillsammans gå stärkta ur covid-19-pandemin. NextGenerationEU öppnar åter en värld av många möjligheter för unga, inbegripet arbetstillfällen av hög kvalitet och anpassning till sociala förändringar. Unionen strävar efter att unga fullt ut ska medverka i genomförandet av NextGenerationEU och att deras roll i den gröna och den digitala omställningen ska stärkas.

| (6) | Kommissionens ordförande tillkännagav i sitt tal om tillståndet i unionen av den 15 september 2021 att kommissionen skulle föreslå att 2022 ska bli Europaåret för ungdomar (Europaåret). Samtidigt som hon lyfte fram den tillförsikt om Europas framtid hon känner tack vare inspirationen från Europas ungdomar, tillade kommissionens ordförande att ”ungdomar måste få vara med och utforma Europas framtid om vi vill utforma unionen med de unga som förebild”. Europa behöver alla ungdomars vision, engagemang och deltagande för att bygga en bättre framtid, och Europa måste ge unga möjligheter inför framtiden, en framtid som är grönare, mer digital och mer inkluderande. Därför föreslog kommissionens ordförande ”ett år som ska ägnas åt att värdesätta och uppskatta de unga som har offrat så mycket för andra”. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens ordförande tillkännagav i sitt tal om tillståndet i unionen av den 15 september 2021 att kommissionen skulle föreslå att 2022 ska bli Europaåret för ungdomar (Europaåret). Samtidigt som hon lyfte fram den tillförsikt om Europas framtid hon känner tack vare inspirationen från Europas ungdomar, tillade kommissionens ordförande att ”ungdomar måste få vara med och utforma Europas framtid om vi vill utforma unionen med de unga som förebild”. Europa behöver alla ungdomars vision, engagemang och deltagande för att bygga en bättre framtid, och Europa måste ge unga möjligheter inför framtiden, en framtid som är grönare, mer digital och mer inkluderande. Därför föreslog kommissionens ordförande ”ett år som ska ägnas åt att värdesätta och uppskatta de unga som har offrat så mycket för andra”.

| (7) | Europaåret bör få oss att börja reflektera över ungdomars framtid och deras aktiva deltagande i byggandet av det framtida Europa. Därför bör ungdomspolitiken integreras i all relevant unionspolitik. |
| --- | --- |

(7)

Europaåret bör få oss att börja reflektera över ungdomars framtid och deras aktiva deltagande i byggandet av det framtida Europa. Därför bör ungdomspolitiken integreras i all relevant unionspolitik.

| (8) | Ungdomars aktiva deltagande i demokratiska processer är avgörande för dagens och framtidens Europa och dess demokratiska samhällen. I enlighet med rådets slutsatser av den 1 december 2020 om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa (5) och av den 21 juni 2021 om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (6), kommissionens meddelande av den 3 december 2020 om EU:s handlingsplan för demokrati och Europaparlamentets och rådets resolution av den 11 november 2015 om reformen av Europeiska unionens vallag (7) syftar därför Europaåret för ungdomar till att främja ungdomars aktiva deltagande i Europas demokratiska liv, bland annat genom att stödja deltagande av ungdomar med olika bakgrund i processer såsom konferensen om Europas framtid, främja medborgarengagemang och volontärinitiativ och därigenom öka medvetenheten om unionens värden och grundläggande rättigheter samt europeisk historia och kultur, föra samman ungdomar och beslutsfattare på lokal, regional, nationell och unionsnivå och bidra till den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

(8)

Ungdomars aktiva deltagande i demokratiska processer är avgörande för dagens och framtidens Europa och dess demokratiska samhällen. I enlighet med rådets slutsatser av den 1 december 2020 om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa (5) och av den 21 juni 2021 om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (6), kommissionens meddelande av den 3 december 2020 om EU:s handlingsplan för demokrati och Europaparlamentets och rådets resolution av den 11 november 2015 om reformen av Europeiska unionens vallag (7) syftar därför Europaåret för ungdomar till att främja ungdomars aktiva deltagande i Europas demokratiska liv, bland annat genom att stödja deltagande av ungdomar med olika bakgrund i processer såsom konferensen om Europas framtid, främja medborgarengagemang och volontärinitiativ och därigenom öka medvetenheten om unionens värden och grundläggande rättigheter samt europeisk historia och kultur, föra samman ungdomar och beslutsfattare på lokal, regional, nationell och unionsnivå och bidra till den europeiska integrationsprocessen.

| (9) | I Förenta nationernas resolution av den 25 september 2015 med titeln Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling (Agenda 2030) erkändes också den avgörande roll som ungdomar spelar som förändrande kraft på den internationella arenan och det konstaterades att ungdomar måste stödjas ytterligare ”så att deras oändliga initiativförmåga kanaliseras för att skapa en bättre värld”. Europaåret är ett konkret bidrag till Agenda 2030, där det framhålls att ”barn och unga kvinnor och män är viktiga drivkrafter för förändring”, och bör ge ytterligare impulser till genomförandet av Agenda 2030, vägen mot hållbar utveckling och ungdomars förmåga att forma dagens och framtidens samhälle, inte bara för unionen utan även för unionens partnerländer och hela världen. |
| --- | --- |

(9)

I Förenta nationernas resolution av den 25 september 2015 med titeln Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling (Agenda 2030) erkändes också den avgörande roll som ungdomar spelar som förändrande kraft på den internationella arenan och det konstaterades att ungdomar måste stödjas ytterligare ”så att deras oändliga initiativförmåga kanaliseras för att skapa en bättre värld”. Europaåret är ett konkret bidrag till Agenda 2030, där det framhålls att ”barn och unga kvinnor och män är viktiga drivkrafter för förändring”, och bör ge ytterligare impulser till genomförandet av Agenda 2030, vägen mot hållbar utveckling och ungdomars förmåga att forma dagens och framtidens samhälle, inte bara för unionen utan även för unionens partnerländer och hela världen.

| (10) | I enlighet med rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om ungdomar i yttre åtgärder, där man betonade att de unga generationerna kan bidra till att bygga upp starkare, mer legitima, fredliga och demokratiska samhällen, bör Europaåret bidra till att stärka ungdomars delaktighet när det gäller unionens externa åtgärder inom alla politikområden, skapa nya möjligheter till utbildning, lärande och utbyten, utveckla partnerskap och dialog mellan ungdomar från unionen och partnerländerna, inbegripet det östliga partnerskapet, västra Balkan och det södra grannskapet, och dra nytta av befintliga plattformar för ungdomsdialog och partnerskap såsom AU-EU Youth Cooperation Hub och unionens Youth Sounding Board, och öka ungdomars engagemang i strategisk kommunikation och offentlig diplomati. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om ungdomar i yttre åtgärder, där man betonade att de unga generationerna kan bidra till att bygga upp starkare, mer legitima, fredliga och demokratiska samhällen, bör Europaåret bidra till att stärka ungdomars delaktighet när det gäller unionens externa åtgärder inom alla politikområden, skapa nya möjligheter till utbildning, lärande och utbyten, utveckla partnerskap och dialog mellan ungdomar från unionen och partnerländerna, inbegripet det östliga partnerskapet, västra Balkan och det södra grannskapet, och dra nytta av befintliga plattformar för ungdomsdialog och partnerskap såsom AU-EU Youth Cooperation Hub och unionens Youth Sounding Board, och öka ungdomars engagemang i strategisk kommunikation och offentlig diplomati.

