# Eiropas Savienības L 427/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 427 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 30. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 427

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 30. novembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2084 (2021. gada 24. novembris) par Savienības dalību Eiropas Metroloģijas partnerībā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2084 (2021. gada 24. novembris) par Savienības dalību Eiropas Metroloģijas partnerībā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2021/2085 (2021. gada 19. novembris), ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā Apvārsnis Eiropa un atceļ Regulas (EK) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 un (ES) Nr. 642/2014 | 17 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2086 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 II un IV pielikumu groza, lai ES mēslošanas līdzekļos kā komponentmateriālu kategoriju pievienotu izgulsnētus fosfātus un atvasinājumus (
  1
  ) | 120 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2087 (2021. gada 6. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 II, III un IV pielikumu groza, lai ES mēslošanas līdzekļos kā komponentmateriālu kategoriju pievienotu termiski oksidētus materiālus un atvasinājumus (
  1
  ) | 130 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2088 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 II, III un IV pielikumu groza, lai ES mēslošanas līdzekļos kā komponentmateriālu kategoriju pievienotu pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus (
  1
  ) | 140 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2089 (2021. gada 21. septembris), ar ko attiecībā uz noteiktām tādu preču kategorijām, kas rada zemu risku, precēm, kas ir daļa no pasažieru personīgās bagāžas, un lolojumdzīvniekiem, kuri ir atbrīvoti no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos, groza Deleģēto regulu (ES) 2019/2122 un ar ko attiecībā uz atsaucēm uz dažiem atceltiem tiesību aktiem groza minēto deleģēto regulu un Deleģēto regulu (ES) 2019/2074 (
  1
  ) | 149 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2090 (2021. gada 25. novembris), ar ko liedz atļauju titāna dioksīdu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  ) | 160 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2091 (2021. gada 26. novembris) par apropriāciju, kas pārnestas no 2021. finanšu gada, atlīdzināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktu | 162 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2092 (2021. gada 29. novembris) par atļauju kālija diformiātu lietot par barības piedevu nobarojamām cūkām un atšķirtiem sivēniem (
  1
  ) | 166 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2093 (2021. gada 29. novembris) par atļauju dinātrija 5′-guanilātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  ) | 169 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2094 (2021. gada 29. novembris) par atļauju dekokvinātu (Deccox un Avi-Deccox 60G) izmantot par barības piedevu gaļas cāļiem (atļaujas turētājs Zoetis Belgium SA) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1289/2004 (
  1
  ) | 173 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2095 (2021. gada 29. novembris) par atļauju L-lizīna bāzi, L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem (
  1
  ) | 179 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2096 (2021. gada 29. novembris), ar ko piešķir atļauju par visu sugu mājputnu, nobarojamu cūku, sivēnu un visu retāk audzētu sugu cūku barības piedevu lietot Trichoderma reesei (CBS 143953) producētu endo-1,4-beta-ksilanāzi (atļaujas turētājs: uzņēmums Danisco (UK) Ltd, ko Savienībā pārstāv uzņēmums Genencor International B.V.) (
  1
  ) | 187 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2097 (2021. gada 29. novembris), ar ko piešķir atļauju par gaļas un vaislas tītaru barības piedevu lietot benzoskābes, kalcija formiāta un fumārskābes preparātu (atļaujas turētājs: uzņēmums Novus Europe NV) (
  1
  ) | 190 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/2098 (2021. gada 25. novembris), ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija | 194 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2021/2085 (2021. gada 19. novembris), ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā Apvārsnis Eiropa un atceļ Regulas (EK) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 un (ES) Nr. 642/2014

17

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2086 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 II un IV pielikumu groza, lai ES mēslošanas līdzekļos kā komponentmateriālu kategoriju pievienotu izgulsnētus fosfātus un atvasinājumus (
  1
  )

1

120

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2087 (2021. gada 6. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 II, III un IV pielikumu groza, lai ES mēslošanas līdzekļos kā komponentmateriālu kategoriju pievienotu termiski oksidētus materiālus un atvasinājumus (
  1
  )

1

130

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2088 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 II, III un IV pielikumu groza, lai ES mēslošanas līdzekļos kā komponentmateriālu kategoriju pievienotu pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus (
  1
  )

1

140

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2089 (2021. gada 21. septembris), ar ko attiecībā uz noteiktām tādu preču kategorijām, kas rada zemu risku, precēm, kas ir daļa no pasažieru personīgās bagāžas, un lolojumdzīvniekiem, kuri ir atbrīvoti no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos, groza Deleģēto regulu (ES) 2019/2122 un ar ko attiecībā uz atsaucēm uz dažiem atceltiem tiesību aktiem groza minēto deleģēto regulu un Deleģēto regulu (ES) 2019/2074 (
  1
  )

1

149

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2090 (2021. gada 25. novembris), ar ko liedz atļauju titāna dioksīdu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  )

1

160

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2091 (2021. gada 26. novembris) par apropriāciju, kas pārnestas no 2021. finanšu gada, atlīdzināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktu

162

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2092 (2021. gada 29. novembris) par atļauju kālija diformiātu lietot par barības piedevu nobarojamām cūkām un atšķirtiem sivēniem (
  1
  )

1

166

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2093 (2021. gada 29. novembris) par atļauju dinātrija 5′-guanilātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  )

1

169

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2094 (2021. gada 29. novembris) par atļauju dekokvinātu (Deccox un Avi-Deccox 60G) izmantot par barības piedevu gaļas cāļiem (atļaujas turētājs Zoetis Belgium SA) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1289/2004 (
  1
  )

Deccox

Avi-Deccox 60G

Zoetis Belgium SA

1

173

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2095 (2021. gada 29. novembris) par atļauju L-lizīna bāzi, L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem (
  1
  )

1

179

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2096 (2021. gada 29. novembris), ar ko piešķir atļauju par visu sugu mājputnu, nobarojamu cūku, sivēnu un visu retāk audzētu sugu cūku barības piedevu lietot Trichoderma reesei (CBS 143953) producētu endo-1,4-beta-ksilanāzi (atļaujas turētājs: uzņēmums Danisco (UK) Ltd, ko Savienībā pārstāv uzņēmums Genencor International B.V.) (
  1
  )

Trichoderma reesei

Danisco (UK) Ltd

Genencor International B.V

1

187

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2097 (2021. gada 29. novembris), ar ko piešķir atļauju par gaļas un vaislas tītaru barības piedevu lietot benzoskābes, kalcija formiāta un fumārskābes preparātu (atļaujas turētājs: uzņēmums Novus Europe NV) (
  1
  )

Novus Europe NV

1

190

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/2098 (2021. gada 25. novembris), ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija

194

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/2082 (2021. gada 26. novembris), ar ko nosaka kārtību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 376/2014 īstenošanai attiecībā uz Eiropas vienoto riska klasifikācijas shēmu ( OV L 426, 29.11.2021. ) | 196 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/2082 (2021. gada 26. novembris), ar ko nosaka kārtību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 376/2014 īstenošanai attiecībā uz Eiropas vienoto riska klasifikācijas shēmu ( OV L 426, 29.11.2021. )

( OV L 426, 29.11.2021. )

196

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

LĒMUMI

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/2084

(2021. gada 24. novembris)

par Savienības dalību Eiropas Metroloģijas partnerībā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 185. pantu un 188. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Lai panāktu vislielāko iespējamo Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (3) tika izveidota pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, kas paredz politisku sistēmu un tiesisku regulējumu Eiropas partnerībām ar privātā vai publiskā sektora partneriem, vai abiem. Eiropas partnerības ir nozīmīgs pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” politikas pieejas elements. Tās tiek izveidotas, lai īstenotu Savienības saistības un prioritātes, uz kurām vērsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, un nodrošinātu skaidru ietekmi uz Savienību, tās iedzīvotājiem un vidi, un to var efektīvāk sasniegt nevis Savienība viena pati, bet gan partnerībā, īstenojot stratēģisku redzējumu, kas partneriem ir kopīgs un ko tie ir apņēmušies īstenot. |
| --- | --- |

(1)

Lai panāktu vislielāko iespējamo Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (3) tika izveidota pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, kas paredz politisku sistēmu un tiesisku regulējumu Eiropas partnerībām ar privātā vai publiskā sektora partneriem, vai abiem. Eiropas partnerības ir nozīmīgs pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” politikas pieejas elements. Tās tiek izveidotas, lai īstenotu Savienības saistības un prioritātes, uz kurām vērsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, un nodrošinātu skaidru ietekmi uz Savienību, tās iedzīvotājiem un vidi, un to var efektīvāk sasniegt nevis Savienība viena pati, bet gan partnerībā, īstenojot stratēģisku redzējumu, kas partneriem ir kopīgs un ko tie ir apņēmušies īstenot.

| (2) | Jo īpaši ir paredzams, ka Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” II pīlārā “Globāli izaicinājumi un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” (II pīlārs) būs svarīga nozīme, lai sasniegu stratēģiskos mērķus: paātrināt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu (ANO IAM) sasniegšanu, saistību izpildi, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (4) (“Parīzes nolīgums”), kā arī pārejas uz zaļu un digitālu Eiropu īstenošanu, vienlaikus veicinot sociāli, ekonomiski un vidiski noturīgu atveseļošanu. Eiropas partnerībām ir svarīga nozīme tādu sarežģītu pārrobežu jautājumu risināšanā, kuriem vajadzīga integrēta pieeja. Tās nodrošina iespēju pievērsties ar pārveidi saistītajām, sistēmiskajām un tirgus nepilnībām, apvienojot plašu dalībnieku loku no vērtības ķēdēm, pētniecības un inovācijas jomām un rūpniecības ekosistēmām, lai strādātu pie kopīga redzējuma un to pārvērstu konkrētos ceļvežos un koordinētā darbību īstenošanā. Turklāt tās ļauj centienus un resursus koncentrēt uz kopīgām prioritātēm, lai risinātu sarežģītus jautājumus, kas gaidāmi nākotnē, un tādējādi sniegtu labumu sabiedrībai. |
| --- | --- |

(2)

Jo īpaši ir paredzams, ka Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” II pīlārā “Globāli izaicinājumi un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” (II pīlārs) būs svarīga nozīme, lai sasniegu stratēģiskos mērķus: paātrināt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu (ANO IAM) sasniegšanu, saistību izpildi, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (4) (“Parīzes nolīgums”), kā arī pārejas uz zaļu un digitālu Eiropu īstenošanu, vienlaikus veicinot sociāli, ekonomiski un vidiski noturīgu atveseļošanu. Eiropas partnerībām ir svarīga nozīme tādu sarežģītu pārrobežu jautājumu risināšanā, kuriem vajadzīga integrēta pieeja. Tās nodrošina iespēju pievērsties ar pārveidi saistītajām, sistēmiskajām un tirgus nepilnībām, apvienojot plašu dalībnieku loku no vērtības ķēdēm, pētniecības un inovācijas jomām un rūpniecības ekosistēmām, lai strādātu pie kopīga redzējuma un to pārvērstu konkrētos ceļvežos un koordinētā darbību īstenošanā. Turklāt tās ļauj centienus un resursus koncentrēt uz kopīgām prioritātēm, lai risinātu sarežģītus jautājumus, kas gaidāmi nākotnē, un tādējādi sniegtu labumu sabiedrībai.

| (3) | Lai īstenotu prioritātes un panāktu ietekmi, Eiropas partnerības būtu jāveido, plaši iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas visā Eiropā, tostarp rūpniecības nozari, augstākās izglītības iestādes, pētniecības organizācijas, struktūras, kurām uzticēta sabiedrisku pakalpojuma sniegšana vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp fondus, kas atbalsta vai veic pētniecību un inovāciju. Eiropas partnerības arī būtu jāizmanto kā viens no pasākumiem sadarbības un sinerģiju nostiprināšanai starptautiskā līmenī privātā sektora partneru vidū un publiskā sektora partneru vidū, kā arī starp tiem, tostarp, apvienojot pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu investīcijas pētniecībā un inovācijā, dodot savstarpēju labumu cilvēkiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(3)

Lai īstenotu prioritātes un panāktu ietekmi, Eiropas partnerības būtu jāveido, plaši iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas visā Eiropā, tostarp rūpniecības nozari, augstākās izglītības iestādes, pētniecības organizācijas, struktūras, kurām uzticēta sabiedrisku pakalpojuma sniegšana vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp fondus, kas atbalsta vai veic pētniecību un inovāciju. Eiropas partnerības arī būtu jāizmanto kā viens no pasākumiem sadarbības un sinerģiju nostiprināšanai starptautiskā līmenī privātā sektora partneru vidū un publiskā sektora partneru vidū, kā arī starp tiem, tostarp, apvienojot pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu investīcijas pētniecībā un inovācijā, dodot savstarpēju labumu cilvēkiem un uzņēmumiem.

| (4) | Būtu jāizveido Eiropas Metroloģijas partnerība. Tiek paredzēts, ka šāda partnerība būtu efektīvāka salīdzinājumā ar tradicionāliem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vai līdzfinansētām partnerībām atbilstīgi darba programmām, kuras sagatavo 2. pīlāra saistīto kopu ietvaros. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāizveido Eiropas Metroloģijas partnerība. Tiek paredzēts, ka šāda partnerība būtu efektīvāka salīdzinājumā ar tradicionāliem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vai līdzfinansētām partnerībām atbilstīgi darba programmām, kuras sagatavo 2. pīlāra saistīto kopu ietvaros.

| (5) | Eiropas Metroloģijas partnerībai (“Metroloģijas partnerība”) savs uzdevums un mērķi būtu jāīsteno skaidrā, vienkāršā un elastīgā veidā, lai tā būtu pievilcīgāka nozarei, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”) un visām citām attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Metroloģijas partnerībai (“Metroloģijas partnerība”) savs uzdevums un mērķi būtu jāīsteno skaidrā, vienkāršā un elastīgā veidā, lai tā būtu pievilcīgāka nozarei, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”) un visām citām attiecīgajām ieinteresētajām personām.

| (6) | Metroloģijas partnerībai būtu jāveicina un jāapbalvo zinātniskā izcilība un jāatbalsta Savienībā radīto pētniecības un inovācijas rezultātu ieviešana un sistemātiska izmantošana, tostarp, nodrošinot, ka tās darbību īstenošanā tiek ņemti vērā modernākie zinātnes un fundamentālo pētījumu rezultāti. Tai arī būtu jācenšas nodrošināt, ka nozare, inovatori un galu galā sabiedrība ievieš un izmanto tās darbību rezultātus. |
| --- | --- |

(6)

Metroloģijas partnerībai būtu jāveicina un jāapbalvo zinātniskā izcilība un jāatbalsta Savienībā radīto pētniecības un inovācijas rezultātu ieviešana un sistemātiska izmantošana, tostarp, nodrošinot, ka tās darbību īstenošanā tiek ņemti vērā modernākie zinātnes un fundamentālo pētījumu rezultāti. Tai arī būtu jācenšas nodrošināt, ka nozare, inovatori un galu galā sabiedrība ievieš un izmanto tās darbību rezultātus.

| (7) | Lai garantētu zinātnisko izcilību un saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 13. pantu Metroloģijas partnerībai būtu jāveicina akadēmiskā brīvība visās iesaistītajās valstīs, jo īpaši brīvība veikt zinātnisko pētniecību, un jāveicina visaugstākie zinātniskās integritātes standarti. |
| --- | --- |

(7)

Lai garantētu zinātnisko izcilību un saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 13. pantu Metroloģijas partnerībai būtu jāveicina akadēmiskā brīvība visās iesaistītajās valstīs, jo īpaši brīvība veikt zinātnisko pētniecību, un jāveicina visaugstākie zinātniskās integritātes standarti.

| (8) | Saskaņā ar Regulā (ES) 2021/695 noteiktajiem mērķiem jebkurai dalībvalstij un jebkurai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajai trešajai valstij vajadzētu būt tiesībām piedalīties Metroloģijas partnerībā. Lai nodrošinātu papildināmību Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) un ar citām kaimiņvalstīm, citām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties Metroloģijas partnerībā, ar iesaistīto valstu piekrišanu noslēdzot attiecīgu starptautisku nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību ar Savienību. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulā (ES) 2021/695 noteiktajiem mērķiem jebkurai dalībvalstij un jebkurai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajai trešajai valstij vajadzētu būt tiesībām piedalīties Metroloģijas partnerībā. Lai nodrošinātu papildināmību Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) un ar citām kaimiņvalstīm, citām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties Metroloģijas partnerībā, ar iesaistīto valstu piekrišanu noslēdzot attiecīgu starptautisku nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību ar Savienību.

| (9) | Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ievieš stratēģiskāku, saskaņotāku un vairāk uz ietekmi vērstu pieeju Eiropas partnerībām, izmantojot atziņas, kas gūtas pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014–2020), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (5), starpposma izvērtējumā. Regula (ES) 2021/695 sniedz iespēju efektīvāk izmantot institucionalizētas Eiropas partnerības, jo īpaši, pievēršoties skaidriem mērķiem, rezultātiem un ietekmei, ko var sasniegt līdz 2030. gadam, un nodrošinot skaidru ieguldījumu saistītajās Savienības politikas prioritātēs un politikās. Cieša sadarbība, papildināmība un sinerģijas ar citām attiecīgām programmām un iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, tostarp ar Eiropas Pētniecības padomi un Eiropas Inovācijas padomi, un jo īpaši ar citām Eiropas partnerībām, būs svarīga, lai veicinātu turpmākas inovācijas un pētniecību citās jomās, panāktu lielāku ietekmi un nodrošinātu, ka rezultāti tiek izmantoti visās attiecīgajās jomās, kurās tehnoloģiju attīstība ir saistīta ar metroloģiju, tādās kā digitalizācija, mākslīgais intelekts, enerģētika, viedā veselības aprūpe, klimats, autonoma satiksme un aprites ekonomika. |
| --- | --- |

(9)

Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ievieš stratēģiskāku, saskaņotāku un vairāk uz ietekmi vērstu pieeju Eiropas partnerībām, izmantojot atziņas, kas gūtas pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014–2020), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (5), starpposma izvērtējumā. Regula (ES) 2021/695 sniedz iespēju efektīvāk izmantot institucionalizētas Eiropas partnerības, jo īpaši, pievēršoties skaidriem mērķiem, rezultātiem un ietekmei, ko var sasniegt līdz 2030. gadam, un nodrošinot skaidru ieguldījumu saistītajās Savienības politikas prioritātēs un politikās. Cieša sadarbība, papildināmība un sinerģijas ar citām attiecīgām programmām un iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, tostarp ar Eiropas Pētniecības padomi un Eiropas Inovācijas padomi, un jo īpaši ar citām Eiropas partnerībām, būs svarīga, lai veicinātu turpmākas inovācijas un pētniecību citās jomās, panāktu lielāku ietekmi un nodrošinātu, ka rezultāti tiek izmantoti visās attiecīgajās jomās, kurās tehnoloģiju attīstība ir saistīta ar metroloģiju, tādās kā digitalizācija, mākslīgais intelekts, enerģētika, viedā veselības aprūpe, klimats, autonoma satiksme un aprites ekonomika.

| (10) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 555/2014/ES (6) Savienība veica finansiālu ieguldījumu Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā (EMPIR), kas ir atbilstīgs EMPIR iesaistīto valstu ieguldījumam, bet nepārsniedz 300 000 000 EURpamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbības laikā. Pamatojoties uz EMPIR starpposma novērtējumu, kas veikts 2017. gada jūlijā, tika ierosināta jauna iniciatīva. |
| --- | --- |

(10)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 555/2014/ES (6) Savienība veica finansiālu ieguldījumu Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā (EMPIR), kas ir atbilstīgs EMPIR iesaistīto valstu ieguldījumam, bet nepārsniedz 300 000 000 EURpamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbības laikā. Pamatojoties uz EMPIR starpposma novērtējumu, kas veikts 2017. gada jūlijā, tika ierosināta jauna iniciatīva.

| (11) | Savienības finansiālais ieguldījums Metroloģijas partnerībā būtu jāsaista ar iesaistīto valstu oficiālu apņemšanos nodrošināt finansiālu ieguldījumu Metroloģijas partnerības īstenošanā un izpildīt minētās apņemšanās. No iesaistīto valstu iemaksām būtu jāsedz arī Metroloģijas partnerības administratīvās izmaksas, kas attiecas uz īstenošanu, nepārsniedzot 5 % no tās budžeta. Iesaistītajām valstīm būtu jāapņemas vajadzības gadījumā palielināt savu ieguldījumu Metroloģijas partnerībā, un šim nolūkam būtu jāparedz iespēja sniegt rezerves finansējumu, lai nodrošinātu to spēju finansēt savas valsts subjektus, valsts metroloģijas institūtus (VMI) un norīkotos institūtus (NI), kas piedalās Metroloģijas partnerības darbībās. Lai būtu iespējams kopīgi īstenot Metroloģijas partnerību, ir vajadzīga īstenošanas struktūra. Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un attiecīgajiem netiešas pārvaldības noteikumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (7). |
| --- | --- |

(11)

Savienības finansiālais ieguldījums Metroloģijas partnerībā būtu jāsaista ar iesaistīto valstu oficiālu apņemšanos nodrošināt finansiālu ieguldījumu Metroloģijas partnerības īstenošanā un izpildīt minētās apņemšanās. No iesaistīto valstu iemaksām būtu jāsedz arī Metroloģijas partnerības administratīvās izmaksas, kas attiecas uz īstenošanu, nepārsniedzot 5 % no tās budžeta. Iesaistītajām valstīm būtu jāapņemas vajadzības gadījumā palielināt savu ieguldījumu Metroloģijas partnerībā, un šim nolūkam būtu jāparedz iespēja sniegt rezerves finansējumu, lai nodrošinātu to spēju finansēt savas valsts subjektus, valsts metroloģijas institūtus (VMI) un norīkotos institūtus (NI), kas piedalās Metroloģijas partnerības darbībās. Lai būtu iespējams kopīgi īstenot Metroloģijas partnerību, ir vajadzīga īstenošanas struktūra. Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un attiecīgajiem netiešas pārvaldības noteikumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (7).

| (12) | Metroloģijas partnerība, kas saskaņota ar Savienības politiskajām prioritātēm, tostarp Eiropas zaļo kursu, prioritātēm “ekonomika cilvēku labā” un “digitālajam laikmetam gatava Eiropa”, būtu jāīsteno desmit gadu laikposmā – no 2021. līdz 2031. gadam. Metroloģijas partnerībā būtu jāiekļauj jaunas darbības, kādu nav EMPIR, un jo īpaši Eiropas metroloģijas tīklu izveide, kuri būtu jāizveido atklātā un pārredzamā veidā ar mērķi reaģēt uz steidzami risināmiem sabiedriskas nozīmes uzdevumiem un vides izaicinājumiem, un metroloģijas vajadzībām, ko rada topošās tehnoloģijas un inovācijas. Metroloģijas spējai, ko nodrošina ar minētajiem tīkliem, vajadzētu būt līdzvērtīgai pārējām pasaulē vadošajām metroloģijas sistēmām un salīdzināmai ar tām, apliecinot pasaules klases izcilību. Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas laikā būtu jāizsludina uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus Metroloģijas partnerības ietvaros, un tiem vajadzētu būt atklātiem, pārredzamiem un konkurētspējīgiem. Metroloģijas partnerībai būtu jāveicina talantu aprite un prasmju attīstība, tostarp, izmantojot prasmju apguves un pārkvalifikācijas iespējas. |
| --- | --- |