| (11) | De europeiska ungdomsmålen, som är en integrerad del av Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 och som har utformats av ungdomar för att gynna ungdomar inom ramen för EU:s ungdomsdialog, vittnar om att många europeiska ungdomar gärna vill vara med och bestämma i vilken riktning unionen bör utvecklas. |
| --- | --- |

(11)

De europeiska ungdomsmålen, som är en integrerad del av Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 och som har utformats av ungdomar för att gynna ungdomar inom ramen för EU:s ungdomsdialog, vittnar om att många europeiska ungdomar gärna vill vara med och bestämma i vilken riktning unionen bör utvecklas.

| (12) | Europaåret bör främja ett framgångsrikt genomförande av princip 1 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (8), där det framhålls att alla har ”rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande”. I det avseendet bör Europaåret bidra till att göra synliga framsteg mot att senast 2025 förverkliga det europeiska området för utbildning, som syftar till att stimulera ungdomar i deras personliga, sociala och yrkesmässiga utveckling och främja medborgarutbildning genom att det skapas ett verkligt europeiskt område för lärande och genom att hinder för automatiskt och ömsesidigt erkännande av examen, kvalifikationer och antal studieår i unionen avlägsnas. Europaåret bör beakta ungdomars sociala situation och välbefinnande. Europaåret bör bidra till ett framgångsrikt genomförande av princip 3 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som framhåller att var och en har ”rätt till lika behandling och möjligheter när det gäller sysselsättning, socialt skydd, utbildning och tillgång till varor och tjänster som erbjuds allmänheten”. |
| --- | --- |

(12)

Europaåret bör främja ett framgångsrikt genomförande av princip 1 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (8), där det framhålls att alla har ”rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande”. I det avseendet bör Europaåret bidra till att göra synliga framsteg mot att senast 2025 förverkliga det europeiska området för utbildning, som syftar till att stimulera ungdomar i deras personliga, sociala och yrkesmässiga utveckling och främja medborgarutbildning genom att det skapas ett verkligt europeiskt område för lärande och genom att hinder för automatiskt och ömsesidigt erkännande av examen, kvalifikationer och antal studieår i unionen avlägsnas. Europaåret bör beakta ungdomars sociala situation och välbefinnande. Europaåret bör bidra till ett framgångsrikt genomförande av princip 3 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som framhåller att var och en har ”rätt till lika behandling och möjligheter när det gäller sysselsättning, socialt skydd, utbildning och tillgång till varor och tjänster som erbjuds allmänheten”.

| (13) | Europaåret bör stödja unionens insatser för att öka sysselsättningsmöjligheterna för unga som en del av återhämtningsplanen efter covid-19-pandemin i enlighet med Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om ungdomsgarantin (9), där det betonades att isoleringsåtgärderna har orsakat ett plötsligt avbrott i ungdomars formella och icke-formella utbildning samt informella lärande och i fråga om traineeplatser, praktikplatser och lärlingsplatser samt arbetstillfällen, och har påverkat deras inkomst, inkomstpotential och välbefinnande, inbegripet deras hälsa och framför allt deras psykiska hälsa. I både denna resolution och i sin resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (10) fördömde Europaparlamentet systemet med obetalda praktikplatser om det inte handlar om att uppfylla utbildningskrav eftersom det utgör en form av utnyttjande av unga arbetstagare och kränker deras rättigheter. I sin resolution av den 17 december 2020 uppmanade Europaparlamentet kommissionen att lägga fram en rättslig ram för ett effektivt och verkställbart förbud mot sådana oavlönade praktik-, trainee- och lärlingsplatser. |
| --- | --- |

(13)

Europaåret bör stödja unionens insatser för att öka sysselsättningsmöjligheterna för unga som en del av återhämtningsplanen efter covid-19-pandemin i enlighet med Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om ungdomsgarantin (9), där det betonades att isoleringsåtgärderna har orsakat ett plötsligt avbrott i ungdomars formella och icke-formella utbildning samt informella lärande och i fråga om traineeplatser, praktikplatser och lärlingsplatser samt arbetstillfällen, och har påverkat deras inkomst, inkomstpotential och välbefinnande, inbegripet deras hälsa och framför allt deras psykiska hälsa. I både denna resolution och i sin resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (10) fördömde Europaparlamentet systemet med obetalda praktikplatser om det inte handlar om att uppfylla utbildningskrav eftersom det utgör en form av utnyttjande av unga arbetstagare och kränker deras rättigheter. I sin resolution av den 17 december 2020 uppmanade Europaparlamentet kommissionen att lägga fram en rättslig ram för ett effektivt och verkställbart förbud mot sådana oavlönade praktik-, trainee- och lärlingsplatser.

| (14) | Europaåret bör ge ytterligare impulser till skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet för ungdomar inom ramen för initiativet till stöd för ungdomssysselsättning, inbegripet genom rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en förstärkt ungdomsgaranti (11) och det nya initiativet Aim, Learn, Master, Achieve (Alma) som föreslagits av kommissionen och som ska genomföras inom ramen för Europeiska socialfonden+, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 (12). Alma-initiativet bör vara ett gränsöverskridande mobilitetsprogram för mindre gynnade personer som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

(14)

Europaåret bör ge ytterligare impulser till skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet för ungdomar inom ramen för initiativet till stöd för ungdomssysselsättning, inbegripet genom rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en förstärkt ungdomsgaranti (11) och det nya initiativet Aim, Learn, Master, Achieve (Alma) som föreslagits av kommissionen och som ska genomföras inom ramen för Europeiska socialfonden+, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 (12). Alma-initiativet bör vara ett gränsöverskridande mobilitetsprogram för mindre gynnade personer som varken arbetar eller studerar.

| (15) | Europaåret bör bidra till ett erkännande av ungdomsarbete och till målen i rådets resolution av den 1 december 2020 om ramen för inrättandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete (13) (den europeiska agendan för ungdomsarbete) och Bonnprocessen och därigenom bidra till att stärka strukturerna för ungdomsarbete så att de blir hållbara och mer motståndskraftiga i alla delar av unionen samt gränsöverskridande samarbete. Europaåret bör också främja validering av färdigheter som förvärvats genom icke-formell och informell utbildning, bland annat genom ungdomsarbete, och samtidigt erkänna värdet av lärande i ungdomsarbete vid sidan av formell utbildning och behovet av att stärka partnerskapet mellan ungdomsarbete och formell utbildning. |
| --- | --- |

(15)

Europaåret bör bidra till ett erkännande av ungdomsarbete och till målen i rådets resolution av den 1 december 2020 om ramen för inrättandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete (13) (den europeiska agendan för ungdomsarbete) och Bonnprocessen och därigenom bidra till att stärka strukturerna för ungdomsarbete så att de blir hållbara och mer motståndskraftiga i alla delar av unionen samt gränsöverskridande samarbete. Europaåret bör också främja validering av färdigheter som förvärvats genom icke-formell och informell utbildning, bland annat genom ungdomsarbete, och samtidigt erkänna värdet av lärande i ungdomsarbete vid sidan av formell utbildning och behovet av att stärka partnerskapet mellan ungdomsarbete och formell utbildning.

| (16) | I sin resolution av den 10 februari 2021 om hur covid-19 påverkar ungdomar och idrott (14) underströk Europaparlamentet de särskilt kännbara följder som covid-19-pandemin har haft för unga som varken arbetar eller studerar och framhäver behovet av att åtgärda de problem som ungdomar från utsatta grupper, inklusive unga med funktionsnedsättning, ställs inför. Europaparlamentet konstaterade även att ungdomsarbetslösheten och fattigdomen stadigt hade ökat sedan covid-19 bröt ut och uppmanade kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att motverka de förödande följderna för ungdomssysselsättningen. Parlamentet påminde dessutom om den roll som frivilligarbete spelar för utvecklingen av ungdomars livskunskaper och arbetskompetenser och ansåg att den europeiska solidaritetskåren, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/888 (15), kan hjälpa unga att bredda sina möjligheter bortom den lokala nivån. |
| --- | --- |

(16)

I sin resolution av den 10 februari 2021 om hur covid-19 påverkar ungdomar och idrott (14) underströk Europaparlamentet de särskilt kännbara följder som covid-19-pandemin har haft för unga som varken arbetar eller studerar och framhäver behovet av att åtgärda de problem som ungdomar från utsatta grupper, inklusive unga med funktionsnedsättning, ställs inför. Europaparlamentet konstaterade även att ungdomsarbetslösheten och fattigdomen stadigt hade ökat sedan covid-19 bröt ut och uppmanade kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att motverka de förödande följderna för ungdomssysselsättningen. Parlamentet påminde dessutom om den roll som frivilligarbete spelar för utvecklingen av ungdomars livskunskaper och arbetskompetenser och ansåg att den europeiska solidaritetskåren, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/888 (15), kan hjälpa unga att bredda sina möjligheter bortom den lokala nivån.

| (17) | Covid-19-pandemin har haft djupgående sociala och ekonomiska konsekvenser för vårt samhälle som helhet och har lett till en aldrig tidigare skådad ökning av psykisk ohälsa, särskilt bland unga. Därför bör Europaåret främja en diskussion och utveckling av hållbara lösningar, inklusive förebyggande åtgärder, för att bidra till att hantera dessa utmaningar. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19-pandemin har haft djupgående sociala och ekonomiska konsekvenser för vårt samhälle som helhet och har lett till en aldrig tidigare skådad ökning av psykisk ohälsa, särskilt bland unga. Därför bör Europaåret främja en diskussion och utveckling av hållbara lösningar, inklusive förebyggande åtgärder, för att bidra till att hantera dessa utmaningar.

| (18) | Europaåret bör stödja genomförandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete och rådets slutsatser av den 5 juni 2019 om ungdomar och arbetets framtid (16), av den 10 december 2019 om digitalt ungdomsarbete (17) och av den 7 december 2017 om smart ungdomsarbete (18). |
| --- | --- |

(18)

Europaåret bör stödja genomförandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete och rådets slutsatser av den 5 juni 2019 om ungdomar och arbetets framtid (16), av den 10 december 2019 om digitalt ungdomsarbete (17) och av den 7 december 2017 om smart ungdomsarbete (18).

| (19) | För att lyfta fram vikten av klimat- och miljöarbete i enlighet med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (19) (Parisavtalet), och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling och det europeiska samförståndet om utveckling, bör Europaåret bidra till att integrera klimat- och naturrelaterade åtgärder och till att genomföra målen i kommissionens meddelande av den 11 december 2019 med titeln Den europeiska gröna given på ett rättvist och inkluderande sätt, Horisont Europa-uppdrag enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (20) och 55 %-paketet enligt kommissionens meddelande av den 14 juli 2021 med titeln 55 %-paketet (”Fit for 55”): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet, särskilt genom att uppmuntra ungdomar att formulera egna initiativ och kreativa idéer för att uppnå de relevanta målen och därigenom erkänna de ungas kreativa och innovativa potential och kapacitet. |
| --- | --- |

(19)

För att lyfta fram vikten av klimat- och miljöarbete i enlighet med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (19) (Parisavtalet), och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling och det europeiska samförståndet om utveckling, bör Europaåret bidra till att integrera klimat- och naturrelaterade åtgärder och till att genomföra målen i kommissionens meddelande av den 11 december 2019 med titeln Den europeiska gröna given på ett rättvist och inkluderande sätt, Horisont Europa-uppdrag enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (20) och 55 %-paketet enligt kommissionens meddelande av den 14 juli 2021 med titeln 55 %-paketet (”Fit for 55”): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet, särskilt genom att uppmuntra ungdomar att formulera egna initiativ och kreativa idéer för att uppnå de relevanta målen och därigenom erkänna de ungas kreativa och innovativa potential och kapacitet.

| (20) | Europaåret bör ge ytterligare drivkraft till Europaparlamentets resolution av den 15 september 2020 om effektiva åtgärder för att göra Erasmus+, Kreativa Europa och Europeiska solidaritetskåren grönare (21), där det underströks att Erasmus+, genom sitt stöd till formell och icke-formell utbildning och lärande samt ungdomsverksamhet, är avgörande för att öka medvetenheten bland européer, särskilt bland de yngre generationerna, och uppmuntra dem att ta aktiv ställning till och vara välinformerade om hållbarhet och relevant politik för att utvecklas till engagerade och medvetna medborgare i framtiden. Parlamentet framhåller också i resolutionen den viktiga roll som ungdoms- och civilsamhällesorganisationer har i detta avseende vid utbyte av bästa praxis och genomförande av projekt så att de yngre generationerna blir mer medvetna om hållbarhet. |
| --- | --- |

(20)

Europaåret bör ge ytterligare drivkraft till Europaparlamentets resolution av den 15 september 2020 om effektiva åtgärder för att göra Erasmus+, Kreativa Europa och Europeiska solidaritetskåren grönare (21), där det underströks att Erasmus+, genom sitt stöd till formell och icke-formell utbildning och lärande samt ungdomsverksamhet, är avgörande för att öka medvetenheten bland européer, särskilt bland de yngre generationerna, och uppmuntra dem att ta aktiv ställning till och vara välinformerade om hållbarhet och relevant politik för att utvecklas till engagerade och medvetna medborgare i framtiden. Parlamentet framhåller också i resolutionen den viktiga roll som ungdoms- och civilsamhällesorganisationer har i detta avseende vid utbyte av bästa praxis och genomförande av projekt så att de yngre generationerna blir mer medvetna om hållbarhet.

| (21) | Europaåret bör bygga vidare på och eftersträva synergier med europeiska evenemang och initiativ, såsom Europeiska ungdomsevenemanget, Europeiska ungdomsveckan, Europeiska ungdomshuvudstaden, Europeisk kulturhuvudstad, Europadagen och Europeiska kulturarvsdagarna samt Europarådets kampanj Youth for Democracy, Democracy for Youth. |
| --- | --- |

(21)

Europaåret bör bygga vidare på och eftersträva synergier med europeiska evenemang och initiativ, såsom Europeiska ungdomsevenemanget, Europeiska ungdomsveckan, Europeiska ungdomshuvudstaden, Europeisk kulturhuvudstad, Europadagen och Europeiska kulturarvsdagarna samt Europarådets kampanj Youth for Democracy, Democracy for Youth.

| (22) | I sitt tal om tillståndet i unionen betonade kommissionens ordförande att Europa behöver alla sina ungdomar. För att uppnå sina mål bör Europaåret vara helt inkluderande och bör aktivt främja deltagande av unga personer med olika bakgrund, unga personer med begränsade möjligheter och unga personer från de yttersta randområdena, i linje med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1877 (22). |
| --- | --- |

(22)

I sitt tal om tillståndet i unionen betonade kommissionens ordförande att Europa behöver alla sina ungdomar. För att uppnå sina mål bör Europaåret vara helt inkluderande och bör aktivt främja deltagande av unga personer med olika bakgrund, unga personer med begränsade möjligheter och unga personer från de yttersta randområdena, i linje med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1877 (22).