(12)

Metroloģijas partnerība, kas saskaņota ar Savienības politiskajām prioritātēm, tostarp Eiropas zaļo kursu, prioritātēm “ekonomika cilvēku labā” un “digitālajam laikmetam gatava Eiropa”, būtu jāīsteno desmit gadu laikposmā – no 2021. līdz 2031. gadam. Metroloģijas partnerībā būtu jāiekļauj jaunas darbības, kādu nav EMPIR, un jo īpaši Eiropas metroloģijas tīklu izveide, kuri būtu jāizveido atklātā un pārredzamā veidā ar mērķi reaģēt uz steidzami risināmiem sabiedriskas nozīmes uzdevumiem un vides izaicinājumiem, un metroloģijas vajadzībām, ko rada topošās tehnoloģijas un inovācijas. Metroloģijas spējai, ko nodrošina ar minētajiem tīkliem, vajadzētu būt līdzvērtīgai pārējām pasaulē vadošajām metroloģijas sistēmām un salīdzināmai ar tām, apliecinot pasaules klases izcilību. Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas laikā būtu jāizsludina uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus Metroloģijas partnerības ietvaros, un tiem vajadzētu būt atklātiem, pārredzamiem un konkurētspējīgiem. Metroloģijas partnerībai būtu jāveicina talantu aprite un prasmju attīstība, tostarp, izmantojot prasmju apguves un pārkvalifikācijas iespējas.

| (13) | Metroloģijas partnerības darbības būtu jāveic saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un pētniecības un inovācijas prioritātēm un saskaņā ar vispārīgajiem principiem un nosacījumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2021/695 10. pantā un III pielikumā, cita starpā atbalstot inovatīvu risinājumu ieviešanu Eiropas rūpniecībā, jo īpaši no MVU puses, un galu galā sabiedrībā. |
| --- | --- |

(13)

Metroloģijas partnerības darbības būtu jāveic saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un pētniecības un inovācijas prioritātēm un saskaņā ar vispārīgajiem principiem un nosacījumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2021/695 10. pantā un III pielikumā, cita starpā atbalstot inovatīvu risinājumu ieviešanu Eiropas rūpniecībā, jo īpaši no MVU puses, un galu galā sabiedrībā.

| (14) | Būtu jānosaka maksimālais apjoms Savienības finansiālajam ieguldījumam Metroloģijas partnerībā visā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbības laikā. Minētā maksimālā apjoma robežās Savienības finansiālajam ieguldījumam vajadzētu tiekties uz apjomu, kāds ir iesaistīto valstu ieguldījumam, lai panāktu spēcīgu sviras efektu un nodrošinātu iesaistīto valstu programmu spēcīgāku integrāciju. |
| --- | --- |

(14)

Būtu jānosaka maksimālais apjoms Savienības finansiālajam ieguldījumam Metroloģijas partnerībā visā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbības laikā. Minētā maksimālā apjoma robežās Savienības finansiālajam ieguldījumam vajadzētu tiekties uz apjomu, kāds ir iesaistīto valstu ieguldījumam, lai panāktu spēcīgu sviras efektu un nodrošinātu iesaistīto valstu programmu spēcīgāku integrāciju.

| (15) | Metroloģijas partnerība būtu jāfinansē no Savienības programmām saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, kā noteikts Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (8). Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu Metroloģijas partnerībai vajadzētu būt skaidrai dzīves cikla pieejai. Lai pienācīgi aizsargātu Savienības finanšu intereses, Metroloģijas partnerība būtu jāizveido uz laiku līdz 2031. gada 31. decembrim, lai tā varētu īstenot savus pienākumus attiecībā uz dotāciju īstenošanu līdz pēdējo uzsākto netiešo darbību pabeigšanai. |
| --- | --- |

(15)

Metroloģijas partnerība būtu jāfinansē no Savienības programmām saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, kā noteikts Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (8). Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu Metroloģijas partnerībai vajadzētu būt skaidrai dzīves cikla pieejai. Lai pienācīgi aizsargātu Savienības finanšu intereses, Metroloģijas partnerība būtu jāizveido uz laiku līdz 2031. gada 31. decembrim, lai tā varētu īstenot savus pienākumus attiecībā uz dotāciju īstenošanu līdz pēdējo uzsākto netiešo darbību pabeigšanai.

| (16) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 3. pantu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējais mērķis ir nodrošināt zinātnē un pētniecībā veikto Savienības investīciju zinātnisko, tehnoloģisko, ekonomisko un sociālo ietekmi, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un visās dalībvalstīs veicinātu Savienības konkurētspēju, tostarp rūpniecībā, īstenot Savienības stratēģiskās prioritātes un palīdzēt īstenot Savienības mērķus un politikas, risināt globālus izaicinājumus, tostarp sasniegt ANO IAM, ievērojot principus, kas noteikti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un saskaņā ar Parīzes nolīgumu, un stiprināt Eiropas Pētniecības telpu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 3. pantu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējais mērķis ir nodrošināt zinātnē un pētniecībā veikto Savienības investīciju zinātnisko, tehnoloģisko, ekonomisko un sociālo ietekmi, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un visās dalībvalstīs veicinātu Savienības konkurētspēju, tostarp rūpniecībā, īstenot Savienības stratēģiskās prioritātes un palīdzēt īstenot Savienības mērķus un politikas, risināt globālus izaicinājumus, tostarp sasniegt ANO IAM, ievērojot principus, kas noteikti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un saskaņā ar Parīzes nolīgumu, un stiprināt Eiropas Pētniecības telpu.

| (17) | Iesaistītās valstis ir vienojušās par īstenošanas struktūru iepriekšējām iniciatīvām, proti, Eiropas metroloģijas pētniecības programmai (EMRP) un EMPIR. 2007. gadā kā šāda struktūra tika izveidota EURAMET e.V. (EURAMET) – Eiropas reģionālā metroloģijas organizācija un bezpeļņas apvienība, kas darbojas saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem. EURAMET ir arī uzdevumi un pienākumi, kas saistīti ar metroloģijas saskaņošanu plašākā Eiropas un pasaules mērogā. Par EURAMET locekļiem var kļūt visi Eiropas VMI, bet Eiropas NI – par asociētajiem locekļiem. Dalība EURAMET nav atkarīga no tā, vai valstī ir metroloģijas pētniecības programmas. Tā kā saskaņā ar EMPIR starpposma novērtējuma ziņojumu pārvaldības struktūra EURAMET ir izrādījusies efektīva un ļoti kvalitatīva EMRP un EMPIR īstenošanā, EURAMET būtu jāizmanto arī Metroloģijas partnerības īstenošanai. Tāpēc EURAMET būtu jāpārvalda Savienības finansiālais ieguldījums. |
| --- | --- |

(17)

Iesaistītās valstis ir vienojušās par īstenošanas struktūru iepriekšējām iniciatīvām, proti, Eiropas metroloģijas pētniecības programmai (EMRP) un EMPIR. 2007. gadā kā šāda struktūra tika izveidota EURAMET e.V. (EURAMET) – Eiropas reģionālā metroloģijas organizācija un bezpeļņas apvienība, kas darbojas saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem. EURAMET ir arī uzdevumi un pienākumi, kas saistīti ar metroloģijas saskaņošanu plašākā Eiropas un pasaules mērogā. Par EURAMET locekļiem var kļūt visi Eiropas VMI, bet Eiropas NI – par asociētajiem locekļiem. Dalība EURAMET nav atkarīga no tā, vai valstī ir metroloģijas pētniecības programmas. Tā kā saskaņā ar EMPIR starpposma novērtējuma ziņojumu pārvaldības struktūra EURAMET ir izrādījusies efektīva un ļoti kvalitatīva EMRP un EMPIR īstenošanā, EURAMET būtu jāizmanto arī Metroloģijas partnerības īstenošanai. Tāpēc EURAMET būtu jāpārvalda Savienības finansiālais ieguldījums.

| (18) | Finansiālās iemaksas Metroloģijas partnerībā būtu jāpārvalda centralizēti un tas būtu jādara EURAMET saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 10. panta 1. punktu. Tam nebūtu jāskar iespēja iesaistītajām valstīm sniegt tiešas finansiālās iemaksas izraudzītajiem VMI, pamatojoties uz koordinētu pieeju ar Metroloģijas partnerības komitejas starpniecību. |
| --- | --- |

(18)

Finansiālās iemaksas Metroloģijas partnerībā būtu jāpārvalda centralizēti un tas būtu jādara EURAMET saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 10. panta 1. punktu. Tam nebūtu jāskar iespēja iesaistītajām valstīm sniegt tiešas finansiālās iemaksas izraudzītajiem VMI, pamatojoties uz koordinētu pieeju ar Metroloģijas partnerības komitejas starpniecību.

| (19) | Metroloģijas partnerībai būtu jācenšas efektīvi veicināt vienlīdzīgas iespējas visiem, un jo īpaši pēc iespējas nodrošināt dzimumu līdzsvaru attiecīgajās Metroloģijas partnerības struktūrās, kā arī vērtēšanas komisijās un citās attiecīgās padomdevējās struktūrās. |
| --- | --- |

(19)

Metroloģijas partnerībai būtu jācenšas efektīvi veicināt vienlīdzīgas iespējas visiem, un jo īpaši pēc iespējas nodrošināt dzimumu līdzsvaru attiecīgajās Metroloģijas partnerības struktūrās, kā arī vērtēšanas komisijās un citās attiecīgās padomdevējās struktūrās.

| (20) | Ievērojot Regulas (ES) 2021/695 49. panta 4. punktu un attiecīgos noteikumus par Komisijas ekspertu grupām, Komisijai būtu jāizraugās Metroloģijas partnerībai vadības grupas locekļi, jo īpaši, pienācīgi ņemot vērā attiecīgu informāciju par jebkādu interešu konfliktu. |
| --- | --- |

(20)

Ievērojot Regulas (ES) 2021/695 49. panta 4. punktu un attiecīgos noteikumus par Komisijas ekspertu grupām, Komisijai būtu jāizraugās Metroloģijas partnerībai vadības grupas locekļi, jo īpaši, pienācīgi ņemot vērā attiecīgu informāciju par jebkādu interešu konfliktu.

| (21) | Lai sasniegtu Metroloģijas partnerības mērķus, EURAMET būtu jāsniedz finansiāls atbalsts galvenokārt dotāciju veidā to darbību dalībniekiem, kas izraudzītas EURAMET līmenī. Minētās darbības būtu jāizraugās pēc atklātiem, pārredzamiem un konkurētspējīgiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, par kuriem atbild EURAMET. Metroloģijas partnerībai būtu jāpieliek visas pūles, lai palielinātu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pamanāmību, savlaicīgi tos dalībnieku ievērībai publicējot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” portālā un šos uzaicinājumus plaši popularizējot un izplatot nolūkā palielināt jaunpienācēju dalību. Sarindojumam vajadzētu būt saistošam attiecībā uz priekšlikumu izraudzīšanos un finansējuma piešķiršanu no Savienības finansiālā ieguldījuma un no iesaistīto valstu finansiālajām iemaksām attiecīgajiem pētniecības projektiem un saistītajām darbībām. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 28. panta 3. punktu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darba programmu, gada darba programmā ex aequo priekšlikumu izskatīšanas noteikumos būtu jāvar iekļaut nosacījumus par MVU iesaisti, dzimumu līdztiesību un ģeogrāfisko pārstāvību. Arī darbībām, ko finansē no iesaistīto valstu iemaksām Eiropas metroloģijas tīklos, vajadzētu būt EURAMET atbildībā. |
| --- | --- |

(21)

Lai sasniegtu Metroloģijas partnerības mērķus, EURAMET būtu jāsniedz finansiāls atbalsts galvenokārt dotāciju veidā to darbību dalībniekiem, kas izraudzītas EURAMET līmenī. Minētās darbības būtu jāizraugās pēc atklātiem, pārredzamiem un konkurētspējīgiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, par kuriem atbild EURAMET. Metroloģijas partnerībai būtu jāpieliek visas pūles, lai palielinātu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pamanāmību, savlaicīgi tos dalībnieku ievērībai publicējot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” portālā un šos uzaicinājumus plaši popularizējot un izplatot nolūkā palielināt jaunpienācēju dalību. Sarindojumam vajadzētu būt saistošam attiecībā uz priekšlikumu izraudzīšanos un finansējuma piešķiršanu no Savienības finansiālā ieguldījuma un no iesaistīto valstu finansiālajām iemaksām attiecīgajiem pētniecības projektiem un saistītajām darbībām. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 28. panta 3. punktu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darba programmu, gada darba programmā ex aequo priekšlikumu izskatīšanas noteikumos būtu jāvar iekļaut nosacījumus par MVU iesaisti, dzimumu līdztiesību un ģeogrāfisko pārstāvību. Arī darbībām, ko finansē no iesaistīto valstu iemaksām Eiropas metroloģijas tīklos, vajadzētu būt EURAMET atbildībā.

| (22) | Uz līdzdalību netiešajās darbībās, ko finansē Metroloģijas partnerība, attiecas Regula (ES) 2021/695. Tomēr, ņemot vērā Metroloģijas partnerības īpašās darbības vajadzības, jo īpaši vajadzību izveidot un pārvaldīt topošos Eiropas metroloģijas tīklus un veicināt iesaistīto valstu pienācīgu finansiālo līdzdalību, vajadzētu būt iespējai paredzēt, ka koordinatora lomu netiešajās darbībās – no priekšlikuma iesniegšanas brīža līdz projekta beigām –piešķir vienīgi iesaistīto valstu VMI un NI, absolūtas nepieciešamības gadījumā, un ņemot vērā vadības grupas ieteikumus, ja tādi ir. |
| --- | --- |

(22)

Uz līdzdalību netiešajās darbībās, ko finansē Metroloģijas partnerība, attiecas Regula (ES) 2021/695. Tomēr, ņemot vērā Metroloģijas partnerības īpašās darbības vajadzības, jo īpaši vajadzību izveidot un pārvaldīt topošos Eiropas metroloģijas tīklus un veicināt iesaistīto valstu pienācīgu finansiālo līdzdalību, vajadzētu būt iespējai paredzēt, ka koordinatora lomu netiešajās darbībās – no priekšlikuma iesniegšanas brīža līdz projekta beigām –piešķir vienīgi iesaistīto valstu VMI un NI, absolūtas nepieciešamības gadījumā, un ņemot vērā vadības grupas ieteikumus, ja tādi ir.

| (23) | Iesaistīto valstu iemaksas būtu jānodrošina, izmantojot to VMI un to NI institucionālo finansējumu. Ļoti dažādajām pamatā esošajām darbībām būtu jāveicina Metroloģijas partnerības mērķu sasniegšana, un tās būtu jāizklāsta gada darba programmās, norādot saiknes ar darbības izmaksām un izdevumiem. No iemaksām būtu jāsedz inter alia to pakalpojumu izmaksas, kuri tieši nodrošina kalibrāciju, un citu līdz starptautiskajai mērvienību sistēmai izsekojamu pakalpojumu izmaksas. Iesaistīto valstu iemaksām būtu jāietver arī finansiāls ieguldījums Metroloģijas partnerības administratīvo izmaksu segšanā. |
| --- | --- |

(23)

Iesaistīto valstu iemaksas būtu jānodrošina, izmantojot to VMI un to NI institucionālo finansējumu. Ļoti dažādajām pamatā esošajām darbībām būtu jāveicina Metroloģijas partnerības mērķu sasniegšana, un tās būtu jāizklāsta gada darba programmās, norādot saiknes ar darbības izmaksām un izdevumiem. No iemaksām būtu jāsedz inter alia to pakalpojumu izmaksas, kuri tieši nodrošina kalibrāciju, un citu līdz starptautiskajai mērvienību sistēmai izsekojamu pakalpojumu izmaksas. Iesaistīto valstu iemaksām būtu jāietver arī finansiāls ieguldījums Metroloģijas partnerības administratīvo izmaksu segšanā.

| (24) | Lai nodrošinātu Metroloģijas partnerības atklātību un pārredzamību, un pieejamību, uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus būtu lietotājdraudzīgā veidā jāpublicē arī vienotajā dalībnieku portālā, kā arī izmantojot citus pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, ko pārvalda Komisija. Lai sadarbotos ar ieinteresētajām personām un sabiedrību un piesaistītu jaunpienācējus no plaša pētniecības un nozares ieinteresēto personu loka, tostarp MVU, augstākās izglītības iestādēm, pētniecības organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, Metroloģijas partnerībai būtu jāveic plašs informēšanas pasākumu klāsts, tostarp rezultātu izplatīšana un izmantošana, popularizēšanas un informētības palielināšanas pasākumi un Metroloģijas partnerības popularizēšana ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu Metroloģijas partnerības atklātību un pārredzamību, un pieejamību, uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus būtu lietotājdraudzīgā veidā jāpublicē arī vienotajā dalībnieku portālā, kā arī izmantojot citus pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, ko pārvalda Komisija. Lai sadarbotos ar ieinteresētajām personām un sabiedrību un piesaistītu jaunpienācējus no plaša pētniecības un nozares ieinteresēto personu loka, tostarp MVU, augstākās izglītības iestādēm, pētniecības organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, Metroloģijas partnerībai būtu jāveic plašs informēšanas pasākumu klāsts, tostarp rezultātu izplatīšana un izmantošana, popularizēšanas un informētības palielināšanas pasākumi un Metroloģijas partnerības popularizēšana ārpus Savienības.

| (25) | Finansēšanas modeļa darbība attiecībā uz Savienības un ārpussavienības finansējuma atbilstības principu būtu atkārtoti jānovērtē Metroloģijas partnerības starpposma izvērtēšanas laikā, lai pārliecinātos, ka tiek ievērots atbilstības princips attiecībā uz iesaistīto valstu finansiālajam iemaksām. |
| --- | --- |

(25)

Finansēšanas modeļa darbība attiecībā uz Savienības un ārpussavienības finansējuma atbilstības principu būtu atkārtoti jānovērtē Metroloģijas partnerības starpposma izvērtēšanas laikā, lai pārliecinātos, ka tiek ievērots atbilstības princips attiecībā uz iesaistīto valstu finansiālajam iemaksām.

| (26) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – vajadzības gadījumā – administratīvus un finansiālus sodus. |
| --- | --- |

(26)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – vajadzības gadījumā – administratīvus un finansiālus sodus.

| (27) | Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, Komisijai vajadzētu būt tiesībām izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt vai Savienības finansiālo ieguldījumu, ja Metroloģijas partnerību īsteno neatbilstoši, tikai daļēji vai novēloti vai ja iesaistītā valsts ieguldījumu Metroloģijas partnerības finansēšanā nesniedz vai sniedz tikai daļēji vai novēloti. Minētās tiesības būtu jāparedz iemaksu nolīgumā, kas jānoslēdz starp Savienību un EURAMET. |
| --- | --- |

(27)

Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, Komisijai vajadzētu būt tiesībām izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt vai Savienības finansiālo ieguldījumu, ja Metroloģijas partnerību īsteno neatbilstoši, tikai daļēji vai novēloti vai ja iesaistītā valsts ieguldījumu Metroloģijas partnerības finansēšanā nesniedz vai sniedz tikai daļēji vai novēloti. Minētās tiesības būtu jāparedz iemaksu nolīgumā, kas jānoslēdz starp Savienību un EURAMET.

| (28) | Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu iesaistīto pušu administratīvais slogs. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un nesamērīgi liela skaita dokumentu un ziņojumu. Veicot revīzijas, attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā valstu programmu specifika. Saskaņā ar šo lēmumu piešķirto Savienības līdzekļu saņēmēju revīzijām būtu jānodrošina administratīvā sloga samazināšana saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(28)

Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu iesaistīto pušu administratīvais slogs. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un nesamērīgi liela skaita dokumentu un ziņojumu. Veicot revīzijas, attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā valstu programmu specifika. Saskaņā ar šo lēmumu piešķirto Savienības līdzekļu saņēmēju revīzijām būtu jānodrošina administratīvā sloga samazināšana saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.

| (29) | EURAMET un iesaistītajām valstīm pēc Komisijas, Eiropas Parlamenta, Padomes vai Revīzijas Palātas pieprasījuma būtu jāsniedz jebkura informācija, ko Komisijai prasa iekļaut tās Metroloģijas partnerības izvērtējumā. |
| --- | --- |

(29)

EURAMET un iesaistītajām valstīm pēc Komisijas, Eiropas Parlamenta, Padomes vai Revīzijas Palātas pieprasījuma būtu jāsniedz jebkura informācija, ko Komisijai prasa iekļaut tās Metroloģijas partnerības izvērtējumā.

| (30) | Komisijai ne vēlāk kā 2025. gadā būtu jāveic starpposma izvērtēšana, kurā īpaši novērtē Metroloģijas partnerības kvalitāti un efektivitāti un panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā, un ne vēlāk kā 2030. gadā būtu jāveic galīgā izvērtēšana, un būtu jāpublicē un jāizplata minēto izvērtējumu rezultāti un secinājumi. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu Metroloģijas partnerībai vajadzētu būt skaidrai dzīves cikla pieejai, tai vajadzētu būt ierobežotai laikā un būtu jāietver nosacījumi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma pakāpeniskai izbeigšanai. Šajā nolūkā izvērtējumos būtu jāvērtē jebkādas iespējamas atjaunošanas būtiskums un saskanība. |
| --- | --- |

(30)

Komisijai ne vēlāk kā 2025. gadā būtu jāveic starpposma izvērtēšana, kurā īpaši novērtē Metroloģijas partnerības kvalitāti un efektivitāti un panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā, un ne vēlāk kā 2030. gadā būtu jāveic galīgā izvērtēšana, un būtu jāpublicē un jāizplata minēto izvērtējumu rezultāti un secinājumi. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu Metroloģijas partnerībai vajadzētu būt skaidrai dzīves cikla pieejai, tai vajadzētu būt ierobežotai laikā un būtu jāietver nosacījumi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma pakāpeniskai izbeigšanai. Šajā nolūkā izvērtējumos būtu jāvērtē jebkādas iespējamas atjaunošanas būtiskums un saskanība.

| (31) | Šā lēmuma mērķis ir Savienības dalība Metroloģijas partnerībā, lai atbalstītu tās vispārējos mērķus. Ņemot vērā metroloģijas prasību apmēru un sarežģītību, ir vajadzīgas investīcijas, kas pārsniedz VMI un NI pamatpētniecības budžetus. Progresīvu metroloģijas risinājumu pētniecībai un attīstībai nepieciešamā izcilība sniedzas tālu pāri valstu robežām, un tāpēc to nevar sasniegt valsts līmenī. Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, integrējot valstu centienus konsekventā Eiropas pieejā, apvienojot sadrumstalotas valstu pētniecības programmas, palīdzot izstrādāt vienotas pētniecības un finansēšanas stratēģijas, kas sniedzas pāri valstu robežām, un izveidojot dalībnieku un vajadzīgo investīciju kritisko masu, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(31)

Šā lēmuma mērķis ir Savienības dalība Metroloģijas partnerībā, lai atbalstītu tās vispārējos mērķus. Ņemot vērā metroloģijas prasību apmēru un sarežģītību, ir vajadzīgas investīcijas, kas pārsniedz VMI un NI pamatpētniecības budžetus. Progresīvu metroloģijas risinājumu pētniecībai un attīstībai nepieciešamā izcilība sniedzas tālu pāri valstu robežām, un tāpēc to nevar sasniegt valsts līmenī. Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, integrējot valstu centienus konsekventā Eiropas pieejā, apvienojot sadrumstalotas valstu pētniecības programmas, palīdzot izstrādāt vienotas pētniecības un finansēšanas stratēģijas, kas sniedzas pāri valstu robežām, un izveidojot dalībnieku un vajadzīgo investīciju kritisko masu, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (32) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalība Eiropas Metroloģijas partnerībā

1.   Savienība piedalās Eiropas Metroloģijas partnerībā (“Metroloģijas partnerība”) – institucionalizētā Eiropas partnerībā, kas minēta Regulas (ES) 2021/695 10. panta 1. punkta c) apakšpunktā un ko kopīgi īsteno Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”), – saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Jebkura dalībvalsts, kas nav minēta šā panta 1. punktā, un jebkura pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētā trešā valsts var piedalīties Metroloģijas partnerībā ar noteikumu, ka tā izpilda 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēto nosacījumu. Šā lēmuma nolūkos šādas dalībvalstis un trešās valstis uzskata par iesaistītajām valstīm.