| (23) | Det är viktigt att Europaåret bidrar till att öka ungdomars intresse för och aktiva deltagande i det demokratiska livet och valprocesserna, särskilt på unionsnivå. Enligt Europaparlamentets Eurobarometer efter valet 2019 deltog många fler ungdomar i valet till Europaparlamentet 2019 (42 %) än i valet till Europaparlamentet 2014 (28 %). Valdeltagandet bland ungdomar bör uppmuntras ytterligare. |
| --- | --- |

(23)

Det är viktigt att Europaåret bidrar till att öka ungdomars intresse för och aktiva deltagande i det demokratiska livet och valprocesserna, särskilt på unionsnivå. Enligt Europaparlamentets Eurobarometer efter valet 2019 deltog många fler ungdomar i valet till Europaparlamentet 2019 (42 %) än i valet till Europaparlamentet 2014 (28 %). Valdeltagandet bland ungdomar bör uppmuntras ytterligare.

| (24) | Europaåret är fast förankrat i de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Framför allt syftar Europaåret, i sina åtgärder och verksamheter, till att säkerställa full jämställdhet mellan könen och icke-diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, och att främja tillämpningen av stadgan. EU:s strategi för barnets rättigheter som anges i kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 med titeln EU-strategi för barnets rättigheter och den europeiska barngarantin, som inrättats genom rådets rekommendation (EU) 2021/1004 (23), fastställer en ny standard för barns och ungdomars representation och erkänner barn och ungdomar som aktiva medborgare som driver på förändring. |
| --- | --- |

(24)

Europaåret är fast förankrat i de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Framför allt syftar Europaåret, i sina åtgärder och verksamheter, till att säkerställa full jämställdhet mellan könen och icke-diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, och att främja tillämpningen av stadgan. EU:s strategi för barnets rättigheter som anges i kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 med titeln EU-strategi för barnets rättigheter och den europeiska barngarantin, som inrättats genom rådets rekommendation (EU) 2021/1004 (23), fastställer en ny standard för barns och ungdomars representation och erkänner barn och ungdomar som aktiva medborgare som driver på förändring.

| (25) | För att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av Europaåret bör man i största möjliga mån använda redan befintliga genomförandemekanismer. För att optimera Europaårets mervärde och skapa en ytterligare positiv effekt för ungdomar bör synergieffekter och komplementaritet eftersträvas, i synnerhet mellan Europaåret och unionsprogram, inbegripet program med internationell utåtriktad verksamhet som särskilt riktar sig till ungdomar och program som inte har en transnationell eller internationell karaktär, särskilt program som rör utbildning, idrott, kultur och medier, ungdomar och deras hälsa, inbegripet psykiska hälsa, liksom solidaritet, volontärarbete, sysselsättning och social inkludering, forskning och innovation, industri och företagande, digital politik, jordbruk och landsbygdsutveckling, där dessa program fokuserar på unga jordbrukare, miljö och klimat, sammanhållningspolitik, migration, säkerhet och internationellt samarbete och utveckling. Synergieffekter och komplementaritet bör också sökas mellan Europaåret och medlemsstaternas verksamhet. Synergieffekter och komplementaritet bör bygga på sådana unionsprogram och medlemsstaternas verksamhet. |
| --- | --- |

(25)

För att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av Europaåret bör man i största möjliga mån använda redan befintliga genomförandemekanismer. För att optimera Europaårets mervärde och skapa en ytterligare positiv effekt för ungdomar bör synergieffekter och komplementaritet eftersträvas, i synnerhet mellan Europaåret och unionsprogram, inbegripet program med internationell utåtriktad verksamhet som särskilt riktar sig till ungdomar och program som inte har en transnationell eller internationell karaktär, särskilt program som rör utbildning, idrott, kultur och medier, ungdomar och deras hälsa, inbegripet psykiska hälsa, liksom solidaritet, volontärarbete, sysselsättning och social inkludering, forskning och innovation, industri och företagande, digital politik, jordbruk och landsbygdsutveckling, där dessa program fokuserar på unga jordbrukare, miljö och klimat, sammanhållningspolitik, migration, säkerhet och internationellt samarbete och utveckling. Synergieffekter och komplementaritet bör också sökas mellan Europaåret och medlemsstaternas verksamhet. Synergieffekter och komplementaritet bör bygga på sådana unionsprogram och medlemsstaternas verksamhet.

| (26) | Genom att skapa en miljö som främjar Europaårets syften på unionsnivå, regional och lokal nivå samtidigt kan starkare synergieffekter och effektivare resursanvändning uppnås. I det avseendet bör kommissionen i god tid informera och föra ett nära samarbete med Europaparlamentet, rådet, medlemsstaterna, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och de organ och föreningar som är verksamma på ungdomsområdet på unionsnivå. I syfte att säkerställa att de aktiviteter som utarbetats för Europaåret har en europeisk dimension är det viktigt att uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta med varandra. |
| --- | --- |

(26)

Genom att skapa en miljö som främjar Europaårets syften på unionsnivå, regional och lokal nivå samtidigt kan starkare synergieffekter och effektivare resursanvändning uppnås. I det avseendet bör kommissionen i god tid informera och föra ett nära samarbete med Europaparlamentet, rådet, medlemsstaterna, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och de organ och föreningar som är verksamma på ungdomsområdet på unionsnivå. I syfte att säkerställa att de aktiviteter som utarbetats för Europaåret har en europeisk dimension är det viktigt att uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta med varandra.

| (27) | Samordningen av Europaåret på unionsnivå bör ge möjlighet till gemensamt skapande. Kommissionen bör sammankalla gemensamma eller separata möten med berörda parter och företrädare för organisationer eller organ på ungdomsområdet samt nationella samordnare för att hjälpa till att gemensamt utforma och genomföra Europaåret på unionsnivå. EU:s ungdomssamordnare bör ha en nyckelroll vid dessa möten och när det gäller att nå ut till olika berörda parter och företrädare för organisationer eller organ som är verksamma på ungdomsområdet. |
| --- | --- |

(27)

Samordningen av Europaåret på unionsnivå bör ge möjlighet till gemensamt skapande. Kommissionen bör sammankalla gemensamma eller separata möten med berörda parter och företrädare för organisationer eller organ på ungdomsområdet samt nationella samordnare för att hjälpa till att gemensamt utforma och genomföra Europaåret på unionsnivå. EU:s ungdomssamordnare bör ha en nyckelroll vid dessa möten och när det gäller att nå ut till olika berörda parter och företrädare för organisationer eller organ som är verksamma på ungdomsområdet.

| (28) | Europaåret bör också fokusera på insatser och aktiviteter som kan ge ett europeiskt mervärde. Begreppet europeiskt mervärde ska tolkas brett och visas på olika sätt, t.ex. när åtgärder eller verksamheter har en gränsöverskridande karaktär, särskilt när det gäller samarbete som syftar till att uppnå en hållbar systemeffekt eller bidra till ungdomars europeiska identitet, medvetenhet om och ansvarstagande för unionens värden och grundläggande rättigheter, inbegripet jämställdhet mellan könen, samt förmåga att delta i unionens representativa och deltagande demokrati. |
| --- | --- |

(28)

Europaåret bör också fokusera på insatser och aktiviteter som kan ge ett europeiskt mervärde. Begreppet europeiskt mervärde ska tolkas brett och visas på olika sätt, t.ex. när åtgärder eller verksamheter har en gränsöverskridande karaktär, särskilt när det gäller samarbete som syftar till att uppnå en hållbar systemeffekt eller bidra till ungdomars europeiska identitet, medvetenhet om och ansvarstagande för unionens värden och grundläggande rättigheter, inbegripet jämställdhet mellan könen, samt förmåga att delta i unionens representativa och deltagande demokrati.

| (29) | Europaåret bör främja spridning av god praxis, genomförande av studier och forskning samt insamling av uppgifter, statistik och annan kvalitativ eller kvantitativ information om unga personers situation i unionen, inbegripet om effekterna av covid-19-pandemin, med användning av källor som wikinätverket för ungdomsfrågor, EU:s ungdomsrapport och Youth Progress Index. |
| --- | --- |

(29)

Europaåret bör främja spridning av god praxis, genomförande av studier och forskning samt insamling av uppgifter, statistik och annan kvalitativ eller kvantitativ information om unga personers situation i unionen, inbegripet om effekterna av covid-19-pandemin, med användning av källor som wikinätverket för ungdomsfrågor, EU:s ungdomsrapport och Youth Progress Index.

| (30) | På unionsnivå bör de finansiella anslag som är nödvändiga för att genomföra detta beslut fastställas inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027. Driftsbudgeten för att genomföra detta beslut bör vara minst 8 miljoner EUR. Ytterligare finansiellt stöd till Europaåret bör, med förbehåll för att medel är tillgängliga, tillhandahållas av berörda unionsprogram och instrument och i enlighet med tillämpliga regler. Finansieringen av Europaåret bör inte inverka negativt på finansieringen av projekt i de nuvarande unionsprogrammen och bör inrikta sig på att säkerställa ett varaktigt arv för Europaåret efter 2022. Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter och i enlighet med artikel 314 i EUF-fördraget, ska finansiering av det arvet fastställas i inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

(30)

På unionsnivå bör de finansiella anslag som är nödvändiga för att genomföra detta beslut fastställas inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027. Driftsbudgeten för att genomföra detta beslut bör vara minst 8 miljoner EUR. Ytterligare finansiellt stöd till Europaåret bör, med förbehåll för att medel är tillgängliga, tillhandahållas av berörda unionsprogram och instrument och i enlighet med tillämpliga regler. Finansieringen av Europaåret bör inte inverka negativt på finansieringen av projekt i de nuvarande unionsprogrammen och bör inrikta sig på att säkerställa ett varaktigt arv för Europaåret efter 2022. Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter och i enlighet med artikel 314 i EUF-fördraget, ska finansiering av det arvet fastställas i inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027.

| (31) | Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (32) | Med beaktande av covid-19-pandemins konsekvenser för unga och det följaktligen brådskande behovet av att under Europaåret arbeta för att uppmärksamma, stödja och föra dialog med unga efter covid-19-pandemin, anses det vara lämpligt att föreskriva ett undantag från den tidsfrist på åtta veckor som avses i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till EU-fördraget, EUF-fördraget och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

(32)

Med beaktande av covid-19-pandemins konsekvenser för unga och det följaktligen brådskande behovet av att under Europaåret arbeta för att uppmärksamma, stödja och föra dialog med unga efter covid-19-pandemin, anses det vara lämpligt att föreskriva ett undantag från den tidsfrist på åtta veckor som avses i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till EU-fördraget, EUF-fördraget och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

| (33) | Till följd av covid-19-pandemins konsekvenser behövs en snabb tillämpning av detta beslut för att säkerställa ett snabbt genomförande av Europaåret. Detta beslut bör skyndsamt träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, och bör tillämpas från och med den 1 januari 2022. |
| --- | --- |

(33)

Till följd av covid-19-pandemins konsekvenser behövs en snabb tillämpning av detta beslut för att säkerställa ett snabbt genomförande av Europaåret. Detta beslut bör skyndsamt träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, och bör tillämpas från och med den 1 januari 2022.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll

År 2022 utses till Europaåret för ungdomar 2022 (Europaåret).

Europaåret

Artikel 2

Mål

I enlighet med målen i Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 och de europeiska ungdomsmålen, enligt Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 och bilaga 3 därtill, som har en sektorsövergripande strategi som syftar till att säkerställa att ungdomars intressen och behov beaktas på lämpligt sätt i politiska åtgärder på alla nivåer, ska det övergripande målet med Europaåret vara att stärka unionens, medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas insatser, tillsammans med aktörer i det civila samhället, för att ge egenmakt åt, uppmärksamma, stödja och samarbeta med ungdomar, inbegripet unga med begränsade möjligheter, i en värld efter covid-19-pandemin med målet att skapa långsiktigt positiva effekter för unga. Europaåret ska särskilt inriktas på följande:

| a) | Förnya de positiva utsikterna för unga, med ett särskilt fokus på de negativa konsekvenser som covid-19-pandemin har haft för dem, och samtidigt belysa hur den gröna och den digitala omställningen och annan unionspolitik ger möjligheter för ungdomar och samhället i stort, med inspiration från de ungas aktiviteter, visioner och insikter för att ytterligare stärka och blåsa nytt liv i det gemensamma europeiska projektet och lyssna till ungdomar, med beaktande av deras behov och farhågor, och stödja ungdomar när det gäller att utveckla konkreta och inkluderande möjligheter och resultat, samtidigt som unionens instrument utnyttjas optimalt. |
| --- | --- |

a)

Förnya de positiva utsikterna för unga, med ett särskilt fokus på de negativa konsekvenser som covid-19-pandemin har haft för dem, och samtidigt belysa hur den gröna och den digitala omställningen och annan unionspolitik ger möjligheter för ungdomar och samhället i stort, med inspiration från de ungas aktiviteter, visioner och insikter för att ytterligare stärka och blåsa nytt liv i det gemensamma europeiska projektet och lyssna till ungdomar, med beaktande av deras behov och farhågor, och stödja ungdomar när det gäller att utveckla konkreta och inkluderande möjligheter och resultat, samtidigt som unionens instrument utnyttjas optimalt.

| b) | Ge egenmakt och stöd åt ungdomar, inbegripet genom ungdomsarbete, särskilt ungdomar med begränsade möjligheter, ungdomar från mindre gynnade förhållanden och olika bakgrunder, ungdomar från utsatta och marginaliserade grupper, ungdomar från landsbygdsområden, avlägsna områden, randområden och mindre utvecklade områden samt ungdomar från de yttersta randområdena att förvärva relevant kunskap och kompetens och därmed bli aktiva och engagerade medborgare och aktörer för förändring, inspirerade av en känsla av europeisk tillhörighet, inbegripet ytterligare insatser för att bygga upp kapaciteten när det gäller delaktighet och samhällsengagemang hos ungdomar och hos alla berörda parter som arbetar för att företräda deras intressen samt inkludera bidrag från ungdomar med olika bakgrund i viktiga samråd, såsom konferensen om Europas framtid och processen för EU:s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

b)

Ge egenmakt och stöd åt ungdomar, inbegripet genom ungdomsarbete, särskilt ungdomar med begränsade möjligheter, ungdomar från mindre gynnade förhållanden och olika bakgrunder, ungdomar från utsatta och marginaliserade grupper, ungdomar från landsbygdsområden, avlägsna områden, randområden och mindre utvecklade områden samt ungdomar från de yttersta randområdena att förvärva relevant kunskap och kompetens och därmed bli aktiva och engagerade medborgare och aktörer för förändring, inspirerade av en känsla av europeisk tillhörighet, inbegripet ytterligare insatser för att bygga upp kapaciteten när det gäller delaktighet och samhällsengagemang hos ungdomar och hos alla berörda parter som arbetar för att företräda deras intressen samt inkludera bidrag från ungdomar med olika bakgrund i viktiga samråd, såsom konferensen om Europas framtid och processen för EU:s ungdomsdialog.