3.   Jebkura trešā valsts, kas nav pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētā valsts, var piedalīties Metroloģijas partnerībā, ar noteikumu, ka tā:

| a) | ar Savienību noslēdz starptautisku nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kurā izklāstīti noteikumi tās dalībai Metroloģijas partnerībā; |
| --- | --- |

a)

ar Savienību noslēdz starptautisku nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kurā izklāstīti noteikumi tās dalībai Metroloģijas partnerībā;

| b) | saņem Metroloģijas partnerības komitejas apstiprinājumu saskaņā ar 14. panta 3. punkta g) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

b)

saņem Metroloģijas partnerības komitejas apstiprinājumu saskaņā ar 14. panta 3. punkta g) apakšpunktu; un

| c) | izpilda 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēto nosacījumu. |
| --- | --- |

c)

izpilda 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēto nosacījumu.

Trešo valsti, kas izpilda pirmajā daļā minētos nosacījumus, šā lēmuma nolūkos uzskata par iesaistīto valsti.

2. pants

Metroloģijas partnerības mērķi

1.   Metroloģijas partnerība sniedz ieguldījumu Regulas (ES) 2021/695, un jo īpaši tās 3. panta, īstenošanā.

2.   Neskarot 1. punktu, Metroloģijas partnerība ar partneru iesaisti un apņemšanos 7. pantā minētās gada darba programmas izstrādē un īstenošanā tiecas sasniegt šādus vispārīgos mērķus:

| a) | attīstīt ilgtspējīgu, izcilu un koordinētu metroloģijas sistēmu Eiropas līmenī, tādējādi palīdzot mazināt investīciju atšķirības starp Eiropu un tās globālajiem konkurentiem; |
| --- | --- |

a)

attīstīt ilgtspējīgu, izcilu un koordinētu metroloģijas sistēmu Eiropas līmenī, tādējādi palīdzot mazināt investīciju atšķirības starp Eiropu un tās globālajiem konkurentiem;

| b) | nodrošināt, ka inovatori savās ekosistēmās un ārpus tām plaši ievieš modernākās metroloģijas spējas; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka inovatori savās ekosistēmās un ārpus tām plaši ievieš modernākās metroloģijas spējas;

| c) | palielināt metroloģijas ietekmi uz sabiedriskas nozīmes uzdevumu risināšanu saistībā ar politiku, standartu un noteikumu īstenošanu, inter alia digitālajā, ekonomikas, rūpniecības un vides jomā, lai padarītu tos piemērotus paredzētajam mērķim. |
| --- | --- |

c)

palielināt metroloģijas ietekmi uz sabiedriskas nozīmes uzdevumu risināšanu saistībā ar politiku, standartu un noteikumu īstenošanu, inter alia digitālajā, ekonomikas, rūpniecības un vides jomā, lai padarītu tos piemērotus paredzētajam mērķim.

3.   Īstenojot 2. punktā noteiktos vispārīgos mērķus, Metroloģijas partnerība īsteno šādus konkrētos mērķus:

| a) | līdz 2030. gadam attīstīt jaunas pētniecības spējas, kas ir integrētas jaunu Eiropas metroloģijas tīklu satvarā un kas kalibrācijas un mērījumu iespēju ziņā nodrošina vismaz tādus pašus rezultātus kā vadošie metroloģijas institūti ārpus iesaistītajām valstīm; |
| --- | --- |

a)

līdz 2030. gadam attīstīt jaunas pētniecības spējas, kas ir integrētas jaunu Eiropas metroloģijas tīklu satvarā un kas kalibrācijas un mērījumu iespēju ziņā nodrošina vismaz tādus pašus rezultātus kā vadošie metroloģijas institūti ārpus iesaistītajām valstīm;

| b) | līdz 2030. gadam atbalstīt jaunu inovatīvu produktu un pakalpojumu pārdošanu, jaunās metroloģijas spējas izmantojot un pārņemot svarīgās topošajās tehnoloģijās un pamattehnoloģijās; |
| --- | --- |

b)

līdz 2030. gadam atbalstīt jaunu inovatīvu produktu un pakalpojumu pārdošanu, jaunās metroloģijas spējas izmantojot un pārņemot svarīgās topošajās tehnoloģijās un pamattehnoloģijās;

| c) | veicināt kvalitatīvu, jaunu zināšanu, kompetenču un prasmju radīšanu un izplatīšanu visā Savienībā saistībā ar mūžizglītību un ar mērķi panākt sabiedrības pārveidi, tostarp, uzlabojot inovācijai vajadzīgās spējas; |
| --- | --- |

c)

veicināt kvalitatīvu, jaunu zināšanu, kompetenču un prasmju radīšanu un izplatīšanu visā Savienībā saistībā ar mūžizglītību un ar mērķi panākt sabiedrības pārveidi, tostarp, uzlabojot inovācijai vajadzīgās spējas;

| d) | līdz 2030. gadam sniegt pilnīgu un efektīvu ieguldījumu tādu īpašu standartu un noteikumu izstrādē un īstenošanā, kuri ir pamatā publiskajai politikai, kas vērsta uz sabiedriskas nozīmes uzdevumu, ekonomikas un vides izaicinājumu risināšanu; |
| --- | --- |

d)

līdz 2030. gadam sniegt pilnīgu un efektīvu ieguldījumu tādu īpašu standartu un noteikumu izstrādē un īstenošanā, kuri ir pamatā publiskajai politikai, kas vērsta uz sabiedriskas nozīmes uzdevumu, ekonomikas un vides izaicinājumu risināšanu;

| e) | atraisīt metroloģijas potenciālu galalietotāju vidū, tostarp MVU un rūpniecības jomas ieinteresēto personu vidū, kā instrumentu, kas palīdz sasniegt Savienības mērķus digitālās un zaļās pārkārtošanās jomā. |
| --- | --- |

e)

atraisīt metroloģijas potenciālu galalietotāju vidū, tostarp MVU un rūpniecības jomas ieinteresēto personu vidū, kā instrumentu, kas palīdz sasniegt Savienības mērķus digitālās un zaļās pārkārtošanās jomā.

3. pants

Savienības finansiālais ieguldījums Metroloģijas partnerībā

1.   Savienības finansiālais ieguldījums Metroloģijas partnerībā, ietverot EEZ apropriācijas, ir līdz 300 miljoniem EUR, kas atbilst 1. panta 1. punktā minēto iesaistīto valstu iemaksām. Savienības finansiālā ieguldījuma summu var palielināt ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociēto trešo valstu iemaksām saskaņā ar pamatprogrammas Regulas (ES) 2021/695 16. panta 5. punktu, ar noteikumu, ka kopējā summa, par kādu Savienības finansiālais ieguldījums ir palielināts, ir vismaz tikpat liela kā šā lēmuma 1. panta 2. punktā minēto iesaistīto valstu iemaksas.

2.   Aprēķinot Savienības finansiālo ieguldījumu, neņem vērā nevienu iesaistīto valstu iemaksu Metroloģijas partnerības administratīvo izmaksu, kas attiecas uz īstenošanu, segšanā, kas pārsniedz 5 % no kopējām iemaksām Metroloģijas partnerībā.

3.   Savienības finansiālo ieguldījumu maksā no apropriācijām Savienības vispārējā budžetā, kas piešķirtas attiecīgajām daļām īpašajā programmā, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un kura izveidota ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/764 (9).

4.   EURAMET e.V. (EURAMET) izmanto Savienības finansiālo ieguldījumu, lai finansētu 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās darbības.

5.   Savienības finansiālo ieguldījumu neizmanto, lai segtu Metroloģijas partnerības administratīvās izmaksas.

6.   Finansiālas iemaksas, kas veiktas saskaņā ar programmām, kuras līdzfinansē no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda Plus, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, kā arī no Atveseļošanas un noturības mehānisma, var uzskatīt par dalībvalsts, kas ir iesaistītā valsts, iemaksām, ja tiek ievēroti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (10) un regulu, kurās noteikti īpašie noteikumi, kas piemērojami katram no minētajiem fondiem, attiecīgie noteikumi.

4. pants

Savienības finansiālā ieguldījuma nosacījumi

1.   Savienības finansiālo ieguldījumu sniedz, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

| a) | iesaistītās valstis ir pierādījušas, ka Metroloģijas partnerība ir izveidota saskaņā ar šo lēmumu; |
| --- | --- |

a)

iesaistītās valstis ir pierādījušas, ka Metroloģijas partnerība ir izveidota saskaņā ar šo lēmumu;

| b) | iesaistītās valstis vai to izraudzītie VMI izraugās EURAMET par struktūru, kas atbild par Metroloģijas partnerības īstenošanu un par Savienības finansiālā ieguldījuma saņemšanu, piešķiršanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

b)

iesaistītās valstis vai to izraudzītie VMI izraugās EURAMET par struktūru, kas atbild par Metroloģijas partnerības īstenošanu un par Savienības finansiālā ieguldījuma saņemšanu, piešķiršanu un uzraudzību;

| c) | katra iesaistītā valsts uzņemas saistības sniegt ieguldījumu Metroloģijas partnerības finansēšanā un paredzēt iespēju sniegt rezerves finansējumu 50 % apmērā no saistību summas; |
| --- | --- |

c)

katra iesaistītā valsts uzņemas saistības sniegt ieguldījumu Metroloģijas partnerības finansēšanā un paredzēt iespēju sniegt rezerves finansējumu 50 % apmērā no saistību summas;

| d) | EURAMET ir pierādījusi savu spēju īstenot Metroloģijas partnerību, tostarp saņemt, piešķirt un uzraudzīt Savienības finansiālo ieguldījumu Savienības budžeta netiešās pārvaldības ietvaros saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. un 154. pantu; |
| --- | --- |

d)

EURAMET ir pierādījusi savu spēju īstenot Metroloģijas partnerību, tostarp saņemt, piešķirt un uzraudzīt Savienības finansiālo ieguldījumu Savienības budžeta netiešās pārvaldības ietvaros saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. un 154. pantu;

| e) | ir izveidots Metroloģijas partnerības pārvaldības modelis saskaņā ar 13.–16. pantu. |
| --- | --- |

e)

ir izveidots Metroloģijas partnerības pārvaldības modelis saskaņā ar 13.–16. pantu.

2.   Metroloģijas partnerības īstenošanas laikā Savienības finansiālo ieguldījumu sniedz, ja ir izpildīti vēl arī visi šādi nosacījumi:

| a) | EURAMET ir īstenojusi Metroloģijas partnerības darbības, kas izklāstītas 6. pantā, atbilstoši 2. pantā noteiktajiem mērķiem; |
| --- | --- |

a)

EURAMET ir īstenojusi Metroloģijas partnerības darbības, kas izklāstītas 6. pantā, atbilstoši 2. pantā noteiktajiem mērķiem;

| b) | tiek uzturēts efektīvs pārvaldības modelis saskaņā ar 13.–16. pantu; |
| --- | --- |

b)

tiek uzturēts efektīvs pārvaldības modelis saskaņā ar 13.–16. pantu;

| c) | EURAMET izpilda ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 155. pantā; |
| --- | --- |

c)

EURAMET izpilda ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 155. pantā;

| d) | iesaistītās valstis ir izpildījušas saistības, kas minētas 1. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

iesaistītās valstis ir izpildījušas saistības, kas minētas 1. punkta c) apakšpunktā.

5. pants

Iesaistīto valstu iemaksas Metroloģijas partnerībā

1.   Iesaistītās valstis, kas minētas 1. panta 1. punktā, laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2031. gada 31. decembrim sniedz – vai nodrošina, ka to valsts finansēšanas struktūras sniedz, – finansiālas iemaksas vai iemaksas natūrā vismaz 363 miljonu EUR apmērā.

Daļa iesaistīto valstu iemaksu tiek veiktas finansiālo iemaksu veidā. Iesaistītās valstis savā starpā vienojas par savām kolektīvajām iemaksām un to, kā tās tiks veiktas.

2.   Iesaistīto valstu iemaksas veido:

| a) | finansiālas iemaksas vai iemaksas natūrā 6. panta 1. punktā minētajās īstenošanas darbībās; un |
| --- | --- |

a)

finansiālas iemaksas vai iemaksas natūrā 6. panta 1. punktā minētajās īstenošanas darbībās; un

| b) | finansiālas iemaksas vai iemaksas natūrā visu EURAMET administratīvo izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

b)

finansiālas iemaksas vai iemaksas natūrā visu EURAMET administratīvo izmaksu segšanai.

3.   No šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajām finansiālajām iemaksām vai iemaksām natūrā sedz izmaksas, kas iesaistītajām valstīm rodas, īstenojot 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās darbības, atskaitot visu Savienības tiešo vai netiešo finansiālo ieguldījumu šo izmaksu segšanā.

4.   No 2. punkta b) apakšpunktā minētajām finansiālajām iemaksām vai iemaksām natūrā sedz izmaksas, kas iesaistītajām valstīm rodas saistībā ar EURAMET administratīvajām izmaksām Metroloģijas partnerības īstenošanā. Minētās administratīvās izmaksas nepārsniedz 5 % no Metroloģijas partnerības kopējā budžeta.

5.   Lai novērtētu šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētās iemaksas natūrā, izmaksas nosaka saskaņā ar saskaņotu pieeju, tostarp kritērijiem un procesiem, kas jānosaka Metroloģijas partnerības komitejai saskaņā ar 14. pantu. Ziņojot par izmaksām, cik vien iespējams ievēro Regulā (ES) 2021/695 noteiktās ziņošanas procedūras, vienlaikus ņemot vērā iesaistīto valstu vai attiecīgo valsts finansēšanas struktūru parasti izmantoto grāmatvedības praksi, tās iesaistītās valsts piemērojamos grāmatvedības standartus, kurā ir izveidotas attiecīgās valsts finansēšanas struktūras, kā arī piemērojamos starptautiskos grāmatvedības standartus un starptautiskos finanšu pārskatu standartus. Izmaksas apstiprina neatkarīgs revidents, ko iecēlušas iesaistītās valstis vai attiecīgās valsts finansēšanas struktūras.

6.   Iesaistīto valstu iemaksas veic pēc gada darba programmas pieņemšanas.

Ja gada darba programmu pieņem pārskata gadā, 2. punkta b) apakšpunktā minētās iemaksas, kas ir iekļautas gada darba programmā, var ietvert iemaksas, kas ir veiktas no attiecīgā gada 1. janvāra.

Panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās iemaksas, kas veiktas pēc 2021. gada 1. decembra, var ieskaitīt kā iesaistīto valstu iemaksas, ar noteikumu, ka tās ir iekļautas Metroloģijas partnerības pirmajā gada darba programmā.

6. pants

EURAMET darbības

1.   Metroloģijas partnerība atbalsta plašu pētniecības un inovācijas darbību klāstu, īstenojot:

| a) | netiešas darbības Regulas (ES) 2021/695 2. panta 43. punkta nozīmē, kuras saskaņā ar šā lēmuma 7. pantu finansē EURAMET – galvenokārt dotāciju veidā, izsludinot atklātus, pārredzamus un konkurētspējīgus transnacionālus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, ko organizē EURAMET, – tostarp:






  i) | zinātniskas un tehniskas darbības, kas veicina fundamentālo zinātnisko metroloģiju, kura veido pamatu visiem nākamajiem pasākumiem, tostarp lietišķajiem metroloģijas pētījumiem un izstrādei un ar metroloģiju saistītiem pakalpojumiem; |
| --- | --- | --- |

a)

netiešas darbības Regulas (ES) 2021/695 2. panta 43. punkta nozīmē, kuras saskaņā ar šā lēmuma 7. pantu finansē EURAMET – galvenokārt dotāciju veidā, izsludinot atklātus, pārredzamus un konkurētspējīgus transnacionālus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, ko organizē EURAMET, – tostarp:

i)

zinātniskas un tehniskas darbības, kas veicina fundamentālo zinātnisko metroloģiju, kura veido pamatu visiem nākamajiem pasākumiem, tostarp lietišķajiem metroloģijas pētījumiem un izstrādei un ar metroloģiju saistītiem pakalpojumiem;

| ii) | metroloģijas pētniecību, kuras mērķis ir nodrošināt risinājumus sabiedriskas nozīmes uzdevumiem, ekonomikas un vides izaicinājumiem, koncentrējoties uz iemaksām ilgtspējīgās tehnoloģijās un inovācijās enerģētikas, digitālajā un veselības nozarē, kā arī saistībā ar vides un klimata jomā, un attīstīt konkrētos Eiropas metroloģijas tīklos projektus, kas pievēršas šiem izaicinājumiem; |
| --- | --- |

ii)

metroloģijas pētniecību, kuras mērķis ir nodrošināt risinājumus sabiedriskas nozīmes uzdevumiem, ekonomikas un vides izaicinājumiem, koncentrējoties uz iemaksām ilgtspējīgās tehnoloģijās un inovācijās enerģētikas, digitālajā un veselības nozarē, kā arī saistībā ar vides un klimata jomā, un attīstīt konkrētos Eiropas metroloģijas tīklos projektus, kas pievēršas šiem izaicinājumiem;

| iii) | pētniecību, kuras mērķis ir izstrādāt jaunus mērinstrumentus ar nolūku veicināt to, lai Eiropas rūpniecībā un komercijā tiktu pārņemtas metroloģijas tehnoloģijas un tādējādi tiktu stimulēta inovācija rūpniecībā; |
| --- | --- |

iii)

pētniecību, kuras mērķis ir izstrādāt jaunus mērinstrumentus ar nolūku veicināt to, lai Eiropas rūpniecībā un komercijā tiktu pārņemtas metroloģijas tehnoloģijas un tādējādi tiktu stimulēta inovācija rūpniecībā;

| iv) | metroloģijas pētniecību un izstrādi pirms standartizācijas un tās laikā, lai sniegtu ieguldījumu politikas īstenošanā un noteikumos un paātrinātu ilgtspējīgu, inovatīvu produktu un pakalpojumu ieviešanu tirgū un izmantošanu sabiedrībā; |
| --- | --- |

iv)

metroloģijas pētniecību un izstrādi pirms standartizācijas un tās laikā, lai sniegtu ieguldījumu politikas īstenošanā un noteikumos un paātrinātu ilgtspējīgu, inovatīvu produktu un pakalpojumu ieviešanu tirgū un izmantošanu sabiedrībā;

| v) | paraugprakses apmaiņu par valsts līmenī veiktu metroloģijas pētniecību; |
| --- | --- |

v)

paraugprakses apmaiņu par valsts līmenī veiktu metroloģijas pētniecību;

| b) | darbības, kuras iesaistītās valstis finansē bez Savienības finansiālā ieguldījuma un kuras ir metroloģijas spēju veidošanas darbības dažādos tehnoloģiju līmeņos, lai izveidotu pēc iespējas plašāku, līdzsvarotu un integrētu metroloģijas sistēmu iesaistītajās valstīs, lai tās varētu attīstīt savas zinātniskās un tehniskās spējas metroloģijā, un kuras ietver darbības, kas nav izraudzītas šā panta a) apakšpunktā minētajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, kā izklāstīts gada darba programmās, kā arī jebkuras no turpmāk minētajām darbībām:






  i) | darbības, kas veiktas atbilstīgi iesaistīto valstu programmām, piemēram, transnacionālus projektus, kas veicina Eiropas metroloģijas tīklā un EURAMET tehniskajās komitejās noteikto prioritāšu īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

b)

darbības, kuras iesaistītās valstis finansē bez Savienības finansiālā ieguldījuma un kuras ir metroloģijas spēju veidošanas darbības dažādos tehnoloģiju līmeņos, lai izveidotu pēc iespējas plašāku, līdzsvarotu un integrētu metroloģijas sistēmu iesaistītajās valstīs, lai tās varētu attīstīt savas zinātniskās un tehniskās spējas metroloģijā, un kuras ietver darbības, kas nav izraudzītas šā panta a) apakšpunktā minētajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, kā izklāstīts gada darba programmās, kā arī jebkuras no turpmāk minētajām darbībām:

i)

darbības, kas veiktas atbilstīgi iesaistīto valstu programmām, piemēram, transnacionālus projektus, kas veicina Eiropas metroloģijas tīklā un EURAMET tehniskajās komitejās noteikto prioritāšu īstenošanu;

| ii) | darbības, ar ko pēc iespējas plašāk Eiropā izplata un izmanto metroloģijas pētniecības rezultātus, tostarp rūpniecībā un MVU, ar mērķi lietotājdraudzīgā veidā palielināt EURAMET pasākumu pamanāmību sabiedrībai; |
| --- | --- |

ii)

darbības, ar ko pēc iespējas plašāk Eiropā izplata un izmanto metroloģijas pētniecības rezultātus, tostarp rūpniecībā un MVU, ar mērķi lietotājdraudzīgā veidā palielināt EURAMET pasākumu pamanāmību sabiedrībai;

| iii) | darbības, ar ko palielina informētību un veicina izglītojošas un izplatīšanas darbības un kampaņas un ar ko sniedz atbilstīgu informāciju EURAMET tīmekļa vietnē, un attiecīgās dokumentācijas publicēšana; |
| --- | --- |

iii)

darbības, ar ko palielina informētību un veicina izglītojošas un izplatīšanas darbības un kampaņas un ar ko sniedz atbilstīgu informāciju EURAMET tīmekļa vietnē, un attiecīgās dokumentācijas publicēšana;

| iv) | darbības, kas ir īpaši vērstas uz metroloģijas institūtiem, kuriem nav zinātnisko spēju vai tās ir ierobežotas, palīdzot tiem izmantot citas Savienības, valstu vai reģionālās programmas apmācībai un mobilitātei, pārrobežu sadarbībai vai investīcijām metroloģijas infrastruktūrā; |
| --- | --- |

iv)

darbības, kas ir īpaši vērstas uz metroloģijas institūtiem, kuriem nav zinātnisko spēju vai tās ir ierobežotas, palīdzot tiem izmantot citas Savienības, valstu vai reģionālās programmas apmācībai un mobilitātei, pārrobežu sadarbībai vai investīcijām metroloģijas infrastruktūrā;

| v) | ārējas rezultātu izplatīšanas un zināšanu nodošanas darbību organizēšana, lai Savienībā un ārpus tās pēc iespējas plaši popularizētu Metroloģijas partnerību nolūkā maksimāli palielināt tās ietekmi. |
| --- | --- |

v)

ārējas rezultātu izplatīšanas un zināšanu nodošanas darbību organizēšana, lai Savienībā un ārpus tās pēc iespējas plaši popularizētu Metroloģijas partnerību nolūkā maksimāli palielināt tās ietekmi.