| c) | Stödja ungdomar när det gäller att skaffa sig en bättre förståelse av, och aktivt främja de olika möjligheter som står till deras förfogande genom, offentlig politik på unionsnivå och på nationell, regional och lokal nivå i syfte att stödja deras personliga, sociala, ekonomiska och yrkesmässiga utveckling i en grön, digital och inkluderande värld, och samtidigt sträva efter att undanröja kvarvarande hinder. |
| --- | --- |

c)

Stödja ungdomar när det gäller att skaffa sig en bättre förståelse av, och aktivt främja de olika möjligheter som står till deras förfogande genom, offentlig politik på unionsnivå och på nationell, regional och lokal nivå i syfte att stödja deras personliga, sociala, ekonomiska och yrkesmässiga utveckling i en grön, digital och inkluderande värld, och samtidigt sträva efter att undanröja kvarvarande hinder.

| d) | Integrera ungdomspolitiken i unionens alla relevanta politikområden i linje med Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 för att uppmuntra till ett ungdomsperspektiv i politiska beslut på alla nivåer. |
| --- | --- |

d)

Integrera ungdomspolitiken i unionens alla relevanta politikområden i linje med Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 för att uppmuntra till ett ungdomsperspektiv i politiska beslut på alla nivåer.

Artikel 3

Typer av åtgärder

1.   De åtgärder som ska vidtas för att uppnå målen i artikel 2 i ska inbegripa följande typer av verksamhet på unionsnivå och, genom att bygga vidare på de möjligheter som redan erbjuds, på nationell, regional eller lokal nivå, och i relevanta fall i partnerländer, med koppling till målen för Europaåret:

| a) | Konferenser, evenemang, båda kulturella och andra, och politiska initiativ som riktar sig till unga för att främja en inkluderande och tillgänglig debatt om utmaningar, inbegripet de konsekvenser av covid-19-pandemin som ungdomar, inklusive ungdomar med begränsade möjligheter och ungdomar i utsatta grupper, ställs inför, såsom deras sociala situation, tillgång till utbildning samt arbetsförhållanden, och om de åtgärder som aktörer på olika nivåer kan vidta. |
| --- | --- |

a)

Konferenser, evenemang, båda kulturella och andra, och politiska initiativ som riktar sig till unga för att främja en inkluderande och tillgänglig debatt om utmaningar, inbegripet de konsekvenser av covid-19-pandemin som ungdomar, inklusive ungdomar med begränsade möjligheter och ungdomar i utsatta grupper, ställs inför, såsom deras sociala situation, tillgång till utbildning samt arbetsförhållanden, och om de åtgärder som aktörer på olika nivåer kan vidta.

| b) | Främjande av ungdomars delaktighet och förbättrad användning av befintliga och nya innovativa verktyg, kanaler och program som gör det möjligt för alla ungdomar att nå beslutsfattare genom att identifiera, samla in och dela med sig av erfarenheter och god praxis samt öka medvetenheten bland beslutsfattare om dessa verktyg, kanaler och program. |
| --- | --- |

b)

Främjande av ungdomars delaktighet och förbättrad användning av befintliga och nya innovativa verktyg, kanaler och program som gör det möjligt för alla ungdomar att nå beslutsfattare genom att identifiera, samla in och dela med sig av erfarenheter och god praxis samt öka medvetenheten bland beslutsfattare om dessa verktyg, kanaler och program.

| c) | Insamling av idéer med hjälp av delaktighetsbaserade metoder för att gemensamt utforma och genomföra Europaåret. |
| --- | --- |

c)

Insamling av idéer med hjälp av delaktighetsbaserade metoder för att gemensamt utforma och genomföra Europaåret.

| d) | Informations-, utbildnings- och upplysningskampanjer för att förmedla värden såsom respekt, jämlikhet, rättvisa, solidaritet, frivilligarbete, en känsla av tillhörighet och säkerhet, och en känsla av att bli hörda och respekterade, för att få ungdomar att aktivt bidra till att bygga ett samhälle som är mer inkluderande, grönt och digitalt. |
| --- | --- |

d)

Informations-, utbildnings- och upplysningskampanjer för att förmedla värden såsom respekt, jämlikhet, rättvisa, solidaritet, frivilligarbete, en känsla av tillhörighet och säkerhet, och en känsla av att bli hörda och respekterade, för att få ungdomar att aktivt bidra till att bygga ett samhälle som är mer inkluderande, grönt och digitalt.

| e) | Skapande av utrymmen och verktyg för utbyte när det gäller att omvandla utmaningar till möjligheter och idéer till handling i en anda av entreprenörskap samtidigt som kreativitet, gemenskap och samarbete främjas. |
| --- | --- |

e)

Skapande av utrymmen och verktyg för utbyte när det gäller att omvandla utmaningar till möjligheter och idéer till handling i en anda av entreprenörskap samtidigt som kreativitet, gemenskap och samarbete främjas.

| f) | Genomförande av studier och forskning om ungas situation i unionen, med särskilt fokus på konsekvenserna av covid-19-pandemin, genom att framställa och använda harmoniserad europeisk statistik och andra relevanta uppgifter på unionsnivå, samt främja och sprida dessa resultat på europeisk, nationell eller regional nivå. |
| --- | --- |

f)

Genomförande av studier och forskning om ungas situation i unionen, med särskilt fokus på konsekvenserna av covid-19-pandemin, genom att framställa och använda harmoniserad europeisk statistik och andra relevanta uppgifter på unionsnivå, samt främja och sprida dessa resultat på europeisk, nationell eller regional nivå.

| g) | Främjande av program, finansieringsmöjligheter, projekt, åtgärder och nätverk som är relevanta för unga, bland annat genom sociala medier och nätgemenskaper. |
| --- | --- |

g)

Främjande av program, finansieringsmöjligheter, projekt, åtgärder och nätverk som är relevanta för unga, bland annat genom sociala medier och nätgemenskaper.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna får identifiera annan verksamhet som kan bidra till Europaårets mål och tillåta att hänvisningar till Europaåret används som märkning i marknadsföringen av denna verksamhet i den mån den bidrar till att uppnå dessa mål. Unionens institutioner och organ och medlemsstaterna får också identifiera annan verksamhet och föreslå den för kommissionen.

Artikel 4

Samordning på nationell nivå

Medlemsstaterna ska ha ansvar för organisationen av deltagandet i Europaåret på nationell nivå. Medlemsstaterna ska utse nationella samordnare för detta ändamål. Nationella samordnare ska säkerställa att den relevanta verksamheten samordnas på nationell nivå. De ska också se till att unga, ungdomsorganisationer och det civila samhällets organisationer, inbegripet, där sådana finns, nationella ungdomsråd och andra relevanta intressenter deltar aktivt i och medverkar aktivt till att gemensamt skapa, genomföra och se över genomförandet av Europeiska årets verksamhet på nationell nivå.

Artikel 5

Samordning på unionsnivå

1.   Kommissionen ska sammankalla möten för de nationella samordnarna för att samordna genomförandet av Europaåret. Mötena ska även vara ett tillfälle att utbyta information om genomförandet av Europaåret på unionsnivå och nationell nivå. Företrädare för Europaparlamentet får delta som observatörer och bidra till dessa möten.