2.   Pirms tematu noteikšanas katram uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, EURAMET pārredzamā veidā publiski aicina personas vai organizācijas, tostarp MVU, un metroloģijas vispārējās vērtības ķēdi ieteikt iespējamos pētniecības tematus.

7. pants

Gada darba programma

1.   Metroloģijas partnerību īsteno, pamatojoties uz gada darba programmām, kas aptver darbības, kuras veicamas laikposmā no konkrēta gada (“pārskata gads”) 1. janvāra līdz 31. decembrim.

2.   Metroloģijas partnerības komiteja, kas minēta 14. pantā, pieņem gada darba programmas līdz pārskata gada 31. martam, pirms tam saņemot Komisijas apstiprinājumu. Pieņemot gada darba programmas, gan Metroloģijas partnerības komiteja, gan Komisija rīkojas bez nepamatotas kavēšanās. Metroloģijas partnerības komiteja nodrošina, ka gada darba programma ir publiski pieejama.

3.   Darbības, kas minētas 6. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, sāk veikt tikai pārskata gadā un tikai pēc konkrētā gada darba programmas pieņemšanas.

4.   EURAMET var finansēt darbības tikai tad, ja tās ir izklāstītas gada darba programmā. Gada darba programmā nošķir darbības, kas minētas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, darbības, kas minētas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un EURAMET administratīvās izmaksas. Gada darba programmā iekļauj to atbilstošās izdevumu aplēses un budžetu, kas tiek piešķirts darbībām, kuras finansē ar Savienības finansiālo ieguldījumu, un darbībām, ko finansē iesaistītās valstis bez minētā ieguldījuma. Gada darba programmā ietver arī iesaistīto valstu iemaksu natūrā, kas minētas 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā, novērtējumu.

5.   Jebkurās grozītajās gada darba programmās pārskata gadam un gada darba programmās turpmākajiem pārskata gadiem ņem vērā rezultātus, kas gūti iepriekšējos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Tajās mēģina novērst to, ka tiek nepietiekami aptverti zinātniskie temati, jo īpaši tie, kuriem sākotnēji pievērsās 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās darbībās, kas nevarēja tikt pienācīgi finansētas.

6.   Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kas pamatojas uz attiecīgajām gada darba programmām, izsludina līdz 2027. gada 31. decembrim. Pienācīgi pamatotos gadījumos tos var izsludināt līdz 2028. gada 31. decembrim.

7.   EURAMET uzrauga visu gada darba programmā ietverto darbību īstenošanu un katru gadu ziņo par to Komisijai, nepalielinot administratīvo slogu saņēmējiem. Gada ziņojumu laikus dara publiski pieejamu EURAMET tīmekļa vietnē.

8.   Ikvienā paziņojumā vai publikācijā, kas attiecas uz Metroloģijas partnerības darbībām un darbībām, kuras veic sadarbībā ar Metroloģijas partnerību, neatkarīgi no tā, vai tās īsteno EURAMET, iesaistītā valsts vai tās finansēšanas struktūras, vai darbības dalībnieki, iekļauj vai pievieno norādi, ka tās līdzfinansē Metroloģijas partnerība pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros.

8. pants

Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi

1.   EURAMET uzskata par finansēšanas struktūru Regulas (ES) 2021/695 2. panta 14. punkta nozīmē, un tā sniedz finansiālu atbalstu netiešajām darbībām, kas minētas šā lēmuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, saskaņā ar minētās regulas 6. panta 2. punktu.

2.   Šā lēmuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām piemēro Regulu (ES) 2021/695, jo īpaši dalības, atvērtās zinātnes un rezultātu izplatīšanas noteikumus. Turklāt saskaņā ar minētās regulas 17. panta 2. punktu absolūtas nepieciešamības gadījumos un pēc apspriešanās ar šā lēmuma 15. pantā minēto vadības grupu, kad Metroloģijas partnerības komiteja pieprasījusi šādu apspriešanos, gada darba programmā var paredzēt koordinatora lomas ierobežojumu netiešajās darbībās no priekšlikuma iesniegšanas brīža līdz projekta beigām, to piešķirot tikai iesaistīto valstu VMI un NI, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti mērķi un iesaistīto valstu ieguldījuma mērķvērtības.

3.   EURAMET nodrošina pienācīgu mijiedarbību ar VMI un NI 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajās netiešajās darbībās saskaņā ar viņu norīkojumu, ko veikušas attiecīgās valsts iestādes. EURAMET arī sekmē un atbalsta citu subjektu, tostarp MVU, dalību visos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.

9. pants

Nolīgumi starp Savienību un EURAMET

Ja vien tiek nodrošināts līdzvērtīgs Savienības finanšu interešu aizsardzības līmenis, EURAMET tiek uzticēta Savienības finansiālā ieguldījuma īstenošana saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. panta 3. punktu un 154. pantu.

EURAMET

10. pants

Savienības finansiālā ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana

1.   Ja Metroloģijas partnerība neizpilda nosacījumus, saskaņā ar kuriem tiek uzticēts Savienības finansiālais ieguldījums, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt minēto ieguldījumu.

2.   Ja iesaistītā valsts nesniedz vai sniedz tikai daļēju ieguldījumu Metroloģijas partnerības finansēšanā vai neievēro 5. pantā minētos termiņus attiecībā uz iemaksām, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu. Komisijas lēmums neliedz atmaksāt attiecināmās izmaksas, kas iesaistītajai valstij jau radušās, pirms lēmums izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu ir paziņots Metroloģijas partnerībai.

11. pants

Ex post revīzijas

1.   EURAMET veic šā lēmuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto netiešo darbību izdevumu ex post revīzijas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 53. panta 3. punktu.

2.   Komisija var pati veikt šā panta 1. punktā minētās revīzijas. Šādos gadījumos Komisija veic šādas revīzijas saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, jo īpaši saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 53. panta 3. punktu un Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 127. pantu.

12. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1.   Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus sodus.

2.   Īstenojot Metroloģijas partnerību, iesaistītās valstis veic leģislatīvus, regulatīvus, administratīvus un citus Savienības finanšu interešu aizsardzībai nepieciešamus pasākumus, jo īpaši, lai nodrošinātu Savienībai pienākošos summu pilnīgu atgūšanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.

3.   EURAMET piešķir Komisijas darbiniekiem un citām Komisijas pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai piekļuvi saviem objektiem, telpām un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga revīziju veikšanai.

4.   Saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (11) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (12), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai saistībā ar nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo lēmumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.

5.   Eiropas Prokuratūra (EPPO) var veikt izmeklēšanu saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzēti Padomes Regulā (ES) 2017/1939 (13), lai izmeklētu noziedzīgus nodarījumus, kas skar Savienības finanšu intereses, kā noteikts minētās regulas 4. pantā.

6.   Neskarot 3., 4. un 5. punktu, nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, ietver noteikumus, kas nepārprotami nosaka Komisijas, EURAMET, Revīzijas palātas, EPPO un OLAF pilnvaras atbilstoši to kompetencei veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un izmeklēšanu.

13. pants

Metroloģijas partnerības pārvaldība

1.   Struktūras, kas pārvalda Metroloģijas partnerību, ir vismaz šādas:

| a) | Metroloģijas partnerības komiteja; |
| --- | --- |

a)

Metroloģijas partnerības komiteja;

| b) | vadības grupa; |
| --- | --- |

b)

vadības grupa;

| c) | EURAMET sekretariāts. |
| --- | --- |

c)

EURAMET sekretariāts.

2.   Šā panta 1. punktā minētās struktūras veic atbilstīgus pasākumus, lai tiektos panākt līdzsvarotu sastāvu attiecībā uz prasmēm, pieredzi, zināšanām, ģeogrāfisko pārstāvību un dzimumu.

14. pants

Metroloģijas partnerības komiteja

1.   Metroloģijas partnerības komiteja pārvalda Metroloģijas partnerību pārredzamā veidā, vienlaikus nodrošinot, ka Metroloģijas partnerība tiek īstenota tā, ka tā sasniedz savus mērķus.

2.   Metroloģijas partnerības komitejas sastāvā ir viens pārstāvis un viens aizstājējs pārstāvis no katras iesaistītās valsts. Balsu sadalījumu aprēķina, pamatojoties uz katras iesaistītās valsts saistībām, saskaņā ar saistību kvadrātsaknes noteikumu.

3.   Metroloģijas partnerības komiteja jo īpaši:

| a) | pieņem lēmumus par stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un dara tos publiski pieejamus; |
| --- | --- |

a)

pieņem lēmumus par stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un dara tos publiski pieejamus;

| b) | pieņem lēmumus par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus plānošanu un par izvērtējuma pārskatīšanas procedūru, kā paredzēts Regulas (ES) 2021/695 30. pantā; |
| --- | --- |

b)

pieņem lēmumus par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus plānošanu un par izvērtējuma pārskatīšanas procedūru, kā paredzēts Regulas (ES) 2021/695 30. pantā;

| c) | pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas un apspriešanās ar 15. pantā minēto vadības grupu pieņem gada darba programmu un dara to publiski pieejamu; |
| --- | --- |

c)

pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas un apspriešanās ar 15. pantā minēto vadības grupu pieņem gada darba programmu un dara to publiski pieejamu;

| d) | pieņem lēmumus par to priekšlikumu atlasi, kas finansējami saskaņā ar sarindojumiem, kas izveidoti pēc šā lēmuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus izvērtējumiem; |
| --- | --- |

d)

pieņem lēmumus par to priekšlikumu atlasi, kas finansējami saskaņā ar sarindojumiem, kas izveidoti pēc šā lēmuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus izvērtējumiem;

| e) | pieņem pasākumus, kuru mērķis ir piesaistīt jaunpienācējus; |
| --- | --- |

e)

pieņem pasākumus, kuru mērķis ir piesaistīt jaunpienācējus;

| f) | uzrauga EURAMET darbību norisi, kā minēts 6. pantā; |
| --- | --- |

f)

uzrauga EURAMET darbību norisi, kā minēts 6. pantā;

| g) | apstiprina jebkuras ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” nesaistītas trešās valsts dalību Metroloģijas partnerībā, ar noteikumu, ka minētā trešā valsts izpilda 1. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā minētos nosacījumus; |
| --- | --- |

g)

apstiprina jebkuras ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” nesaistītas trešās valsts dalību Metroloģijas partnerībā, ar noteikumu, ka minētā trešā valsts izpilda 1. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā minētos nosacījumus;

| h) | līdz 2021. gada 31. decembrim izveido saskaņotu pieeju, tostarp kritērijiem un procesiem, lai novērtētu 5. panta 2. punktā minētās iemaksas natūrā. |
| --- | --- |

h)

līdz 2021. gada 31. decembrim izveido saskaņotu pieeju, tostarp kritērijiem un procesiem, lai novērtētu 5. panta 2. punktā minētās iemaksas natūrā.

Lai pieņemtu lēmumus saskaņā ar šā punkta pirmās daļas d) apakšpunktu, gada darba programmā var iekļaut noteikumus ex aequo priekšlikumu izskatīšanai saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 28. panta 3. punktu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darba programmu.

4.   Komisijai ir novērotājas statuss Metroloģijas partnerības komitejas sanāksmēs. Tomēr, lai Metroloģijas partnerības komiteja pieņemtu gada darba programmu, pirms tam ir jāsaņem Komisijas apstiprinājums. Metroloģijas partnerības komiteja uzaicina Komisiju uz savām sanāksmēm un nosūta Komisijai visus attiecīgos dokumentus. Komisija var piedalīties Metroloģijas partnerības komitejā notiekošajās apspriedēs. Metroloģijas partnerības komitejas sanāksmju darba kārtību, dalībnieku sarakstu un lēmumus laikus dara publiski pieejamus EURAMET tīmekļa vietnē.

5.   Metroloģijas partnerības komiteja ievēlē savu priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku saskaņā ar 2. punktā noteikto balsu sadalījumu. Metroloģijas partnerības komitejas priekšsēdētājs pārstāv EURAMET ar Metroloģijas partnerību saistītos jautājumos.

15. pants

Vadības grupa

1.   Komisija izveido vadības grupu. Komisija tiecas panākt līdzsvarotu ģeogrāfisko un dzimumu pārstāvību savu locekļu vidū, kā arī līdzsvaru attiecībā uz vajadzīgo kompetenci un speciālajām zināšanām. Vadības grupa ir Metroloģijas partnerības padomdevēja struktūra, un tā konsultē Metroloģijas partnerību par jaunajām prioritātēm metroloģijas pētniecībā Eiropas līmenī un par to, kā palielināt pētniecības ietekmi uz Eiropas rūpniecību, ekonomiku un sabiedrību. Tā jo īpaši:

| a) | apzina topošas tehnoloģijas, inovācijas, tirgus un rūpnieciskus pielietojumus, kuros metroloģijas pētniecība un inovācija nākotnē varētu kļūt būtiska; |
| --- | --- |

a)

apzina topošas tehnoloģijas, inovācijas, tirgus un rūpnieciskus pielietojumus, kuros metroloģijas pētniecība un inovācija nākotnē varētu kļūt būtiska;

| b) | apzina pētniecības jomas, kas veicina netraucētu iekšējā tirgus darbību un Savienības mērķi, proti, vēlākais, līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, tostarp sniedz ieguldījumu attiecīgos noteikumos un standartos; |
| --- | --- |

b)

apzina pētniecības jomas, kas veicina netraucētu iekšējā tirgus darbību un Savienības mērķi, proti, vēlākais, līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, tostarp sniedz ieguldījumu attiecīgos noteikumos un standartos;

| c) | konsultē Metroloģijas partnerību par prioritātēm tās turpmākām darba programmām. |
| --- | --- |

c)

konsultē Metroloģijas partnerību par prioritātēm tās turpmākām darba programmām.

2.   Vadības grupas sastāvā ir 15 locekļi:

| a) | četri pārstāvji no Eiropas standartu noteicējiem un regulatoriem, kurus ieceļ EURAMET; |
| --- | --- |

a)

četri pārstāvji no Eiropas standartu noteicējiem un regulatoriem, kurus ieceļ EURAMET;

| b) | četri pārstāvji no dažādām Eiropas partnerībām, kas izveidotas ievērojot Regulu (ES) 2021/695, kurus Komisija norīko atklāti un pārredzami, nodrošinot speciālo zināšanu un pieredzes daudzveidību; |
| --- | --- |

b)

četri pārstāvji no dažādām Eiropas partnerībām, kas izveidotas ievērojot Regulu (ES) 2021/695, kurus Komisija norīko atklāti un pārredzami, nodrošinot speciālo zināšanu un pieredzes daudzveidību;

| c) | četri Eiropas zinātniskās kopienas pārstāvji, kurus pēc atklāta un pārredzama procesa, kā pamatā ir uzaicinājums paust ieinteresētību, ieceļ Komisija, tiecoties panākt līdzsvarotu ģeogrāfisko un dzimumu pārstāvību, kura aptver vajadzīgās kompetences un speciālās zināšanas attiecīgajās tehniskajās jomās un kuras mērķis ir sniegt neatkarīgus, zinātniski pamatotus ieteikumus; |
| --- | --- |

c)

četri Eiropas zinātniskās kopienas pārstāvji, kurus pēc atklāta un pārredzama procesa, kā pamatā ir uzaicinājums paust ieinteresētību, ieceļ Komisija, tiecoties panākt līdzsvarotu ģeogrāfisko un dzimumu pārstāvību, kura aptver vajadzīgās kompetences un speciālās zināšanas attiecīgajās tehniskajās jomās un kuras mērķis ir sniegt neatkarīgus, zinātniski pamatotus ieteikumus;

| d) | EURAMET priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

d)

EURAMET priekšsēdētājs;

| e) | viens pārstāvis, ko ieceļ Komisija; un |
| --- | --- |

e)

viens pārstāvis, ko ieceļ Komisija; un

| f) | viens pārstāvis no valsts ministrijas, kas nav EURAMET pārstāvēta valsts metroloģijas institūta darbinieks un ko ieceļ Metroloģijas partnerības komiteja. |
| --- | --- |

f)

viens pārstāvis no valsts ministrijas, kas nav EURAMET pārstāvēta valsts metroloģijas institūta darbinieks un ko ieceļ Metroloģijas partnerības komiteja.

3.   Vadības grupa sniedz neatkarīgas konsultācijas par zinātniskajām prioritātēm un citiem attiecīgiem jautājumiem, kam jāpievēršas Metroloģijas partnerības gada darba programmā, kā arī par konkrētiem jautājumiem, ko pieprasījusi Metroloģijas partnerības komiteja, un pārrauga zinātniskos sasniegumus blakusnozarēs.

4.   Vismaz 50 % no šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem locekļiem nomaina rotācijas kārtībā vēlākais pēc 18. panta 1. punktā minētā starpposma izvērtējuma.

5.   Vadības grupu kopīgi vada 2. punkta e) apakšpunktā minētie pārstāvji.

6.   Visus vadības grupas ieteikumus dara publiski pieejamus.

16. pants

EURAMET sekretariāts

1.   EURAMET sekretariāts, kas sniedz vispārēju administratīvu atbalstu EURAMET, Metroloģijas partnerībai uztur atsevišķu grāmatvedību un bankas kontus.

2.   EURAMET sekretariātā izveido vadības atbalsta vienību, un tā ir atbildīga par Metroloģijas partnerības īstenošanu un ikdienas vadību.

3.   Sekretariāts iesaistītajām valstīm piedāvā atbalstu 5. panta 5. punktā minētās saskaņotās pieejas kritēriju un procesu piemērošanā.

17. pants

Informācijas paziņošana

1.   EURAMET pēc Komisijas pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga 18. pantā minēto izvērtējumu sagatavošanai.

2.   Iesaistītās valstis ar EURAMET starpniecību sniedz Komisijai visu informāciju, ko par Metroloģijas partnerības finanšu pārvaldību pieprasa Eiropas Parlaments, Padome vai Revīzijas palāta.

3.   Komisija ietver šā panta 2. punktā minēto informāciju 18. punktā minētajos izvērtējumos.

18. pants

Izvērtēšana

1.   Veicot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 52. pantu, Komisija ar pārredzamā procesā izraudzītu ārēju neatkarīgu ekspertu palīdzību veic Metroloģijas partnerības starpposma izvērtēšanu un galīgo izvērtēšanu.

2.   Starpposma un galīgajos izvērtējumos pārbauda, kā Metroloģijas partnerība izpilda savu uzdevumu un sasniedz mērķus, un tajos aptver visas Metroloģijas partnerības darbības un izvērtē tās Eiropas pievienoto vērtību, efektivitāti, lietderīgumu, tostarp tās atvērtību un pārredzamību, īstenoto darbību būtiskumu, tostarp rūpniecībā un no MVU puses, un to konsekvenci un papildināmību ar attiecīgām reģionālām, valstu vai Savienības politikām, tostarp sinerģijām ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, piemēram, citām partnerībām, uzdevumiem, kopām, tematiskajām vai īpašajām programmām. Izvērtējumos ņem vērā ieinteresēto personu viedokļus gan Eiropas, gan valstu līmenī un attiecīgā gadījumā iekļauj arī novērtējumu par iepriekšējo iniciatīvu ilgtermiņa zinātnisko, sociālo, ekonomisko, vides un tehnoloģisko ietekmi, kā arī izvērtējumu par ārējo partneru dalību. Tajos attiecīgā gadījumā iekļauj novērtējumu par visefektīvāko politikas intervences veidu jebkādai turpmākai rīcībai, kā arī Metroloģijas partnerības iespējamas atjaunošanas būtiskumu un saskanību, ņemot vērā vispārējās politikas prioritātes un pētniecības un inovācijas atbalsta vidi, tostarp situāciju salīdzinājumā ar citām iniciatīvām, ko atbalsta ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpniecību. Veicot minētās izvērtēšanas, Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz Metroloģijas partnerību un pieliek visas pūles, lai mazinātu administratīvo slogu un nodrošinātu, ka izvērtēšanas process ir vienkāršs un pilnībā pārredzams.

3.   Komisija publicē un izplata saskaņā ar šo pantu veiktās izvērtēšanas rezultātus un secinājumus.

19. pants

Piekļuve rezultātiem un informācijai par priekšlikumiem

1.   EURAMET nodrošina Komisijai piekļuvi visai informācijai, kas saistīta ar tās finansētajām netiešajām darbībām. Šāda informācija ietver to saņēmēju rezultātus, kuri piedalās Metroloģijas partnerības netiešajās darbībās, vai jebkādu citu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu Savienības politiku vai programmu izstrādei, īstenošanai, uzraudzībai un izvērtēšanai. Šādas piekļuves tiesības attiecas tikai uz nekomerciālu un ar konkurenci nesaistītu izmantošanu, un tās ir saskanīgas ar piemērojamiem konfidencialitātes noteikumiem.

2.   EURAMET informāciju par Metroloģijas partnerības finansētajiem priekšlikumiem ievada datubāzē, kas izveidota, ievērojot Regulas (ES) 2021/695 50. pantu.

3.   Lai varētu izstrādāt, īstenot, uzraudzīt un izvērtēt Savienības politikas vai programmas, EURAMET sniedz Komisijai informāciju, kas iekļauta iesniegtajos priekšlikumos.

20. pants

Konfidencialitāte

Neskarot 17. pantu, EURAMET nodrošina tādas konfidenciālas informācijas aizsardzību, kuras izpaušana ārpus Savienības iestādēm un citām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām varētu kaitēt EURAMET locekļu vai Metroloģijas partnerības darbībās iesaistīto dalībnieku interesēm. Šāda konfidenciāla informācija cita starpā ietver personas, komerciālu, sensitīvu neklasificētu un klasificētu informāciju.

EURAMET

EURAMET

21. pants

Interešu konflikti

1.   EURAMET, tās struktūras un darbinieki, un Metroloģijas partnerības struktūras veic atbilstīgus pasākumus, lai savu darbību īstenošanā novērstu jebkādu interešu konfliktu, un nodrošina, ka persona, kuru skar šāds interešu konflikts, nelemj, nekonsultē un nepalīdz saistībā ar konkrēto jautājumu, uz kuru attiecas minētais interešu konflikts.

2.   EURAMET pieņem noteikumus par interešu konfliktu novēršanu, izvairīšanos no tiem un to pārvaldību attiecībā uz EURAMET darbiniekiem, locekļiem un citām personām, kuras strādā Metroloģijas partnerības komitejā un pārējās EURAMET un Metroloģijas partnerības struktūrās vai grupās, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 61. pantu.

3.   EURAMET izveido Metroloģijas partnerības komitejas locekļu rīcības kodeksu, ņemot vērā profesionālās darbības deklarāciju publicēšanu, finansiālās intereses un interešu konfliktus saskaņā ar datu aizsardzības noteikumiem.

22. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

23. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2021. gada 24. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 341, 24.8.2021., 34. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 18. novembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

3

(4)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 555/2014/ES (2014. gada 15. maijs) par Savienības dalību Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā (EMPIR), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 169, 7.6.2014., 27. lpp.).

6

EMPIR

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433I , 22.12.2020., 11. lpp.).

8

(9)  Padomes Lēmums (ES) 2021/764 (2021. gada 10. maijs), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, un atceļ Lēmumu 2013/743/ES (OV L 167 I, 12.5.2021, 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

11

OLAF

(12)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

12

(13)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

13

EPPO

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/17

---

PADOMES REGULA (ES) 2021/2085

(2021. gada 19. novembris),

ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un atceļ Regulas (EK) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 un (ES) Nr. 642/2014

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 187. pantu un 188. panta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Lai sasniegtu vislielāko iespējamo Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (3) (“pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula”) tika izveidots politiskais un tiesiskais regulējums Eiropas partnerībām ar privātā vai publiskā sektora partneriem. Eiropas partnerības ir nozīmīgs pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” (pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”) politikas pieejas elements. Tās tiek izveidotas, lai īstenotu Savienības prioritātes, uz kurām vērsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, un nodrošinātu skaidru ietekmi Savienībai un tās iedzīvotājiem, kuru var efektīvāk sasniegt nevis Savienība viena pati, bet gan partnerībā, īstenojot stratēģisku, partneriem kopīgu redzējumu, ko partneri apņemas īstenot. |
| --- | --- |

(1)

Lai sasniegtu vislielāko iespējamo Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (3) (“pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula”) tika izveidots politiskais un tiesiskais regulējums Eiropas partnerībām ar privātā vai publiskā sektora partneriem. Eiropas partnerības ir nozīmīgs pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” (pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”) politikas pieejas elements. Tās tiek izveidotas, lai īstenotu Savienības prioritātes, uz kurām vērsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, un nodrošinātu skaidru ietekmi Savienībai un tās iedzīvotājiem, kuru var efektīvāk sasniegt nevis Savienība viena pati, bet gan partnerībā, īstenojot stratēģisku, partneriem kopīgu redzējumu, ko partneri apņemas īstenot.

| (2) | Jo īpaši Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pīlārā “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” ir svarīga nozīme stratēģisko mērķu sasniegšanā, piemēram, virzības uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem un pārejas uz zaļu un digitālu Eiropu paātrināšanā, un tām būtu jāveicina atgūšanās no līdz šim nepieredzētās krīzes, ko izraisīja Covid-19 pandēmija. Eiropas partnerības risina sarežģītus pārrobežu jautājumus, kam vajadzīga integrēta pieeja. Tās nodrošina iespēju pievērsties ar pārveidi saistītajām, sistēmiskajām un tirgus nepilnībām, kas aprakstītas šai regulai pievienotajos ietekmes novērtējumos, pulcējot plašu dalībnieku loku no vērtības ķēdēm un ekosistēmām, lai virzītos uz kopēja redzējuma īstenošanu un to pārvērstu konkrētos ceļvežos un koordinētā pasākumu īstenošanā. Turklāt tās dod iespēju vērst centienus un resursus uz kopējām prioritātēm, lai risinātu minētos sarežģītos jautājumus. |
| --- | --- |

(2)

Jo īpaši Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pīlārā “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” ir svarīga nozīme stratēģisko mērķu sasniegšanā, piemēram, virzības uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem un pārejas uz zaļu un digitālu Eiropu paātrināšanā, un tām būtu jāveicina atgūšanās no līdz šim nepieredzētās krīzes, ko izraisīja Covid-19 pandēmija. Eiropas partnerības risina sarežģītus pārrobežu jautājumus, kam vajadzīga integrēta pieeja. Tās nodrošina iespēju pievērsties ar pārveidi saistītajām, sistēmiskajām un tirgus nepilnībām, kas aprakstītas šai regulai pievienotajos ietekmes novērtējumos, pulcējot plašu dalībnieku loku no vērtības ķēdēm un ekosistēmām, lai virzītos uz kopēja redzējuma īstenošanu un to pārvērstu konkrētos ceļvežos un koordinētā pasākumu īstenošanā. Turklāt tās dod iespēju vērst centienus un resursus uz kopējām prioritātēm, lai risinātu minētos sarežģītos jautājumus.

| (3) | Lai īstenotu prioritātes un panāktu ietekmi, Eiropas partnerības būtu jāveido, plaši iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas no visas Eiropas, tostarp rūpniecības nozari, pētniecības organizācijas, struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, fondus, kas atbalsta vai veic pētniecību un inovāciju. Tām arī vajadzētu būt vienam no pasākumiem, kas nostiprina sadarbību starp privātā vai publiskā sektora partneriem starptautiskā līmenī, arī apvienojot pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, tādējādi nesot kopēju labumu cilvēkiem un uzņēmējdarbībai un vienlaikus nodrošinot, ka Savienība var īstenot savas intereses stratēģiskās jomās. |
| --- | --- |

(3)

Lai īstenotu prioritātes un panāktu ietekmi, Eiropas partnerības būtu jāveido, plaši iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas no visas Eiropas, tostarp rūpniecības nozari, pētniecības organizācijas, struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, fondus, kas atbalsta vai veic pētniecību un inovāciju. Tām arī vajadzētu būt vienam no pasākumiem, kas nostiprina sadarbību starp privātā vai publiskā sektora partneriem starptautiskā līmenī, arī apvienojot pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, tādējādi nesot kopēju labumu cilvēkiem un uzņēmējdarbībai un vienlaikus nodrošinot, ka Savienība var īstenot savas intereses stratēģiskās jomās.

| (4) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (4) izveidotās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtējumā tika atklāts, ka laika gaitā ir ieviests ievērojams partnerības instrumentu un iniciatīvu klāsts, izmantojot septiņus īstenošanas veidus un gandrīz 120 partnerību iniciatīvas, kas darbojas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros. Turklāt tika secināts ne vien tas, ka instrumentu un iniciatīvu lielais skaits ir radījis sarežģītu kopainu, bet arī tas, ka to spēja sniegt ieguldījumu saistītās rīcībpolitikās Savienības un valstu līmenī kopumā nav pietiekama, neraugoties uz to, ka tie rada pozitīvu ietekmi virzībā uz to mērķu sasniegšanu, piemēram, nosakot ilgtermiņa darba programmas, strukturējot sadarbību pētniecības un inovācijas jomā starp rīcībspēkiem, kas citādi ir izkliedēti, un piesaistot papildu ieguldījumus. Tāpēc pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietekmes novērtējumā ir noteikta vajadzība pievērsties Savienības pētniecības un inovācijas finansēšanas videi un to racionalizēt, jo īpaši attiecībā uz partnerībām, kā arī pārorientēt partnerības, lai panāktu lielāku ietekmi un Savienības prioritāšu īstenošanu. |
| --- | --- |

(4)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (4) izveidotās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtējumā tika atklāts, ka laika gaitā ir ieviests ievērojams partnerības instrumentu un iniciatīvu klāsts, izmantojot septiņus īstenošanas veidus un gandrīz 120 partnerību iniciatīvas, kas darbojas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros. Turklāt tika secināts ne vien tas, ka instrumentu un iniciatīvu lielais skaits ir radījis sarežģītu kopainu, bet arī tas, ka to spēja sniegt ieguldījumu saistītās rīcībpolitikās Savienības un valstu līmenī kopumā nav pietiekama, neraugoties uz to, ka tie rada pozitīvu ietekmi virzībā uz to mērķu sasniegšanu, piemēram, nosakot ilgtermiņa darba programmas, strukturējot sadarbību pētniecības un inovācijas jomā starp rīcībspēkiem, kas citādi ir izkliedēti, un piesaistot papildu ieguldījumus. Tāpēc pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietekmes novērtējumā ir noteikta vajadzība pievērsties Savienības pētniecības un inovācijas finansēšanas videi un to racionalizēt, jo īpaši attiecībā uz partnerībām, kā arī pārorientēt partnerības, lai panāktu lielāku ietekmi un Savienības prioritāšu īstenošanu.

| (5) | Lai risinātu šīs problēmas un sasniegtu vērienīgākus mērķus attiecībā uz Eiropas ieguldījumiem, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros būtu jāizstrādā ievērojami vienkāršojumi un reformas Komisijas politikā pētniecības un inovācijas partnerību jomā. Lai atspoguļotu tās sistēmiskumu, kā mērķis ir veicināt Savienības mēroga “pārveides” virzībā uz ilgtspējas mērķiem, pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” būtu efektīvāk jāizmanto minētās partnerības, īstenojot stratēģiskāku, saskaņotāku un vairāk uz ietekmi vērstu pieeju. |
| --- | --- |

(5)

Lai risinātu šīs problēmas un sasniegtu vērienīgākus mērķus attiecībā uz Eiropas ieguldījumiem, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros būtu jāizstrādā ievērojami vienkāršojumi un reformas Komisijas politikā pētniecības un inovācijas partnerību jomā. Lai atspoguļotu tās sistēmiskumu, kā mērķis ir veicināt Savienības mēroga “pārveides” virzībā uz ilgtspējas mērķiem, pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” būtu efektīvāk jāizmanto minētās partnerības, īstenojot stratēģiskāku, saskaņotāku un vairāk uz ietekmi vērstu pieeju.

| (6) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 (5) ir izveidots vispārējs regulējums, saskaņā ar kuru ilgtspējīgu ieguldījumu noteikšanas kontekstā konstatē, vai saimnieciska darbība ir uzskatāma par vides ziņā ilgtspējīgu. Ar to ir izveidota vienota atsauce, kuru ieguldītāji, bankas, nozare un pētnieki var izmantot, ieguldot projektos un saimnieciskajās darbībās, kam ir būtiska pozitīva ietekme uz klimatu un vidi un kas nerada būtisku kaitējumu ne klimatam, ne videi. Tā ir atsauce zaļiem ieguldījumiem Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 (5) ir izveidots vispārējs regulējums, saskaņā ar kuru ilgtspējīgu ieguldījumu noteikšanas kontekstā konstatē, vai saimnieciska darbība ir uzskatāma par vides ziņā ilgtspējīgu. Ar to ir izveidota vienota atsauce, kuru ieguldītāji, bankas, nozare un pētnieki var izmantot, ieguldot projektos un saimnieciskajās darbībās, kam ir būtiska pozitīva ietekme uz klimatu un vidi un kas nerada būtisku kaitējumu ne klimatam, ne videi. Tā ir atsauce zaļiem ieguldījumiem Savienībā.

| (7) | Attiecīgā gadījumā Eiropas partnerībām būtu jāņem vērā tehniskās pārbaudes kritēriji, kas minēti Regulas (ES) 2020/852 3. pantā, un princips “nenodari būtisku kaitējumu”, kas izklāstīts minētās regulas 17. pantā, kā instruments, ar kuru uzlabot savu projektu gatavību un piekļuvi zaļajam finansējumam, kam būs būtiska nozīme to nodrošināto inovatīvo tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanā tirgū un plašākā izvēršanā. Minēto tehniskās pārbaudes kritēriju pamatā ir zinātniski pierādījumi. Eiropas partnerību īstenotajai pētniecībai un inovācijai vajadzētu būtiski palīdzēt uzņēmējiem sasniegt vai pārsniegt minētajā regulā noteiktos standartus un robežvērtības un pastāvīgi nodrošināt tehniskās pārbaudes kritēriju aktualitāti un atbilstību Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu izklāstītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(7)

Attiecīgā gadījumā Eiropas partnerībām būtu jāņem vērā tehniskās pārbaudes kritēriji, kas minēti Regulas (ES) 2020/852 3. pantā, un princips “nenodari būtisku kaitējumu”, kas izklāstīts minētās regulas 17. pantā, kā instruments, ar kuru uzlabot savu projektu gatavību un piekļuvi zaļajam finansējumam, kam būs būtiska nozīme to nodrošināto inovatīvo tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanā tirgū un plašākā izvēršanā. Minēto tehniskās pārbaudes kritēriju pamatā ir zinātniski pierādījumi. Eiropas partnerību īstenotajai pētniecībai un inovācijai vajadzētu būtiski palīdzēt uzņēmējiem sasniegt vai pārsniegt minētajā regulā noteiktos standartus un robežvērtības un pastāvīgi nodrošināt tehniskās pārbaudes kritēriju aktualitāti un atbilstību Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu izklāstītajiem mērķiem.

| (8) | Pamatojoties uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu, vajadzētu būt iespējai izveidot trīs dažādu veidu Eiropas partnerības, proti, “līdzfinansētas”, “kopīgi plānotas” un “institucionalizētas” partnerības. Institucionalizētu Eiropas partnerību, kuras ir privātā un publiskā sektora partneru kopuzņēmumi, izveides nolūkā būtu jāizstrādā jauni Savienības tiesību akti un jāizveido speciālas īstenošanas struktūras, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 187. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu, vajadzētu būt iespējai izveidot trīs dažādu veidu Eiropas partnerības, proti, “līdzfinansētas”, “kopīgi plānotas” un “institucionalizētas” partnerības. Institucionalizētu Eiropas partnerību, kuras ir privātā un publiskā sektora partneru kopuzņēmumi, izveides nolūkā būtu jāizstrādā jauni Savienības tiesību akti un jāizveido speciālas īstenošanas struktūras, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 187. pantu.

| (9) | Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā ir noteiktas astoņas prioritāras jomas, kurās institucionalizētas Eiropas partnerības, ko izveido saskaņā ar LESD 185. vai 187. pantu, varētu tikt ierosinātas. Šajās prioritārajās jomās ir ierosinātas vairākas iniciatīvas šādām institucionalizētām Eiropas partnerībām, un uz deviņām no tām attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(9)

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā ir noteiktas astoņas prioritāras jomas, kurās institucionalizētas Eiropas partnerības, ko izveido saskaņā ar LESD 185. vai 187. pantu, varētu tikt ierosinātas. Šajās prioritārajās jomās ir ierosinātas vairākas iniciatīvas šādām institucionalizētām Eiropas partnerībām, un uz deviņām no tām attiecas šī regula.

| (10) | Kopuzņēmumu veiktie pētniecības un inovācijas pasākumi būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, kā paredzēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 12. un 13. pantā. Lai sasniegtu maksimālu ietekmi, kopuzņēmumiem būtu jāattīsta cieša sinerģija ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” iniciatīvām un citām Savienības programmām un finansējuma instrumentiem, jo īpaši tiem, kas atbalsta inovatīvu risinājumu izvēršanu, izglītību un reģionālo attīstību, lai palielinātu ekonomisko un sociālo kohēziju un mazinātu nelīdzsvarotību. |
| --- | --- |

(10)

Kopuzņēmumu veiktie pētniecības un inovācijas pasākumi būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, kā paredzēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 12. un 13. pantā. Lai sasniegtu maksimālu ietekmi, kopuzņēmumiem būtu jāattīsta cieša sinerģija ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” iniciatīvām un citām Savienības programmām un finansējuma instrumentiem, jo īpaši tiem, kas atbalsta inovatīvu risinājumu izvēršanu, izglītību un reģionālo attīstību, lai palielinātu ekonomisko un sociālo kohēziju un mazinātu nelīdzsvarotību.

| (11) | Ņemot vērā jauno politikas pieeju attiecībā uz Eiropas partnerībām, un jo īpaši institucionalizētām Eiropas partnerībām, ir vajadzīgs jauns veids, kā izveidot tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru tās darbotos. Lai gan uz LESD 187. panta pamata pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vajadzībām izveidoto kopuzņēmumu īstenošana ir izrādījusies veiksmīga, tā ir vēl vairāk jāuzlabo. Tāpēc šīs regulas mērķis ir palielināt īstenošanas saskaņotību, efektivitāti, atvērtību, lietderību un vērstību uz ietekmi, pārvēršot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu un pieredzi, kas gūta pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” programmu īstenošanā, saskaņotos noteikumos, kas ir kopīgi visiem kopuzņēmumiem. Tās mērķis ir veicināt sadarbības un sinerģijas izveidi starp Eiropas partnerībām, tādējādi pilnībā izmantojot to savstarpējās saiknes organizatoriskā līmenī. Kopuzņēmumiem būtu jāmeklē iespējas, kā iesaistīt citu Eiropas partnerību pārstāvjus apspriedēs to darba programmu izstrādē, jāapzina jomas, kurās ar papildinošiem vai kopīgiem pasākumiem problēmas tiktu risinātas efektīvāk un lietderīgāk, jāizvairās no pārklāšanās, jāsaskaņo savu pasākumu termiņi un jānodrošina piekļuve rezultātiem un citiem attiecīgiem zināšanu apmaiņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā jauno politikas pieeju attiecībā uz Eiropas partnerībām, un jo īpaši institucionalizētām Eiropas partnerībām, ir vajadzīgs jauns veids, kā izveidot tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru tās darbotos. Lai gan uz LESD 187. panta pamata pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vajadzībām izveidoto kopuzņēmumu īstenošana ir izrādījusies veiksmīga, tā ir vēl vairāk jāuzlabo. Tāpēc šīs regulas mērķis ir palielināt īstenošanas saskaņotību, efektivitāti, atvērtību, lietderību un vērstību uz ietekmi, pārvēršot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu un pieredzi, kas gūta pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” programmu īstenošanā, saskaņotos noteikumos, kas ir kopīgi visiem kopuzņēmumiem. Tās mērķis ir veicināt sadarbības un sinerģijas izveidi starp Eiropas partnerībām, tādējādi pilnībā izmantojot to savstarpējās saiknes organizatoriskā līmenī. Kopuzņēmumiem būtu jāmeklē iespējas, kā iesaistīt citu Eiropas partnerību pārstāvjus apspriedēs to darba programmu izstrādē, jāapzina jomas, kurās ar papildinošiem vai kopīgiem pasākumiem problēmas tiktu risinātas efektīvāk un lietderīgāk, jāizvairās no pārklāšanās, jāsaskaņo savu pasākumu termiņi un jānodrošina piekļuve rezultātiem un citiem attiecīgiem zināšanu apmaiņas līdzekļiem.

| (12) | Pēc tam, kad ir noteiktas sinerģijas starp kopuzņēmumiem, tiem būtu jātiecas noteikt budžeta daļas, kas būtu jāizmanto papildinošiem vai kopīgiem pasākumiem starp kopuzņēmumiem. Šīs regulas mērķis ir arī uzlabot noteikumu efektivitāti un saskaņotību, pastiprinot operatīvo sadarbību un izpētot iespējas gūt apjomradītus ietaupījumus, tostarp, izveidojot atbalsta biroja mehānismu, kam būtu jānodrošina kopuzņēmumiem horizontāla atbalsta funkcijas. Minētajam atbalsta biroja mehānismam būtu jāatvieglo lielākas ietekmes un saskaņotības panākšana kopējos jautājumos, vienlaikus saglabājot noteiktu elastīguma pakāpi, lai apmierinātu katra kopuzņēmuma konkrētās vajadzības. Šī struktūra būtu jāizveido, izmantojot pakalpojumu līmeņa vienošanās, kuras kopuzņēmumiem jānoslēdz. Atbalsta biroja mehānismam būtu jāaptver koordinācijas un administratīvā atbalsta funkcijas jomās, kurās atbilstoši to izvērtējumam tās ir atzītas par efektīvām un izmaksu ziņā lietderīgām, un būtu jāņem vērā, ciktāl iespējams, nepieciešamība izpildīt katram atsevišķajam kredītrīkotājam piemērojamo pārskatatbildības prasību un noteikumu saskaņotība, kas ietver arī intelektuālā īpašuma tiesības. Juridiskajai struktūrai vajadzētu būt tādai, lai pēc iespējas labāk tiktu apmierinātas kopuzņēmumu kopējās vajadzības, nodrošināta to cieša sadarbība un izpētītas visas iespējamās sinerģijas starp Eiropas partnerībām un līdz ar to starp dažādajām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, kā arī starp pārējām kopuzņēmumu pārvaldītajām programmām. |
| --- | --- |

(12)

Pēc tam, kad ir noteiktas sinerģijas starp kopuzņēmumiem, tiem būtu jātiecas noteikt budžeta daļas, kas būtu jāizmanto papildinošiem vai kopīgiem pasākumiem starp kopuzņēmumiem. Šīs regulas mērķis ir arī uzlabot noteikumu efektivitāti un saskaņotību, pastiprinot operatīvo sadarbību un izpētot iespējas gūt apjomradītus ietaupījumus, tostarp, izveidojot atbalsta biroja mehānismu, kam būtu jānodrošina kopuzņēmumiem horizontāla atbalsta funkcijas. Minētajam atbalsta biroja mehānismam būtu jāatvieglo lielākas ietekmes un saskaņotības panākšana kopējos jautājumos, vienlaikus saglabājot noteiktu elastīguma pakāpi, lai apmierinātu katra kopuzņēmuma konkrētās vajadzības. Šī struktūra būtu jāizveido, izmantojot pakalpojumu līmeņa vienošanās, kuras kopuzņēmumiem jānoslēdz. Atbalsta biroja mehānismam būtu jāaptver koordinācijas un administratīvā atbalsta funkcijas jomās, kurās atbilstoši to izvērtējumam tās ir atzītas par efektīvām un izmaksu ziņā lietderīgām, un būtu jāņem vērā, ciktāl iespējams, nepieciešamība izpildīt katram atsevišķajam kredītrīkotājam piemērojamo pārskatatbildības prasību un noteikumu saskaņotība, kas ietver arī intelektuālā īpašuma tiesības. Juridiskajai struktūrai vajadzētu būt tādai, lai pēc iespējas labāk tiktu apmierinātas kopuzņēmumu kopējās vajadzības, nodrošināta to cieša sadarbība un izpētītas visas iespējamās sinerģijas starp Eiropas partnerībām un līdz ar to starp dažādajām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, kā arī starp pārējām kopuzņēmumu pārvaldītajām programmām.