2.   Samordningen av Europaåret på unionsnivå ska ske på ett övergripande sätt i syfte att skapa synergier mellan unionens olika program och initiativ av relevans för ungdomar och ska vederbörligen beaktas på nationell nivå.

3.   Kommissionen ska sammankalla möten med berörda parter och företrädare för organisationer eller organ på ungdomsområdet, däribland Europeiska ungdomsforumet och andra ungdomsorganisationer, för att hjälpa till att gemensamt utforma och genomföra Europaåret på unionsnivå.

Artikel 6

Internationellt samarbete

Kommissionen ska, inom ramen för Europaåret, vid behov samarbeta med internationella partner och behöriga internationella organisationer, och samtidigt säkerställa att unionens deltagande framgår tydligt. Kommissionen ska särskilt säkerställa samarbete med Europarådet, bland annat genom ungdomspartnerskapet mellan EU och Europarådet och genom att skapa starka förbindelser med Europarådets kampanj Youth for Democracy, Democracy for Youth, samt med internationella ungdomsnätverk och ungdomsorganisationer.

Youth for Democracy, Democracy for Youth

Artikel 7

Övervakning och utvärdering

Kommissionen ska senast den 31 december 2023 lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den övergripande bedömningen av de åtgärder som föreskrivs i detta beslut. Den rapporten ska inbegripa idéer om ytterligare gemensamma insatser på ungdomsområdet för att skapa ett varaktigt arv från Europaåret.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2022.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D.M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. LOGAR

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 8 december 2021 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 20 december 2021.

2

(3)  
  EUT C 456, 18.12.2018, s. 1.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

4

(5)  
  EUT C 415, 1.12.2020, s. 16.

5

(6)  
  EUT C 241, 21.6.2021, s. 3.

6

(7)  
  EUT C 366, 27.10.2017, s. 7.

7

(8)  
  EUT C 428, 13.12.2017, s. 10.

8

(9)  
  EUT C 395, 29.9.2021, s. 101.

9

(10)  
  EUT C 445, 29.10.2021, s. 75.

10

(11)  Rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 372, 4.11.2020, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (EUT L 231, 30.6.2021, s. 21).

12

(13)  
  EUT C 415, 1.12.2020, s. 1.

13

(14)  
  EUT C 465, 17.11.2021, s. 82.

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/888 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet för Europeiska solidaritetskåren och om upphävande av förordningarna (EU) 2018/1475 och (EU) nr 375/2014 (EUT L 202, 8.6.2021, s. 32).

15

(16)  
  EUT C 189, 5.6.2019, s. 28.

16

(17)  
  EUT C 414, 10.12.2019, s. 2.

17

(18)  
  EUT C 418, 7.12.2017, s. 2.

18

(19)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

20

(21)  
  EUT C 385, 22.9.2021, s. 2.

21

(22)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1877 av den 22 oktober 2021 om ramen för inkluderingsåtgärder för programmen Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren 2021–2027 (EUT L 378, 26.10.2021, s. 15).

22

(23)  Rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (EUT L 223, 22.6.2021, s. 14).

23

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 28.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 462/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 462/10

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/2317

av den 11 november 2021

om fördelningen av fiskemöjligheter enligt protokollet om genomförandet av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarnas regering

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarnas regering (1) (nedan kallat avtalet) ingicks genom rådets beslut (EU) 2017/418 (2) och trädde i kraft den 10 maj 2017. Protokollet om genomförandet av avtalet (nedan kallat det befintliga protokollet) tillämpades provisoriskt från och med den 14 oktober 2016 (3). |
| --- | --- |

(1)

Partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarnas regering (1) (nedan kallat avtalet) ingicks genom rådets beslut (EU) 2017/418 (2) och trädde i kraft den 10 maj 2017. Protokollet om genomförandet av avtalet (nedan kallat det befintliga protokollet) tillämpades provisoriskt från och med den 14 oktober 2016 (3).

| (2) | Det befintliga protokollet förlängdes med ett år och löper ut den 13 november 2021 (4). |
| --- | --- |

(2)

Det befintliga protokollet förlängdes med ett år och löper ut den 13 november 2021 (4).

| (3) | Den 7 juli 2020 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Cooköarnas regering i syfte att ingå ett nytt protokoll om genomförandet av avtalet (nedan kallat protokollet). |
| --- | --- |

(3)

Den 7 juli 2020 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Cooköarnas regering i syfte att ingå ett nytt protokoll om genomförandet av avtalet (nedan kallat protokollet).

| (4) | Till följd av dessa förhandlingar paraferades protokollet den 28 juli 2021. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av dessa förhandlingar paraferades protokollet den 28 juli 2021.

| (5) | Den 11 november 2021 antog rådet beslut (EU) 2021/2317 (5) om undertecknande och provisorisk tillämpning av protokollet. |
| --- | --- |

(5)

Den 11 november 2021 antog rådet beslut (EU) 2021/2317 (5) om undertecknande och provisorisk tillämpning av protokollet.

| (6) | De fiskemöjligheter som fastställs i protokollet bör fördelas mellan medlemsstaterna för protokollets hela tillämpningstid. |
| --- | --- |

(6)

De fiskemöjligheter som fastställs i protokollet bör fördelas mellan medlemsstaterna för protokollets hela tillämpningstid.

| (7) | Med tanke på hur ekonomiskt betydande unionens fiskeverksamhet i Cooköarnas fiskeområden är och med tanke på behovet av att undvika avbrott i denna verksamhet när det befintliga protokollet löper ut bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på hur ekonomiskt betydande unionens fiskeverksamhet i Cooköarnas fiskeområden är och med tanke på behovet av att undvika avbrott i denna verksamhet när det befintliga protokollet löper ut bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt.

| (8) | Protokollet kommer att tillämpas provisoriskt från och med den dag då det undertecknas, så att unionsfartygen kan bedriva fiskeverksamhet. Denna förordning bör därför tillämpas från och med samma dag. |
| --- | --- |

(8)

Protokollet kommer att tillämpas provisoriskt från och med den dag då det undertecknas, så att unionsfartygen kan bedriva fiskeverksamhet. Denna förordning bör därför tillämpas från och med samma dag.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De fiskemöjligheter som fastställs i protokollet om genomförandet av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarnas regering (nedan kallat protokollet) ska fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

Snörpvadsfartyg för tonfisk:

| — | Spanien: 3 fartyg |
| --- | --- |

—

Spanien: 3 fartyg

| — | Frankrike: 1 fartyg |
| --- | --- |

—

Frankrike: 1 fartyg

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 17 december 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 november 2021.

På rådets vägnar

Z. POČIVALŠEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 131, 20.5.2016, s. 3.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2017/418 av den 28 februari 2017 om ingående på Europeiska unionens vägnar av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarnas regering och av det genomförandeprotokoll som fogas till avtalet (EUT L 64, 10.3.2017, s. 1).

2

(3)  
  EUT L 289, 25.10.2016, s. 1.

3

(4)  
  EUT L 395, 25.11.2020, s. 1.

4

(5)  Rådets beslut (EU) 2021/2317 av den 11 november 2021 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarnas regering (EUT L 463, 28.12.2021, s. 1).