| (13) | Šīs regulas priekšlikumam pievienotajos ietekmes novērtējumos attiecībā uz katru kopuzņēmumu ir sniegti pierādījumi, kas pamato Eiropas partnerību īstenošanu saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu, kura paredz, ka tās īstenojamas tikai tad, ja ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, tostarp cita veida Eiropas partnerībām, nebūtu iespējams sasniegt attiecīgos mērķus vai panākt vajadzīgo cerēto ietekmi un ja šādu īstenošanu pamato ilgtermiņa perspektīva un augsts integrācijas līmenis. |
| --- | --- |

(13)

Šīs regulas priekšlikumam pievienotajos ietekmes novērtējumos attiecībā uz katru kopuzņēmumu ir sniegti pierādījumi, kas pamato Eiropas partnerību īstenošanu saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu, kura paredz, ka tās īstenojamas tikai tad, ja ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, tostarp cita veida Eiropas partnerībām, nebūtu iespējams sasniegt attiecīgos mērķus vai panākt vajadzīgo cerēto ietekmi un ja šādu īstenošanu pamato ilgtermiņa perspektīva un augsts integrācijas līmenis.

| (14) | Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ir ieviesta stratēģiskāka, saskaņotāka un vairāk uz ietekmi vērsta pieeja Eiropas partnerībām, izmantojot atziņas, kas gūtas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtēšanā. Atbilstoši jaunajam vērienam šīs regulas mērķis ir panākt efektīvāku institucionalizētas Eiropas partnerības izmantošanu, jo īpaši, pievēršoties skaidriem mērķiem, rezultātiem un ietekmei, ko var sasniegt līdz 2030. gadam, un nodrošinot skaidru ieguldījumu saistītajās Savienības politikas prioritātēs un rīcībpolitikās. Ciešai sadarbībai un sinerģijai ar citām attiecīgām iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar citām Eiropas partnerībām, ir svarīga nozīme, lai panāktu lielāku zinātnisko, sociālekonomisko un vidisko ietekmi un nodrošinātu rezultātu pārņemšanu. Šajā nolūkā kopuzņēmumi var piemērot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumus, kas ļauj īstenot dažāda veida sinerģiju, piemēram, alternatīvu, kumulatīvu vai kombinētu finansējumu un resursu pārvietošanu. Novērtējot kopējo ietekmi, papildus partneru ieguldījumiem un kopuzņēmumu piesaistītajiem ieguldījumiem būtu jāņem vērā plašāki ieguldījumi, kas palīdz sasniegt to mērķus, lai tādējādi sekmētu inovatīvu risinājumu paātrinātu pārņemšanu tirgū. |
| --- | --- |

(14)

Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ir ieviesta stratēģiskāka, saskaņotāka un vairāk uz ietekmi vērsta pieeja Eiropas partnerībām, izmantojot atziņas, kas gūtas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtēšanā. Atbilstoši jaunajam vērienam šīs regulas mērķis ir panākt efektīvāku institucionalizētas Eiropas partnerības izmantošanu, jo īpaši, pievēršoties skaidriem mērķiem, rezultātiem un ietekmei, ko var sasniegt līdz 2030. gadam, un nodrošinot skaidru ieguldījumu saistītajās Savienības politikas prioritātēs un rīcībpolitikās. Ciešai sadarbībai un sinerģijai ar citām attiecīgām iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar citām Eiropas partnerībām, ir svarīga nozīme, lai panāktu lielāku zinātnisko, sociālekonomisko un vidisko ietekmi un nodrošinātu rezultātu pārņemšanu. Šajā nolūkā kopuzņēmumi var piemērot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumus, kas ļauj īstenot dažāda veida sinerģiju, piemēram, alternatīvu, kumulatīvu vai kombinētu finansējumu un resursu pārvietošanu. Novērtējot kopējo ietekmi, papildus partneru ieguldījumiem un kopuzņēmumu piesaistītajiem ieguldījumiem būtu jāņem vērā plašāki ieguldījumi, kas palīdz sasniegt to mērķus, lai tādējādi sekmētu inovatīvu risinājumu paātrinātu pārņemšanu tirgū.

| (15) | Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju un atspoguļotu Eiropas partnerību zinātnisko, tehnoloģisko, ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un Savienības prioritātēm, šajā regulā būtu jānosaka kolektīvi vispārīgie un kopīgi konkrētie mērķi, kas būtu jāsasniedz visiem kopuzņēmumiem. Visi kopuzņēmumi dod kopīgu ieguldījumu minēto mērķu sasniegšanā, panākot savus individuālos mērķus. Turklāt šīs Regulas kopējās daļās ir definēti kopīgie darbības mērķi, kas izriet no mērķiem, kuri noteikti īpašajā programmā, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/764 (6) (“īpašā programma, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”“). Visiem kopuzņēmumiem būtu jāveic savi uzdevumi, lai ievērotu principus un kritērijus, kas attiecībā uz Eiropas partnerībām ir noteikti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā (10. pants un III pielikums), un lai salīdzinājumā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” galvenās darba programmas uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību. Kopuzņēmumu mērķus un uzdevumus papildina papildu mērķi un uzdevumi, kas ir specifiski katram kopuzņēmumam. Atsevišķu kopuzņēmumu intervences loģikas saskaņošanai ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, vienlaikus ņemot vērā to īpatnības un politiskos kontekstus, būtu jāatbalsta kopuzņēmumu progresa koordinēta novērtēšana pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzraudzības un izvērtēšanas pasākumu ietvaros. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju un atspoguļotu Eiropas partnerību zinātnisko, tehnoloģisko, ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un Savienības prioritātēm, šajā regulā būtu jānosaka kolektīvi vispārīgie un kopīgi konkrētie mērķi, kas būtu jāsasniedz visiem kopuzņēmumiem. Visi kopuzņēmumi dod kopīgu ieguldījumu minēto mērķu sasniegšanā, panākot savus individuālos mērķus. Turklāt šīs Regulas kopējās daļās ir definēti kopīgie darbības mērķi, kas izriet no mērķiem, kuri noteikti īpašajā programmā, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/764 (6) (“īpašā programma, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”“). Visiem kopuzņēmumiem būtu jāveic savi uzdevumi, lai ievērotu principus un kritērijus, kas attiecībā uz Eiropas partnerībām ir noteikti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā (10. pants un III pielikums), un lai salīdzinājumā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” galvenās darba programmas uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību. Kopuzņēmumu mērķus un uzdevumus papildina papildu mērķi un uzdevumi, kas ir specifiski katram kopuzņēmumam. Atsevišķu kopuzņēmumu intervences loģikas saskaņošanai ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, vienlaikus ņemot vērā to īpatnības un politiskos kontekstus, būtu jāatbalsta kopuzņēmumu progresa koordinēta novērtēšana pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzraudzības un izvērtēšanas pasākumu ietvaros.

| (16) | Šīs regulas pamatā ir Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”“ regulā noteiktie principi un kritēriji, tostarp atvērtība un pārredzamība, spēcīgs sviras efekts un visu iesaistīto pušu ilgtermiņa saistības. Viens no šīs regulas mērķiem ir nodrošināt kopuzņēmumu un to darbību atvērtību plašam subjektu lokam, tostarp jaunpienācējiem, kuri tiks uzraudzīti arī stratēģiskās koordinēšanas procesa attiecībā uz Eiropas partnerībām ietvaros, kas paredzēts īpašās programmas, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, 6. panta 5. punktā. Šādām partnerībām vajadzētu būt atvērtām jebkuram subjektam, kas vēlas un spēj strādāt, lai sasniegtu kopējo mērķi, vajadzētu veicināt ieinteresēto personu plašu un aktīvu dalību to pasākumos, dalībnieku sastāvā un pārvaldībā, un vajadzētu nodrošināt, ka rezultāti nāk par labu visiem eiropiešiem, jo īpaši, plaši izplatot rezultātus un īstenojot pirmsizvēršanas pasākumus visā Savienībā. Attiecībā uz privātiem dalībniekiem un to sastāvā esošiem vai saistītiem subjektiem, kas iedibināti trešās valstīs, Savienības un kopuzņēmuma intereses būtu jāaizsargā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumu dēļ. Šajā nolūkā Komisijai vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai privātie dalībnieki veic atbilstošus pasākumus. Šādi pasākumi varētu ietvert pienācīgu apiešanos ar konfidenciālu informāciju vai konkrētu subjektu ierobežošanu konkrētos privātā dalībnieka operacionālajos pasākumos. |
| --- | --- |

(16)

Šīs regulas pamatā ir Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”“ regulā noteiktie principi un kritēriji, tostarp atvērtība un pārredzamība, spēcīgs sviras efekts un visu iesaistīto pušu ilgtermiņa saistības. Viens no šīs regulas mērķiem ir nodrošināt kopuzņēmumu un to darbību atvērtību plašam subjektu lokam, tostarp jaunpienācējiem, kuri tiks uzraudzīti arī stratēģiskās koordinēšanas procesa attiecībā uz Eiropas partnerībām ietvaros, kas paredzēts īpašās programmas, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, 6. panta 5. punktā. Šādām partnerībām vajadzētu būt atvērtām jebkuram subjektam, kas vēlas un spēj strādāt, lai sasniegtu kopējo mērķi, vajadzētu veicināt ieinteresēto personu plašu un aktīvu dalību to pasākumos, dalībnieku sastāvā un pārvaldībā, un vajadzētu nodrošināt, ka rezultāti nāk par labu visiem eiropiešiem, jo īpaši, plaši izplatot rezultātus un īstenojot pirmsizvēršanas pasākumus visā Savienībā. Attiecībā uz privātiem dalībniekiem un to sastāvā esošiem vai saistītiem subjektiem, kas iedibināti trešās valstīs, Savienības un kopuzņēmuma intereses būtu jāaizsargā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumu dēļ. Šajā nolūkā Komisijai vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai privātie dalībnieki veic atbilstošus pasākumus. Šādi pasākumi varētu ietvert pienācīgu apiešanos ar konfidenciālu informāciju vai konkrētu subjektu ierobežošanu konkrētos privātā dalībnieka operacionālajos pasākumos.

| (17) | Lai nodrošinātu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punkta saskaņotu piemērošanu, kopuzņēmumiem būtu jānodrošina saskaņotība ar pieeju, kuru – attiecībā uz minētā panta piemērošanu – izmanto pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darba programmas ietvaros finansētām darbībām, kā arī ar Savienības tiesību aktiem un norādījumiem, kas ir svarīgi tā piemērošanā saistībā ar līdzīgiem jautājumiem attiecīgā kopuzņēmuma darba programmā. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punkta saskaņotu piemērošanu, kopuzņēmumiem būtu jānodrošina saskaņotība ar pieeju, kuru – attiecībā uz minētā panta piemērošanu – izmanto pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darba programmas ietvaros finansētām darbībām, kā arī ar Savienības tiesību aktiem un norādījumiem, kas ir svarīgi tā piemērošanā saistībā ar līdzīgiem jautājumiem attiecīgā kopuzņēmuma darba programmā.

| (18) | Ja Komisija vai dalībvalstis apsver iespēju saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punktu ierobežot dalību konkrētās kopuzņēmuma darbībās, Komisijai un dalībvalstīm valstu pārstāvju grupā pirms darba programmas pieņemšanas būtu jācenšas panākt saskaņotu nostāju, izvērtējot katru gadījumu individuāli. Kopuzņēmumu ar Publisko iestāžu padomi gadījumā – pēc Komisijas pieprasījuma minētā panta piemērošana būtu jāapstiprina Publisko iestāžu padomei pirms darba programmas pieņemšanas. Turklāt pēc priekšsēdētāja aicinājuma izpilddirektoram būtu regulāri jāinformē attiecīgais pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” Programmas komitejas sastāvs, papildus Komisijas pienākumam informēt Programmas komiteju saskaņā ar īpašās programmas, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, 14. panta 7. punktu un III pielikumu, un jo īpaši – pirms attiecīgā kopuzņēmuma darba programmas pieņemšanas – saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punkta piemērošanu. |
| --- | --- |

(18)

Ja Komisija vai dalībvalstis apsver iespēju saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punktu ierobežot dalību konkrētās kopuzņēmuma darbībās, Komisijai un dalībvalstīm valstu pārstāvju grupā pirms darba programmas pieņemšanas būtu jācenšas panākt saskaņotu nostāju, izvērtējot katru gadījumu individuāli. Kopuzņēmumu ar Publisko iestāžu padomi gadījumā – pēc Komisijas pieprasījuma minētā panta piemērošana būtu jāapstiprina Publisko iestāžu padomei pirms darba programmas pieņemšanas. Turklāt pēc priekšsēdētāja aicinājuma izpilddirektoram būtu regulāri jāinformē attiecīgais pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” Programmas komitejas sastāvs, papildus Komisijas pienākumam informēt Programmas komiteju saskaņā ar īpašās programmas, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, 14. panta 7. punktu un III pielikumu, un jo īpaši – pirms attiecīgā kopuzņēmuma darba programmas pieņemšanas – saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punkta piemērošanu.

| (19) | Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas III pielikumā ir noteikts, ka finansiālajam ieguldījumam vai ieguldījumam natūrā, kurš saņemts no dalībniekiem, kas nav Savienība, vajadzētu būt vismaz 50 % apmērā un tas var sasniegt 75 % no apkopotajām kopuzņēmumu budžeta saistībām. Savukārt Savienības ieguldījumam, tostarp visiem papildu līdzekļiem no asociētajām valstīm, nevajadzētu pārsniegt 50 % no apkopotajām katra kopuzņēmuma budžeta saistībām. Attiecīgi šajā regulā vajadzīgais ieguldījums no dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jānosaka tādā pašā līmenī kā Savienības ieguldījums vai augstākā līmenī. Savienībai vajadzētu būt iespējai samazināt savu ieguldījumu, ja dalībnieki, kas nav Savienība, nepilda savas saistības. |
| --- | --- |

(19)

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas III pielikumā ir noteikts, ka finansiālajam ieguldījumam vai ieguldījumam natūrā, kurš saņemts no dalībniekiem, kas nav Savienība, vajadzētu būt vismaz 50 % apmērā un tas var sasniegt 75 % no apkopotajām kopuzņēmumu budžeta saistībām. Savukārt Savienības ieguldījumam, tostarp visiem papildu līdzekļiem no asociētajām valstīm, nevajadzētu pārsniegt 50 % no apkopotajām katra kopuzņēmuma budžeta saistībām. Attiecīgi šajā regulā vajadzīgais ieguldījums no dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jānosaka tādā pašā līmenī kā Savienības ieguldījums vai augstākā līmenī. Savienībai vajadzētu būt iespējai samazināt savu ieguldījumu, ja dalībnieki, kas nav Savienība, nepilda savas saistības.

| (20) | Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu kopuzņēmumiem koordinētā pieejā ir jāīsteno visu finansiālo ieguldījumu centralizēta pārvaldība. Attiecīgi katrai iesaistītajai valstij ar kopuzņēmumu būtu jānoslēdz viens vai vairāki administratīvie nolīgumi, kuros nosaka koordinācijas mehānismu ieguldījumu maksājumiem un ziņošanai par tiem pieteikuma iesniedzējiem, kas ir iedibināti minētajā iesaistītajā valstī. Lai nodrošinātu saskaņotību ar valsts stratēģiskajām prioritātēm, būtu jāparedz veto tiesības iesaistītajām valstīm attiecībā uz valsts finansiālo ieguldījumu izmantošanu pieteikuma iesniedzējiem, kas ir iedibināti minētajās iesaistītajās valstīs. Lai mazinātu administratīvo slogu saņēmējiem, panāktu vienkāršošanu un nodrošinātu efektīvāku īstenošanu, katrai iesaistītajai valstij būtu jācenšas sinhronizēt savu un kopuzņēmumu maksājumu grafiku, ziņošanu un revīzijas un saskaņot savu izmaksu attiecināmību ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu. Iesaistītajās valstīs iedibinātajiem saņēmējiem, kas ir uzticējuši maksājumu darbības kopuzņēmumam, būtu jānoslēdz vienots dotācijas nolīgums ar kopuzņēmumu, ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu kopuzņēmumiem koordinētā pieejā ir jāīsteno visu finansiālo ieguldījumu centralizēta pārvaldība. Attiecīgi katrai iesaistītajai valstij ar kopuzņēmumu būtu jānoslēdz viens vai vairāki administratīvie nolīgumi, kuros nosaka koordinācijas mehānismu ieguldījumu maksājumiem un ziņošanai par tiem pieteikuma iesniedzējiem, kas ir iedibināti minētajā iesaistītajā valstī. Lai nodrošinātu saskaņotību ar valsts stratēģiskajām prioritātēm, būtu jāparedz veto tiesības iesaistītajām valstīm attiecībā uz valsts finansiālo ieguldījumu izmantošanu pieteikuma iesniedzējiem, kas ir iedibināti minētajās iesaistītajās valstīs. Lai mazinātu administratīvo slogu saņēmējiem, panāktu vienkāršošanu un nodrošinātu efektīvāku īstenošanu, katrai iesaistītajai valstij būtu jācenšas sinhronizēt savu un kopuzņēmumu maksājumu grafiku, ziņošanu un revīzijas un saskaņot savu izmaksu attiecināmību ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu. Iesaistītajās valstīs iedibinātajiem saņēmējiem, kas ir uzticējuši maksājumu darbības kopuzņēmumam, būtu jānoslēdz vienots dotācijas nolīgums ar kopuzņēmumu, ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu.

| (21) | Atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktajiem mērķiem viens no institucionalizētu Eiropas partnerību izveides priekšnosacījumiem ir nodrošināt partneru ieguldījumu, kas turpinātos visā kopuzņēmumu pastāvēšanas laikā. Šajā saistībā privātiem partneriem ievērojama daļa to ieguldījuma būtu jāsniedz kā ieguldījumi natūrā kopuzņēmuma darbības izmaksu segšanai. Kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai noteikt pasākumus, lai ar savām darba programmām veicinātu minētos ieguldījumus, jo īpaši, samazinot finansējuma likmes. Minētājiem pasākumiem vajadzētu būt balstītiem uz kopuzņēmuma īpašajām vajadzībām un pamatā esošajām darbībām. Pienācīgi pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējamam ieviest papildu nosacījumus, saskaņā ar kuriem tiek prasīta kopuzņēmuma dalībnieka vai tā sastāvā esošo vai saistīto subjektu dalība, pievēršoties pasākumiem, kuros kopuzņēmuma industriālie partneri var ieņemt svarīgu lomu, piemēram, plaša mēroga demonstrējumiem un paraugprojektiem, kas ir tuvāki tirgum, un ieguldīt vairāk, pateicoties zemākām finansējuma likmēm. Izpilddirektoram būtu jāuzrauga dalībnieku dalības līmenis, lai valde varētu veikt attiecīgas darbības, nodrošinot līdzsvaru starp partneru saistībām un atvērtību. Pienācīgi pamatotos gadījumos kapitāla izmaksas, kas saistītas, piemēram, ar plaša mēroga demonstrējumiem vai paraugprojektiem, var uzskatīt par attiecināmām izmaksām atbilstoši piemērojamajam tiesiskajam regulējumam. |
| --- | --- |

(21)

Atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktajiem mērķiem viens no institucionalizētu Eiropas partnerību izveides priekšnosacījumiem ir nodrošināt partneru ieguldījumu, kas turpinātos visā kopuzņēmumu pastāvēšanas laikā. Šajā saistībā privātiem partneriem ievērojama daļa to ieguldījuma būtu jāsniedz kā ieguldījumi natūrā kopuzņēmuma darbības izmaksu segšanai. Kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai noteikt pasākumus, lai ar savām darba programmām veicinātu minētos ieguldījumus, jo īpaši, samazinot finansējuma likmes. Minētājiem pasākumiem vajadzētu būt balstītiem uz kopuzņēmuma īpašajām vajadzībām un pamatā esošajām darbībām. Pienācīgi pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējamam ieviest papildu nosacījumus, saskaņā ar kuriem tiek prasīta kopuzņēmuma dalībnieka vai tā sastāvā esošo vai saistīto subjektu dalība, pievēršoties pasākumiem, kuros kopuzņēmuma industriālie partneri var ieņemt svarīgu lomu, piemēram, plaša mēroga demonstrējumiem un paraugprojektiem, kas ir tuvāki tirgum, un ieguldīt vairāk, pateicoties zemākām finansējuma likmēm. Izpilddirektoram būtu jāuzrauga dalībnieku dalības līmenis, lai valde varētu veikt attiecīgas darbības, nodrošinot līdzsvaru starp partneru saistībām un atvērtību. Pienācīgi pamatotos gadījumos kapitāla izmaksas, kas saistītas, piemēram, ar plaša mēroga demonstrējumiem vai paraugprojektiem, var uzskatīt par attiecināmām izmaksām atbilstoši piemērojamajam tiesiskajam regulējumam.

| (22) | Vajadzētu būt iespējamam saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 15. panta 3. punktu ieguldījumus no programmām, kuras līdzfinansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1058 (7), Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (8), Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonds (EJZAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1139 (9), un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (10), uzskatīt par iesaistīto valstu, kuras ir dalībvalstis, ieguldījumu kopuzņēmumos, ar noteikumu, ka ir ievēroti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (11) un konkrēto fondu regulu noteikumi. Turklāt vajadzētu būt iespējamam ieguldījumus no Atveseļošanas un noturības mehānisma (“mehānisms”), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (12), uzskatīt par dalībvalstu, kuras ir iesaistītās valstis, ieguldījumu kopuzņēmumos, ar noteikumu, ka ir ievēroti mehānisma noteikumi un nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos noteiktās saistības. |
| --- | --- |

(22)

Vajadzētu būt iespējamam saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 15. panta 3. punktu ieguldījumus no programmām, kuras līdzfinansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1058 (7), Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (8), Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonds (EJZAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1139 (9), un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (10), uzskatīt par iesaistīto valstu, kuras ir dalībvalstis, ieguldījumu kopuzņēmumos, ar noteikumu, ka ir ievēroti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (11) un konkrēto fondu regulu noteikumi. Turklāt vajadzētu būt iespējamam ieguldījumus no Atveseļošanas un noturības mehānisma (“mehānisms”), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (12), uzskatīt par dalībvalstu, kuras ir iesaistītās valstis, ieguldījumu kopuzņēmumos, ar noteikumu, ka ir ievēroti mehānisma noteikumi un nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos noteiktās saistības.

| (23) | Saskaņā ar principu par ieguldījuma godīgu sadalījumu starp kopuzņēmumu dalībniekiem finansiālais ieguldījums kopuzņēmumu administratīvajās izmaksās būtu vienādi jāsadala starp Savienību un dalībniekiem, kas nav Savienība. Atkāpes no šā principa būtu jāapsver tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, piemēram, ja, ņemot vērā kopuzņēmuma dalībnieka, kas nav Savienība, lielumu vai dalībnieku struktūru, ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), būtu tik augsts, ka tas ievērojami mazinātu stimulu kļūt vai palikt par kopuzņēmuma dalībnieka sastāvā esošu vai ar to saistītu subjektu. Šādos gadījumos dalībnieku, kas nav Savienība, gada finansiālā ieguldījuma minimālajam īpatsvaram kopuzņēmuma administratīvajās izmaksās vajadzētu būt 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, un MVU ieguldījumam vajadzētu būt ievērojami mazākam nekā lielāku sastāvā esošu vai saistītu subjektu ieguldījumam. Kad ir sasniegta dalības kritiskā masa, kas ļauj ieguldīt vairāk nekā 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, gada ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu būtu jāsaglabā vai jāpalielina, lai pakāpeniski palielinātu dalībnieku, kas nav Savienība, daļu kopējā ieguldījumā kopuzņēmuma gada administratīvajās izmaksās. Kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jācenšas palielināt sastāvā esošo vai saistīto subjektu skaitu, lai palielinātu savu ieguldījumu līdz 50 % no kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām visā tā pastāvēšanas laikā. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar principu par ieguldījuma godīgu sadalījumu starp kopuzņēmumu dalībniekiem finansiālais ieguldījums kopuzņēmumu administratīvajās izmaksās būtu vienādi jāsadala starp Savienību un dalībniekiem, kas nav Savienība. Atkāpes no šā principa būtu jāapsver tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, piemēram, ja, ņemot vērā kopuzņēmuma dalībnieka, kas nav Savienība, lielumu vai dalībnieku struktūru, ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), būtu tik augsts, ka tas ievērojami mazinātu stimulu kļūt vai palikt par kopuzņēmuma dalībnieka sastāvā esošu vai ar to saistītu subjektu. Šādos gadījumos dalībnieku, kas nav Savienība, gada finansiālā ieguldījuma minimālajam īpatsvaram kopuzņēmuma administratīvajās izmaksās vajadzētu būt 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, un MVU ieguldījumam vajadzētu būt ievērojami mazākam nekā lielāku sastāvā esošu vai saistītu subjektu ieguldījumam. Kad ir sasniegta dalības kritiskā masa, kas ļauj ieguldīt vairāk nekā 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, gada ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu būtu jāsaglabā vai jāpalielina, lai pakāpeniski palielinātu dalībnieku, kas nav Savienība, daļu kopējā ieguldījumā kopuzņēmuma gada administratīvajās izmaksās. Kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jācenšas palielināt sastāvā esošo vai saistīto subjektu skaitu, lai palielinātu savu ieguldījumu līdz 50 % no kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām visā tā pastāvēšanas laikā.

| (24) | Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā ir noteikts, ka partneriem ir jāapliecina savas ilgtermiņa saistības, tostarp, nodrošinot publisko vai privāto ieguldījumu minimumu. Attiecīgi Savienībai šajā regulā ir jānosaka dibinātāji, kas ir dalībvalstīs vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs iedibināti subjekti vai starptautiskas organizācijas. Tomēr vajadzības gadījumā vajadzētu būt iespējai pēc kopuzņēmumu izveidošanas papildināt to dalībnieku bāzi ar asociētiem dalībniekiem, kas atlasīti atklātās un pārredzamās procedūrās, jo īpaši, ņemot vērā jaunās tehnoloģiskās norises vai papildu valstu pievienošanos pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”. |
| --- | --- |

(24)

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā ir noteikts, ka partneriem ir jāapliecina savas ilgtermiņa saistības, tostarp, nodrošinot publisko vai privāto ieguldījumu minimumu. Attiecīgi Savienībai šajā regulā ir jānosaka dibinātāji, kas ir dalībvalstīs vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs iedibināti subjekti vai starptautiskas organizācijas. Tomēr vajadzības gadījumā vajadzētu būt iespējai pēc kopuzņēmumu izveidošanas papildināt to dalībnieku bāzi ar asociētiem dalībniekiem, kas atlasīti atklātās un pārredzamās procedūrās, jo īpaši, ņemot vērā jaunās tehnoloģiskās norises vai papildu valstu pievienošanos pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”.

| (25) | Arī tiesību subjektiem, kas ir ieinteresēti atbalstīt kopuzņēmumu mērķus savās konkrētajās pētniecības jomās, nekļūstot par dalībniekiem, būtu jāpiedāvā iespēja kļūt par minēto kopuzņēmumu ieguldījuma partneriem. |
| --- | --- |

(25)

Arī tiesību subjektiem, kas ir ieinteresēti atbalstīt kopuzņēmumu mērķus savās konkrētajās pētniecības jomās, nekļūstot par dalībniekiem, būtu jāpiedāvā iespēja kļūt par minēto kopuzņēmumu ieguldījuma partneriem.

| (26) | Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 16. panta 5. punktu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociēto trešo valstu finansiālo ieguldījumu sadalē būtu jāņem vērā asociēto trešo valstu tiesību subjektu dalības līmenis. Attiecīgi Savienības ieguldījumu kopuzņēmumos var palielināt ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociēto trešo valstu ieguldījumiem, ņemot vērā šādu tiesību subjektu dalības līmeni un ar noteikumu, ka kopējā summa, par kādu Savienības ieguldījums ir palielināts, vismaz atbilst dalībnieku, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu ieguldījumam. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 16. panta 5. punktu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociēto trešo valstu finansiālo ieguldījumu sadalē būtu jāņem vērā asociēto trešo valstu tiesību subjektu dalības līmenis. Attiecīgi Savienības ieguldījumu kopuzņēmumos var palielināt ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociēto trešo valstu ieguldījumiem, ņemot vērā šādu tiesību subjektu dalības līmeni un ar noteikumu, ka kopējā summa, par kādu Savienības ieguldījums ir palielināts, vismaz atbilst dalībnieku, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu ieguldījumam.

| (27) | Kopuzņēmuma izveide nodrošina savstarpēji izdevīgu publiskā un privātā sektora partnerību iesaistītajiem dalībniekiem, arī veicinot noteiktību par būtiskiem budžeta piešķīrumiem attiecīgajām nozarēm septiņu gadu periodā. Kļūšana par dibinātāju vai asociēto dalībnieku, vai par vienu no to sastāvā esošajiem vai saistītajiem subjektiem dod iespēju dalībniekiem – tieši vai ar nozares pārstāvju starpniecību – iegūt ietekmi kopuzņēmuma valdē. Valde ir kopuzņēmuma lēmumu pieņēmēja struktūra, kas lemj par partnerības ilgtermiņa stratēģisko virzienu, kā arī tās gada prioritātēm. Tāpēc Savienībai, attiecīgā gadījumā iesaistītajām valstīm, dibinātājiem un asociētajiem dalībniekiem vajadzētu spēt sniegt ieguldījumu kopuzņēmuma darba programmu un prioritāšu noteikšanā, pieņemot un, iespējams, grozot stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kā arī pieņemot gada darba programmu, tostarp uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, piemērojamo finansējuma likmi katram uzaicinājuma tematam un saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām. |
| --- | --- |

(27)

Kopuzņēmuma izveide nodrošina savstarpēji izdevīgu publiskā un privātā sektora partnerību iesaistītajiem dalībniekiem, arī veicinot noteiktību par būtiskiem budžeta piešķīrumiem attiecīgajām nozarēm septiņu gadu periodā. Kļūšana par dibinātāju vai asociēto dalībnieku, vai par vienu no to sastāvā esošajiem vai saistītajiem subjektiem dod iespēju dalībniekiem – tieši vai ar nozares pārstāvju starpniecību – iegūt ietekmi kopuzņēmuma valdē. Valde ir kopuzņēmuma lēmumu pieņēmēja struktūra, kas lemj par partnerības ilgtermiņa stratēģisko virzienu, kā arī tās gada prioritātēm. Tāpēc Savienībai, attiecīgā gadījumā iesaistītajām valstīm, dibinātājiem un asociētajiem dalībniekiem vajadzētu spēt sniegt ieguldījumu kopuzņēmuma darba programmu un prioritāšu noteikšanā, pieņemot un, iespējams, grozot stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kā arī pieņemot gada darba programmu, tostarp uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, piemērojamo finansējuma likmi katram uzaicinājuma tematam un saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām.

| (28) | Ir lietderīgi, ka dalībnieki, kas nav Savienība, savu apņemšanos īstenot šo regulu apliecina ar saistību vēstuli vai kopīgu saistību vēstuli, attiecīgā gadījumā norādot savu ieguldījumu kopējo summu, bez nosacījumu piemērošanas attiecībā uz to pievienošanos. Šādām saistību vēstulēm vajadzētu būt juridiski spēkā esošām visā kopuzņēmuma pastāvēšanas laikā, un kopuzņēmumam un Komisijai tās būtu cieši jāuzrauga. Kopuzņēmumiem būtu jārada tāda juridiskā un organizatoriskā vide, kas ļauj dalībniekiem īstenot savas saistības, vienlaikus nodrošinot pievilcīgumu visām ieinteresētajām personām, kopuzņēmumu pastāvīgu atvērtību un pārredzamību to īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz prioritāšu noteikšanu un dalību uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

(28)

Ir lietderīgi, ka dalībnieki, kas nav Savienība, savu apņemšanos īstenot šo regulu apliecina ar saistību vēstuli vai kopīgu saistību vēstuli, attiecīgā gadījumā norādot savu ieguldījumu kopējo summu, bez nosacījumu piemērošanas attiecībā uz to pievienošanos. Šādām saistību vēstulēm vajadzētu būt juridiski spēkā esošām visā kopuzņēmuma pastāvēšanas laikā, un kopuzņēmumam un Komisijai tās būtu cieši jāuzrauga. Kopuzņēmumiem būtu jārada tāda juridiskā un organizatoriskā vide, kas ļauj dalībniekiem īstenot savas saistības, vienlaikus nodrošinot pievilcīgumu visām ieinteresētajām personām, kopuzņēmumu pastāvīgu atvērtību un pārredzamību to īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz prioritāšu noteikšanu un dalību uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.

| (29) | Turpmāka vienkāršošana ir pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stūrakmens. Šajā saistībā vajadzētu būt vienkāršotam ziņošanas mehānismam partneriem, kuriem vairs nav jāziņo par neattiecināmām izmaksām. Ieguldījumi natūrā operacionālajos pasākumos būtu jāuzskaita, pamatojoties tikai uz attiecināmajām izmaksām, un par tiem būtu jāziņo un tie būtu jārevidē saskaņā ar mehānismu, ko piemēro konkrētajam dotācijas nolīgumam. Šāda uzskaite, kuras pamatā ir attiecināmās izmaksas, tikai ļauj automātiski aprēķināt ieguldījumus natūrā operacionālajos pasākumos, izmantojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” IT rīkus, samazina administratīvo slogu partneriem un palielina ieguldījumu paziņošanas mehānisma efektivitāti. Kopuzņēmumiem būtu cieši jāuzrauga ieguldījumi natūrā operacionālajos pasākumos, un izpilddirektoram būtu jāsagatavo un jāpublisko regulāri ziņojumi, lai noteiktu, vai progress mērķrādītāju sasniegšanā attiecībā uz ieguldījumiem natūrā ir pietiekami apmierinošs. Valdei būtu jānovērtē dalībnieku, kas sniedz ieguldījumu operacionālajos pasākumos, centieni un sasniegtie rezultāti, kā arī citi faktori, piemēram, MVU dalības līmenis un kopuzņēmumu pievilcīgums jaunpienācējiem. Vajadzības gadījumā tai būtu jāveic atbilstoši stāvokļa uzlabošanas un korektīvi pasākumi, ņemot vērā atvērtības un pārredzamības principus. |
| --- | --- |

(29)

Turpmāka vienkāršošana ir pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stūrakmens. Šajā saistībā vajadzētu būt vienkāršotam ziņošanas mehānismam partneriem, kuriem vairs nav jāziņo par neattiecināmām izmaksām. Ieguldījumi natūrā operacionālajos pasākumos būtu jāuzskaita, pamatojoties tikai uz attiecināmajām izmaksām, un par tiem būtu jāziņo un tie būtu jārevidē saskaņā ar mehānismu, ko piemēro konkrētajam dotācijas nolīgumam. Šāda uzskaite, kuras pamatā ir attiecināmās izmaksas, tikai ļauj automātiski aprēķināt ieguldījumus natūrā operacionālajos pasākumos, izmantojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” IT rīkus, samazina administratīvo slogu partneriem un palielina ieguldījumu paziņošanas mehānisma efektivitāti. Kopuzņēmumiem būtu cieši jāuzrauga ieguldījumi natūrā operacionālajos pasākumos, un izpilddirektoram būtu jāsagatavo un jāpublisko regulāri ziņojumi, lai noteiktu, vai progress mērķrādītāju sasniegšanā attiecībā uz ieguldījumiem natūrā ir pietiekami apmierinošs. Valdei būtu jānovērtē dalībnieku, kas sniedz ieguldījumu operacionālajos pasākumos, centieni un sasniegtie rezultāti, kā arī citi faktori, piemēram, MVU dalības līmenis un kopuzņēmumu pievilcīgums jaunpienācējiem. Vajadzības gadījumā tai būtu jāveic atbilstoši stāvokļa uzlabošanas un korektīvi pasākumi, ņemot vērā atvērtības un pārredzamības principus.

| (30) | Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina sistemātiska iespēja un stimuls dalībniekiem, kas nav Savienība, apvienot to pētniecības un inovācijas pasākumus ar kopuzņēmuma pasākumiem. Papildu pasākumiem nebūtu jāpiešķir finansiāls atbalsts no kopuzņēmuma. Tomēr tos var uzskaitīt kā dalībnieku ieguldījumus natūrā papildu pasākumos, ja tie sniedz ieguldījumu kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā un tiem ir tieša saikne ar tā darbībām, tostarp kā tādu netiešo darbību neattiecināmās izmaksas, kuras finansē kopuzņēmums, ja tas ir paredzēts gada papildu pasākumu plānā. Šādu saikni var konstatēt, ja tiek pārņemti rezultāti no netiešām darbībām, ko finansējis kopuzņēmums vai tā priekšteces iniciatīvas, vai tiek pierādīta ievērojama Savienības pievienotā vērtība. Attiecīgās izmaksas būtu jāapliecina neatkarīgai revīzijas struktūrai, ko ieceļ attiecīgais subjekts, ar nosacījumu, ka neskaidrību gadījumā kopuzņēmums var pārbaudīt vērtēšanas metodi. Šajā regulā būtu jānosaka konkrētāki noteikumi par papildu pasākumu darbības jomu katram kopuzņēmumam, ciktāl tas ir nepieciešams vēlamā virzieniskuma un ietekmes sasniegšanai. Kopuzņēmumu valdei turklāt būtu jāizlemj, vai šo ieguldījumu vērtības noteikšanas nolūkā ir nepieciešams izmantot vienkāršošanas metodes, piemēram, fiksētas summas vai vienības izmaksas, lai panāktu vienkāršošanu, izmaksu lietderību un konfidenciālu komerciālu datu aizsardzību atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

(30)

Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina sistemātiska iespēja un stimuls dalībniekiem, kas nav Savienība, apvienot to pētniecības un inovācijas pasākumus ar kopuzņēmuma pasākumiem. Papildu pasākumiem nebūtu jāpiešķir finansiāls atbalsts no kopuzņēmuma. Tomēr tos var uzskaitīt kā dalībnieku ieguldījumus natūrā papildu pasākumos, ja tie sniedz ieguldījumu kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā un tiem ir tieša saikne ar tā darbībām, tostarp kā tādu netiešo darbību neattiecināmās izmaksas, kuras finansē kopuzņēmums, ja tas ir paredzēts gada papildu pasākumu plānā. Šādu saikni var konstatēt, ja tiek pārņemti rezultāti no netiešām darbībām, ko finansējis kopuzņēmums vai tā priekšteces iniciatīvas, vai tiek pierādīta ievērojama Savienības pievienotā vērtība. Attiecīgās izmaksas būtu jāapliecina neatkarīgai revīzijas struktūrai, ko ieceļ attiecīgais subjekts, ar nosacījumu, ka neskaidrību gadījumā kopuzņēmums var pārbaudīt vērtēšanas metodi. Šajā regulā būtu jānosaka konkrētāki noteikumi par papildu pasākumu darbības jomu katram kopuzņēmumam, ciktāl tas ir nepieciešams vēlamā virzieniskuma un ietekmes sasniegšanai. Kopuzņēmumu valdei turklāt būtu jāizlemj, vai šo ieguldījumu vērtības noteikšanas nolūkā ir nepieciešams izmantot vienkāršošanas metodes, piemēram, fiksētas summas vai vienības izmaksas, lai panāktu vienkāršošanu, izmaksu lietderību un konfidenciālu komerciālu datu aizsardzību atbilstošā līmenī.

| (31) | Kopuzņēmumu vadībai būtu jānodrošina, ka to lēmumu pieņemšanas procesi ir piemēroti strauji mainīgajai sociālekonomiskajai un tehnoloģiju videi un globālajiem izaicinājumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto zinātība, padoms un atbalsts no visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai efektīvi īstenotu savus uzdevumus un nodrošinātu sinerģiju Savienības un valstu līmenī. Tāpēc kopuzņēmumiem vajadzētu būt pilnvarotiem izveidot padomdevējas struktūras, kas tiem sniedz speciālistu konsultācijas un veic jebkādus citus konsultatīvus uzdevumus, kuri nepieciešami kopuzņēmumu mērķu sasniegšanai. Izveidojot padomdevējas struktūras, kopuzņēmumiem būtu jānodrošina līdzsvarota ekspertu pārstāvība kopuzņēmuma pasākumu darbības jomā, arī dzimumu līdzsvars. Minēto struktūru sniegtajās konsultācijās būtu jāatspoguļo zinātniskais skatījums, kā arī valsts un reģionālo iestāžu un citu kopuzņēmuma ieinteresēto personu redzējums. |
| --- | --- |

(31)

Kopuzņēmumu vadībai būtu jānodrošina, ka to lēmumu pieņemšanas procesi ir piemēroti strauji mainīgajai sociālekonomiskajai un tehnoloģiju videi un globālajiem izaicinājumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto zinātība, padoms un atbalsts no visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai efektīvi īstenotu savus uzdevumus un nodrošinātu sinerģiju Savienības un valstu līmenī. Tāpēc kopuzņēmumiem vajadzētu būt pilnvarotiem izveidot padomdevējas struktūras, kas tiem sniedz speciālistu konsultācijas un veic jebkādus citus konsultatīvus uzdevumus, kuri nepieciešami kopuzņēmumu mērķu sasniegšanai. Izveidojot padomdevējas struktūras, kopuzņēmumiem būtu jānodrošina līdzsvarota ekspertu pārstāvība kopuzņēmuma pasākumu darbības jomā, arī dzimumu līdzsvars. Minēto struktūru sniegtajās konsultācijās būtu jāatspoguļo zinātniskais skatījums, kā arī valsts un reģionālo iestāžu un citu kopuzņēmuma ieinteresēto personu redzējums.

| (32) | Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina, ka dalībvalstis tiek pietiekami informētas par kopuzņēmumu pasākumiem, ka tās var sniegt savlaicīgu informāciju par dalībvalstīs veiktajiem pasākumiem un ka tām ir iespēja sniegt ieguldījumu sagatavošanās un lēmumu pieņemšanas procesos. Šāds dialogs ar dalībvalstīm ir īpaši svarīgs saistībā ar sinerģiju un vajadzību nodrošināt centienu un pasākumu saskaņošanu valstu, reģionālā, Savienības un Eiropas līmenī, lai radītu lielāku ietekmi. Kopuzņēmumiem, kuros ne tieši, ne netieši neiesaistās dalībvalstis kā dalībnieki vai sastāvā esoši subjekti, būtu jāizveido valsts pārstāvju grupa, kuras mērķis ir saskaņot kopuzņēmumu pasākumus ar rīcībpolitikām un darbībām, ko īsteno valsts un reģionālā līmenī. |
| --- | --- |

(32)

Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina, ka dalībvalstis tiek pietiekami informētas par kopuzņēmumu pasākumiem, ka tās var sniegt savlaicīgu informāciju par dalībvalstīs veiktajiem pasākumiem un ka tām ir iespēja sniegt ieguldījumu sagatavošanās un lēmumu pieņemšanas procesos. Šāds dialogs ar dalībvalstīm ir īpaši svarīgs saistībā ar sinerģiju un vajadzību nodrošināt centienu un pasākumu saskaņošanu valstu, reģionālā, Savienības un Eiropas līmenī, lai radītu lielāku ietekmi. Kopuzņēmumiem, kuros ne tieši, ne netieši neiesaistās dalībvalstis kā dalībnieki vai sastāvā esoši subjekti, būtu jāizveido valsts pārstāvju grupa, kuras mērķis ir saskaņot kopuzņēmumu pasākumus ar rīcībpolitikām un darbībām, ko īsteno valsts un reģionālā līmenī.

| (33) | Kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izveidot padomdevēju struktūru ar zinātnisko konsultāciju funkciju. Minētajai struktūrai vai tās locekļiem būtu jāspēj sniegt neatkarīgas zinātniskās konsultācijas un atbalstu attiecīgajam kopuzņēmumam. Zinātniskajām konsultācijām jo īpaši būtu jāattiecas uz gada darba programmām un papildu pasākumiem, kā arī vajadzības gadījumā uz jebkuru citu kopuzņēmuma uzdevumu aspektu. |
| --- | --- |

(33)

Kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izveidot padomdevēju struktūru ar zinātnisko konsultāciju funkciju. Minētajai struktūrai vai tās locekļiem būtu jāspēj sniegt neatkarīgas zinātniskās konsultācijas un atbalstu attiecīgajam kopuzņēmumam. Zinātniskajām konsultācijām jo īpaši būtu jāattiecas uz gada darba programmām un papildu pasākumiem, kā arī vajadzības gadījumā uz jebkuru citu kopuzņēmuma uzdevumu aspektu.

| (34) | Lai nodrošinātu, ka kopuzņēmumi ir informēti par visas vērtības ķēdes ieinteresēto personu nostāju un viedokļiem to attiecīgajās jomās, kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izveidot savas attiecīgās ieinteresēto personu padomdevējas grupas, ar kurām apspriesties par horizontāliem aspektiem vai īpašiem jautājumiem atbilstoši katra kopuzņēmuma vajadzībām. Šādām grupām vajadzētu būt atvērtām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, tostarp organizētām interešu grupām un starptautiskām interešu grupām no dalībvalstīm, asociētajām valstīm vai citām valstīm, kas aktīvi darbojas kopuzņēmuma jomā. |
| --- | --- |

(34)

Lai nodrošinātu, ka kopuzņēmumi ir informēti par visas vērtības ķēdes ieinteresēto personu nostāju un viedokļiem to attiecīgajās jomās, kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izveidot savas attiecīgās ieinteresēto personu padomdevējas grupas, ar kurām apspriesties par horizontāliem aspektiem vai īpašiem jautājumiem atbilstoši katra kopuzņēmuma vajadzībām. Šādām grupām vajadzētu būt atvērtām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, tostarp organizētām interešu grupām un starptautiskām interešu grupām no dalībvalstīm, asociētajām valstīm vai citām valstīm, kas aktīvi darbojas kopuzņēmuma jomā.