5

---

| 28.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 462/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 462/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2021/2318

av den 21 december 2021

om stängning av fisket efter sill i norska vatten norr om 62°N och fiskezonen runt Jan Mayen för fartyg som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2021/92 (2) fastställs kvoter för 2021. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2021/92 (2) fastställs kvoter för 2021.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av sill i norska vatten norr om 62°N och fiskezonen runt Jan Mayen gjorda av fartyg som är registrerade i en av Europeiska unionens medlemsstater, eller som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg medfört att kvoten för 2021 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av sill i norska vatten norr om 62°N och fiskezonen runt Jan Mayen gjorda av fartyg som är registrerade i en av Europeiska unionens medlemsstater, eller som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg medfört att kvoten för 2021 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2021 som tilldelats Europeiska unionens medlemsstater för det bestånd av sill i norska vatten norr om 62°N och fiskezonen runt Jan Mayen som anges i bilagan ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i artikel 1, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i en av Europeiska unionens medlemsstater, eller som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg, ska vara förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2021/92 av den 28 januari 2021 om fastställande för 2021 av fiskemöjligheterna avseende vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 31, 29.1.2021, s. 31).

2

---

BILAGA

| Nr | 20/TQ92 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Europeiska unionen (alla medlemsstater) |
| Bestånd | HER/*2AJMN |
| Art | Sill (Clupea harengus) |
| Område | Norska vatten norr om 62°N och fiskezonen runt Jan Mayen |
| Datum | 30.11.2021 kl. 00.00 UTC |

Nr

20/TQ92

Medlemsstat

Europeiska unionen (alla medlemsstater)

Bestånd

HER/*2AJMN

Art

Sill (Clupea harengus)

Område

Norska vatten norr om 62°N och fiskezonen runt Jan Mayen

Datum

30.11.2021 kl. 00.00 UTC

---

| 28.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 462/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 462/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2319

av den 21 december 2021

om godkännande av unionsändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (”Terre Tollesi”/”Tullum” (SUB))

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 av den 17 oktober 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation (1), särskilt artikel 15.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har granskat ansökan om godkännande av unionsändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Terre Tollesi”/”Tullum”, som vidarebefordrades av Italien i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (2) jämförd med artikel 15 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har granskat ansökan om godkännande av unionsändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Terre Tollesi”/”Tullum”, som vidarebefordrades av Italien i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (2) jämförd med artikel 15 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33.

| (2) | Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av unionsändringarna av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av unionsändringarna av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen.

| (4) | Unionsändringarna av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 jämförd med artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(4)

Unionsändringarna av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 jämförd med artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2019/33.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ändringar av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Terre Tollesi”/”Tullum” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

2

(3)  
  EUT C 396, 30.9.2021, s. 15.

3

---

BESLUT

| 28.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 462/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 462/17

---

RÅDETS BESLUT (EU, Euratom) 2021/2320

av den 22 december 2021

om ändring av rådets arbetsordning

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 240.3, och

av följande skäl:

| (1) | När en akt ska antas av rådet med kvalificerad majoritet, måste det kontrolleras att de medlemsstater som utgör denna kvalificerade majoritet motsvarar minst 65 % av unionens befolkning. |
| --- | --- |

(1)

När en akt ska antas av rådet med kvalificerad majoritet, måste det kontrolleras att de medlemsstater som utgör denna kvalificerade majoritet motsvarar minst 65 % av unionens befolkning.

| (2) | Denna procentandel beräknas i enlighet med befolkningssiffrorna i bilaga III till rådets arbetsordning (arbetsordningen) (1). |
| --- | --- |

(2)

Denna procentandel beräknas i enlighet med befolkningssiffrorna i bilaga III till rådets arbetsordning (arbetsordningen) (1).

| (3) | I artikel 11.6 i arbetsordningen föreskrivs det att rådet, med verkan från och med den 1 januari varje år, ska anpassa sifferuppgifterna i den bilagan i enlighet med de uppgifter som Europeiska unionens statistikkontor innehar den 30 september föregående år. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 11.6 i arbetsordningen föreskrivs det att rådet, med verkan från och med den 1 januari varje år, ska anpassa sifferuppgifterna i den bilagan i enlighet med de uppgifter som Europeiska unionens statistikkontor innehar den 30 september föregående år.

| (4) | Arbetsordningen bör därför ändras i enlighet med detta för år 2022. |
| --- | --- |

(4)

Arbetsordningen bör därför ändras i enlighet med detta för år 2022.

| (5) | I enlighet med artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska artikel 240 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt tillämpas på Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska artikel 240 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt tillämpas på Europeiska atomenergigemenskapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till arbetsordningen ska ersättas med följande:

”BILAGA III

Sifferuppgifter om unionens befolkning och befolkningen i varje medlemsstat för tillämpning av bestämmelserna om omröstning med kvalificerad majoritet i rådet

| Medlemsstat | Befolkning | Procentandel av unionens befolkning (%) |
| --- | --- | --- |
| Tyskland | 83 120 520 | 18,57 |
| Frankrike | 67 439 614 | 15,07 |
| Italien | 59 862 348 | 13,38 |
| Spanien | 47 394 223 | 10,59 |
| Polen | 37 840 001 | 8,45 |
| Rumänien | 19 186 201 | 4,29 |
| Nederländerna | 17 617 840 | 3,94 |
| Belgien | 11 566 041 | 2,58 |
| Grekland | 10 682 547 | 2,39 |
| Tjeckien | 10 574 153 | 2,36 |
| Sverige | 10 370 000 | 2,32 |
| Portugal | 10 298 252 | 2,30 |
| Ungern | 9 730 772 | 2,17 |
| Österrike | 8 926 000 | 1,99 |
| Bulgarien | 6 916 548 | 1,55 |
| Danmark | 5 833 883 | 1,30 |
| Finland | 5 527 493 | 1,24 |
| Slovakien | 5 459 781 | 1,22 |
| Irland | 5 006 324 | 1,12 |
| Kroatien | 4 036 355 | 0,90 |
| Litauen | 2 795 680 | 0,62 |
| Slovenien | 2 108 977 | 0,47 |
| Lettland | 1 893 223 | 0,42 |
| Estland | 1 330 068 | 0,30 |
| Cypern | 896 000 | 0,20 |
| Luxemburg | 633 347 | 0,14 |
| Malta | 516 100 | 0,12 |
| EU 27 | 447 562 291 | |
| Tröskel (65 %) | 290 915 489 | |

Medlemsstat

Befolkning

Procentandel av unionens befolkning (%)

Tyskland

83 120 520

18,57

Frankrike

67 439 614

15,07

Italien

59 862 348

13,38

Spanien

47 394 223

10,59

Polen

37 840 001

8,45

Rumänien

19 186 201

4,29

Nederländerna

17 617 840

3,94

Belgien

11 566 041

2,58

Grekland

10 682 547

2,39

Tjeckien

10 574 153

2,36

Sverige

10 370 000

2,32

Portugal

10 298 252

2,30

Ungern

9 730 772

2,17

Österrike

8 926 000

1,99

Bulgarien

6 916 548

1,55

Danmark

5 833 883

1,30

Finland

5 527 493

1,24

Slovakien

5 459 781

1,22

Irland

5 006 324

1,12

Kroatien

4 036 355

0,90

Litauen

2 795 680

0,62

Slovenien

2 108 977

0,47

Lettland

1 893 223

0,42

Estland

1 330 068

0,30

Cypern

896 000

0,20

Luxemburg

633 347

0,14

Malta

516 100

0,12

EU 27

447 562 291

Tröskel (65 %)

290 915 489

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2022.

Utfärdat i Bryssel den 22 december 2021.

På rådets vägnar

G. DOVŽAN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

1

---