| (35) | Kopuzņēmumiem būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, regulāri un savlaicīgi sniedzot savām attiecīgajām struktūrām visu atbilstīgo informāciju, kā arī plašākā sabiedrībā popularizējot savus pasākumus, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumus. Tas ietver savlaicīgu informāciju, kas, ievērojot konfidencialitātes noteikumus, sadalīta pa valstīm, par pieteikumu iesniegšanu un dalību kopuzņēmuma finansētajās netiešajās darbībās, par katra uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus un projekta īstenošanas izvērtēšanas rezultātiem, par sinerģiju ar citām attiecīgām Savienības programmām un citām Eiropas partnerībām, par papildu pasākumiem, par saistībās apsolītajiem un faktiski sniegtajiem finansiālajiem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā, par kopuzņēmuma budžeta izpildi, kā arī par saikni starp kopuzņēmuma mērķiem un ieguldījumiem natūrā papildu pasākumos. |
| --- | --- |

(35)

Kopuzņēmumiem būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, regulāri un savlaicīgi sniedzot savām attiecīgajām struktūrām visu atbilstīgo informāciju, kā arī plašākā sabiedrībā popularizējot savus pasākumus, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumus. Tas ietver savlaicīgu informāciju, kas, ievērojot konfidencialitātes noteikumus, sadalīta pa valstīm, par pieteikumu iesniegšanu un dalību kopuzņēmuma finansētajās netiešajās darbībās, par katra uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus un projekta īstenošanas izvērtēšanas rezultātiem, par sinerģiju ar citām attiecīgām Savienības programmām un citām Eiropas partnerībām, par papildu pasākumiem, par saistībās apsolītajiem un faktiski sniegtajiem finansiālajiem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā, par kopuzņēmuma budžeta izpildi, kā arī par saikni starp kopuzņēmuma mērķiem un ieguldījumiem natūrā papildu pasākumos.

| (36) | Kopuzņēmumi būtu jāievieš, izmantojot tādu struktūru un noteikumus, kas veicina efektivitāti un nodrošina vienkāršošanu. Šajā nolūkā kopuzņēmumiem būtu jāpieņem to vajadzībām atbilstoši finanšu noteikumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (13) 71. pantu. |
| --- | --- |

(36)

Kopuzņēmumi būtu jāievieš, izmantojot tādu struktūru un noteikumus, kas veicina efektivitāti un nodrošina vienkāršošanu. Šajā nolūkā kopuzņēmumiem būtu jāpieņem to vajadzībām atbilstoši finanšu noteikumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (13) 71. pantu.

| (37) | Kopuzņēmumu darbības īstenošanā būtu jābalstās uz kritērijiem, kas attiecībā uz institucionalizētām Eiropas partnerībām noteikti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā. Atbalstam būtu jāizmanto Komisijas pārvaldītie elektroniskie līdzekļi. Informācijai, kas saistīta ar kopuzņēmumu finansētajām netiešajām darbībām, tostarp rezultātiem, ir būtiska nozīme Savienības rīcībpolitiku vai programmu izstrādē, īstenošanā, uzraudzīšanā un izvērtēšanā. Tāpēc kopuzņēmumiem būtu jānodrošina, ka Savienības iestādēm un Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām ir piekļuve visai informācijai, kas saistīta ar to finansētajām netiešajām darbībām, tostarp netiešajās darbībās iesaistīto finansējuma saņēmēju ieguldījumiem un rezultātiem. Šādas piekļuves tiesības būtu jāattiecina tikai uz nekomerciālu un ar konkurenci nesaistītu izmantošanu, un tām būtu jāatbilst piemērojamajiem konfidencialitātes noteikumiem. Būtu jāpiešķir Savienības iestāžu un Savienības struktūru, biroju vai aģentūru personālam piekļuve šai informācijai, ievērojot atbilstošus IT drošības un informācijas drošības standartus, kā arī nepieciešamības un samērīguma principus. |
| --- | --- |

(37)

Kopuzņēmumu darbības īstenošanā būtu jābalstās uz kritērijiem, kas attiecībā uz institucionalizētām Eiropas partnerībām noteikti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā. Atbalstam būtu jāizmanto Komisijas pārvaldītie elektroniskie līdzekļi. Informācijai, kas saistīta ar kopuzņēmumu finansētajām netiešajām darbībām, tostarp rezultātiem, ir būtiska nozīme Savienības rīcībpolitiku vai programmu izstrādē, īstenošanā, uzraudzīšanā un izvērtēšanā. Tāpēc kopuzņēmumiem būtu jānodrošina, ka Savienības iestādēm un Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām ir piekļuve visai informācijai, kas saistīta ar to finansētajām netiešajām darbībām, tostarp netiešajās darbībās iesaistīto finansējuma saņēmēju ieguldījumiem un rezultātiem. Šādas piekļuves tiesības būtu jāattiecina tikai uz nekomerciālu un ar konkurenci nesaistītu izmantošanu, un tām būtu jāatbilst piemērojamajiem konfidencialitātes noteikumiem. Būtu jāpiešķir Savienības iestāžu un Savienības struktūru, biroju vai aģentūru personālam piekļuve šai informācijai, ievērojot atbilstošus IT drošības un informācijas drošības standartus, kā arī nepieciešamības un samērīguma principus.

| (38) | Dalībai netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmumi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, būtu jāatbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā izklāstītajiem noteikumiem. Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, pamatojoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto Komisijas sagatavotais korporatīvā dotācijas nolīguma paraugs. Attiecībā uz termiņu, kurā var iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu, kā minēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 40. panta 4. punktā, būtu jāņem vērā inovācijas ciklu ilgums jomās, ko aptver attiecīgie kopuzņēmumi. |
| --- | --- |

(38)

Dalībai netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmumi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, būtu jāatbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā izklāstītajiem noteikumiem. Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, pamatojoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto Komisijas sagatavotais korporatīvā dotācijas nolīguma paraugs. Attiecībā uz termiņu, kurā var iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu, kā minēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 40. panta 4. punktā, būtu jāņem vērā inovācijas ciklu ilgums jomās, ko aptver attiecīgie kopuzņēmumi.

| (39) | Viens no kopuzņēmumu galvenajiem mērķiem ir sekmēt Savienības ekonomiskās spējas un jo īpaši tās zinātnisko un tehnoloģisko līderību. Turklāt atgūšanās pēc Covid-19 izgaismo vajadzību ieguldīt svarīgās tehnoloģijās, tādās kā 5G, mākslīgais intelekts (MI), mākoņdatošana, kiberdrošība un zaļās tehnoloģijas, un palielināt minēto tehnoloģiju vērtību Savienībā. Kopuzņēmumiem būtu jāsniedz ieguldījums atvērtās zinātnes veicināšanā saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 14. un 39. pantu. Šajā saistībā svarīga loma būs visu dalībnieku radītajiem rezultātiem, un visi dalībnieki – pat tie, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu, – gūs labumu no Savienības finansējuma, izmantojot projektā radītos rezultātus un ar tiem saistītās piekļuves tiesības. Tāpēc, lai aizsargātu Savienības intereses, kopuzņēmumu tiesības iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem būtu jāattiecina arī uz dalībniekiem, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu. Īstenojot šīs tiesības iebilst un saskaņā ar samērīguma principu, kopuzņēmumam būtu jāpanāk taisnīgs līdzsvars starp Savienības interesēm un Savienības finansējumu nesaņēmušo dalībnieku pamattiesību aizsardzību attiecībā uz rezultātiem, ņemot vērā, ka minētie dalībnieki nav saņēmuši nekādu Savienības finansējumu darbībai, kurā radīti attiecīgie rezultāti. |
| --- | --- |

(39)

Viens no kopuzņēmumu galvenajiem mērķiem ir sekmēt Savienības ekonomiskās spējas un jo īpaši tās zinātnisko un tehnoloģisko līderību. Turklāt atgūšanās pēc Covid-19 izgaismo vajadzību ieguldīt svarīgās tehnoloģijās, tādās kā 5G, mākslīgais intelekts (MI), mākoņdatošana, kiberdrošība un zaļās tehnoloģijas, un palielināt minēto tehnoloģiju vērtību Savienībā. Kopuzņēmumiem būtu jāsniedz ieguldījums atvērtās zinātnes veicināšanā saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 14. un 39. pantu. Šajā saistībā svarīga loma būs visu dalībnieku radītajiem rezultātiem, un visi dalībnieki – pat tie, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu, – gūs labumu no Savienības finansējuma, izmantojot projektā radītos rezultātus un ar tiem saistītās piekļuves tiesības. Tāpēc, lai aizsargātu Savienības intereses, kopuzņēmumu tiesības iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem būtu jāattiecina arī uz dalībniekiem, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu. Īstenojot šīs tiesības iebilst un saskaņā ar samērīguma principu, kopuzņēmumam būtu jāpanāk taisnīgs līdzsvars starp Savienības interesēm un Savienības finansējumu nesaņēmušo dalībnieku pamattiesību aizsardzību attiecībā uz rezultātiem, ņemot vērā, ka minētie dalībnieki nav saņēmuši nekādu Savienības finansējumu darbībai, kurā radīti attiecīgie rezultāti.

| (40) | Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un noteikumiem par netiešu pārvaldību, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(40)

Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un noteikumiem par netiešu pārvaldību, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) 2018/1046.

| (41) | Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu pušu administratīvais slogs. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un pārmērīgas dokumentēšanas un pārskatu sniegšanas. Šajā regulā paredzētās Savienības līdzekļu saņēmēju revīzijas būtu jāveic saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu un citām attiecīgām Savienības finansējuma programmām. |
| --- | --- |

(41)

Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu pušu administratīvais slogs. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un pārmērīgas dokumentēšanas un pārskatu sniegšanas. Šajā regulā paredzētās Savienības līdzekļu saņēmēju revīzijas būtu jāveic saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu un citām attiecīgām Savienības finansējuma programmām.

| (42) | Visā izdevumu ciklā Savienības un kopuzņēmumu pārējo dalībnieku finanšu intereses būtu jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, ieskaitot pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto un nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgā gadījumā administratīvos un finansiālos sodus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. Ņemot vērā dažu kopuzņēmumu īstenoto darbību īpašo raksturu, kura dēļ tās ir sadalāmas pa vairākiem gadiem, vajadzētu būt iespējai Komisijas un attiecīgā kopuzņēmuma daudzgadu budžeta saistības sadalīt gada maksājumos. Šajā sakarā kopuzņēmuma “Tīra aviācija”, kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” un kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Līdz 2024. gada 31. decembrim minēto budžeta saistību kopējai summai nevajadzētu pārsniegt 50 % no attiecīgā maksimālā Savienības ieguldījuma. No 2025. gada 1. janvāra vismaz 20 % no atlikušo gadu kopējā budžeta nevajadzētu segt no gada maksājumiem. |
| --- | --- |

(42)

Visā izdevumu ciklā Savienības un kopuzņēmumu pārējo dalībnieku finanšu intereses būtu jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, ieskaitot pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto un nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgā gadījumā administratīvos un finansiālos sodus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. Ņemot vērā dažu kopuzņēmumu īstenoto darbību īpašo raksturu, kura dēļ tās ir sadalāmas pa vairākiem gadiem, vajadzētu būt iespējai Komisijas un attiecīgā kopuzņēmuma daudzgadu budžeta saistības sadalīt gada maksājumos. Šajā sakarā kopuzņēmuma “Tīra aviācija”, kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” un kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Līdz 2024. gada 31. decembrim minēto budžeta saistību kopējai summai nevajadzētu pārsniegt 50 % no attiecīgā maksimālā Savienības ieguldījuma. No 2025. gada 1. janvāra vismaz 20 % no atlikušo gadu kopējā budžeta nevajadzētu segt no gada maksājumiem.

| (43) | Ņemot vērā kopuzņēmumu īpašo raksturu un pašreizējo statusu, to budžeta izpildi būtu jāturpina apstiprināt atsevišķi. Revīzijas palātai būtu jārevidē pārskati un to pamatā esošo darījumu likumība un pareizība. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā kopuzņēmumu īpašo raksturu un pašreizējo statusu, to budžeta izpildi būtu jāturpina apstiprināt atsevišķi. Revīzijas palātai būtu jārevidē pārskati un to pamatā esošo darījumu likumība un pareizība.

| (44) | Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu kopuzņēmumiem vajadzētu būt skaidrai dzīves cikla pieejai. Lai pienācīgi aizsargātu Savienības finanšu intereses, kopuzņēmumi būtu jāizveido uz laiku līdz 2031. gada 31. decembrim, lai tie varētu īstenot savus pienākumus attiecībā uz dotāciju īstenošanu līdz pēdējo uzsākto netiešo darbību pabeigšanai. Kopuzņēmums būtu jāfinansē no Savienības programmām saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (“DFS 2021.–2027. gadam”). Pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar atlikušā DFS 2021.–2027. gadam paredzētā budžeta pieejamību kopuzņēmumam vajadzētu spēt izsludināt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus līdz 2028. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu kopuzņēmumiem vajadzētu būt skaidrai dzīves cikla pieejai. Lai pienācīgi aizsargātu Savienības finanšu intereses, kopuzņēmumi būtu jāizveido uz laiku līdz 2031. gada 31. decembrim, lai tie varētu īstenot savus pienākumus attiecībā uz dotāciju īstenošanu līdz pēdējo uzsākto netiešo darbību pabeigšanai. Kopuzņēmums būtu jāfinansē no Savienības programmām saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (“DFS 2021.–2027. gadam”). Pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar atlikušā DFS 2021.–2027. gadam paredzētā budžeta pieejamību kopuzņēmumam vajadzētu spēt izsludināt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus līdz 2028. gada 31. decembrim.

| (45) | Saistībā ar Komisijas prioritāti “Eiropas zaļais kurss”, ko atbalsta ar Komisijas 2018. gada 11. oktobra paziņojumu “Ilgtspējīga bioekonomika Eiropai. Ekonomikas, sabiedrības un vides saistības stiprināšana”, 2018. gada 28. novembra paziņojumu “Tīru planētu -- visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku”, 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu”, 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu”, 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”, 2020. gada 17. oktobra paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem”, Eiropas biobāzētu produktu nozarei, tostarp MVU, reģioniem un primārajiem ražotājiem, būtu jākļūst klimatneitrālai, apritīgākai un ilgtspējīgākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaules mērogā. Spēcīga, resursefektīva un konkurētspējīga biobāzēta inovāciju ekosistēma var mazināt atkarību no neatjaunojamām fosilajām izejvielām un minerālresursiem un paātrināt to aizstāšanu. Tā var attīstīt atjaunojamus biobāzētus produktus, materiālus, procesus un barības vielas no atkritumiem un biomasas, īstenojot uz ilgtspēju un apriti vērstu inovāciju. Šāda ekosistēma var arī radīt vērtību no vietējām izejvielām, tostarp atkritumiem, atlikumiem un blakusplūsmām, lai radītu darbvietas un veicinātu ekonomikas izaugsmi un attīstību visā Savienībā – ne tikai pilsētu teritorijās, bet arī lauku un piekrastes teritorijās, kur tiek ražota biomasa un kas bieži vien ir perifērie reģioni, kuri reti gūst labumu no rūpnieciskās attīstības. |
| --- | --- |

(45)

Saistībā ar Komisijas prioritāti “Eiropas zaļais kurss”, ko atbalsta ar Komisijas 2018. gada 11. oktobra paziņojumu “Ilgtspējīga bioekonomika Eiropai. Ekonomikas, sabiedrības un vides saistības stiprināšana”, 2018. gada 28. novembra paziņojumu “Tīru planētu -- visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku”, 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu”, 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu”, 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”, 2020. gada 17. oktobra paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem”, Eiropas biobāzētu produktu nozarei, tostarp MVU, reģioniem un primārajiem ražotājiem, būtu jākļūst klimatneitrālai, apritīgākai un ilgtspējīgākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaules mērogā. Spēcīga, resursefektīva un konkurētspējīga biobāzēta inovāciju ekosistēma var mazināt atkarību no neatjaunojamām fosilajām izejvielām un minerālresursiem un paātrināt to aizstāšanu. Tā var attīstīt atjaunojamus biobāzētus produktus, materiālus, procesus un barības vielas no atkritumiem un biomasas, īstenojot uz ilgtspēju un apriti vērstu inovāciju. Šāda ekosistēma var arī radīt vērtību no vietējām izejvielām, tostarp atkritumiem, atlikumiem un blakusplūsmām, lai radītu darbvietas un veicinātu ekonomikas izaugsmi un attīstību visā Savienībā – ne tikai pilsētu teritorijās, bet arī lauku un piekrastes teritorijās, kur tiek ražota biomasa un kas bieži vien ir perifērie reģioni, kuri reti gūst labumu no rūpnieciskās attīstības.

| (46) | Biorūpniecības kopuzņēmums, kas izveidots pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, ir pievērsies ilgtspējīgai resursu izmantošanai, jo īpaši resursietilpīgās un lielas ietekmes nozarēs, tādās kā lauksaimniecība, tekstilizstrādājumu ražošana un būvniecība, jo īpaši, pievēršoties vietējiem uzņēmējiem, ražotājiem, ražotnēm un rūpnīcām. Tā starpposma izvērtējumā, kas publicēts 2017. gada oktobrī, bija ietverts stingrs 34 ieteikumu kopums, un šie ieteikumi ir atspoguļoti ar šo regulu izveidotā kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” uzbūvē. Kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa” nav biorūpniecības kopuzņēmuma tiešs turpinājums, bet drīzāk programma, kuras pamatā ir priekšteces iniciatīvas panākumi un kurā ir novērstas tās nepilnības. Atbilstoši ieteikumiem kopuzņēmumā “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāiesaista plašāks ieinteresēto personu loks, tostarp primārais sektors (proti, lauksaimniecība, akvakultūra, zvejniecība un mežsaimniecība), kā arī atkritumu, atlikumu un blakusplūsmu nodrošinātāji, reģionālas iestādes un ieguldītāji, lai novērstu tirgus nepilnības un neilgtspējīgus biobāzētus procesus. Lai kopuzņēmums sasniegtu savus mērķus, tam būtu jāfinansē tikai tādi projekti, kuros ievēro apritīguma, ilgtspējas un planētas iespēju robežu principus. |
| --- | --- |

(46)

Biorūpniecības kopuzņēmums, kas izveidots pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, ir pievērsies ilgtspējīgai resursu izmantošanai, jo īpaši resursietilpīgās un lielas ietekmes nozarēs, tādās kā lauksaimniecība, tekstilizstrādājumu ražošana un būvniecība, jo īpaši, pievēršoties vietējiem uzņēmējiem, ražotājiem, ražotnēm un rūpnīcām. Tā starpposma izvērtējumā, kas publicēts 2017. gada oktobrī, bija ietverts stingrs 34 ieteikumu kopums, un šie ieteikumi ir atspoguļoti ar šo regulu izveidotā kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” uzbūvē. Kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa” nav biorūpniecības kopuzņēmuma tiešs turpinājums, bet drīzāk programma, kuras pamatā ir priekšteces iniciatīvas panākumi un kurā ir novērstas tās nepilnības. Atbilstoši ieteikumiem kopuzņēmumā “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāiesaista plašāks ieinteresēto personu loks, tostarp primārais sektors (proti, lauksaimniecība, akvakultūra, zvejniecība un mežsaimniecība), kā arī atkritumu, atlikumu un blakusplūsmu nodrošinātāji, reģionālas iestādes un ieguldītāji, lai novērstu tirgus nepilnības un neilgtspējīgus biobāzētus procesus. Lai kopuzņēmums sasniegtu savus mērķus, tam būtu jāfinansē tikai tādi projekti, kuros ievēro apritīguma, ilgtspējas un planētas iespēju robežu principus.

| (47) | Kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāizveido izvēršanas grupas, kam būtu jādarbojas kā padomdevējām struktūrām un būtu aktīvi jāpiedalās stratēģiskajās apspriedēs, kurās ir jānosaka partnerības darba kārtība. Ir svarīgi iekļaut minētās padomdevējas struktūras pārvaldības struktūrā, lai nodrošinātu plašāku dalību un lielākus privātos ieguldījumus apritīgajā biobāzētu produktu nozarē. Izvēršanas grupām jo īpaši būtu jāsniedz atbalsts stratēģiskajās valdes sanāksmēs, kurās rūpnieciskie līderi un ieinteresēto personu pārstāvji kopā ar Komisijas augsta līmeņa pārstāvjiem pievienojas pastāvīgajai valdei, lai apspriestu un noteiktu partnerības stratēģisko virzienu. |
| --- | --- |

(47)

Kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāizveido izvēršanas grupas, kam būtu jādarbojas kā padomdevējām struktūrām un būtu aktīvi jāpiedalās stratēģiskajās apspriedēs, kurās ir jānosaka partnerības darba kārtība. Ir svarīgi iekļaut minētās padomdevējas struktūras pārvaldības struktūrā, lai nodrošinātu plašāku dalību un lielākus privātos ieguldījumus apritīgajā biobāzētu produktu nozarē. Izvēršanas grupām jo īpaši būtu jāsniedz atbalsts stratēģiskajās valdes sanāksmēs, kurās rūpnieciskie līderi un ieinteresēto personu pārstāvji kopā ar Komisijas augsta līmeņa pārstāvjiem pievienojas pastāvīgajai valdei, lai apspriestu un noteiktu partnerības stratēģisko virzienu.

| (48) | Kopuzņēmuma “Tīra aviācija” galvenajam mērķim vajadzētu būt sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi to pēc iespējas drīzākai izvēršanai, tādējādi būtiski palīdzot sasniegt Eiropas zaļā kursa un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1119 (14) (“Eiropas Klimata akts”) vērienīgos ietekmes uz vidi mazināšanas mērķus, proti, samazināt emisijas par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un, vēlākais, līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (15). Šo mērķi var sasniegt tikai, paātrinot un optimizējot pētniecības un inovācijas procesus aeronautikā un uzlabojot Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē. Kopuzņēmumam “Tīra aviācija” būtu arī jānodrošina, ka tīrāka aviācija joprojām ir droša un efektīva pasažieru un preču pārvadāšanai pa gaisu. |
| --- | --- |

(48)

Kopuzņēmuma “Tīra aviācija” galvenajam mērķim vajadzētu būt sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi to pēc iespējas drīzākai izvēršanai, tādējādi būtiski palīdzot sasniegt Eiropas zaļā kursa un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1119 (14) (“Eiropas Klimata akts”) vērienīgos ietekmes uz vidi mazināšanas mērķus, proti, samazināt emisijas par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un, vēlākais, līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (15). Šo mērķi var sasniegt tikai, paātrinot un optimizējot pētniecības un inovācijas procesus aeronautikā un uzlabojot Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē. Kopuzņēmumam “Tīra aviācija” būtu arī jānodrošina, ka tīrāka aviācija joprojām ir droša un efektīva pasažieru un preču pārvadāšanai pa gaisu.

| (49) | Kopuzņēmums “Tīra aviācija” izmanto pieredzi, kas gūta no kopuzņēmumiem “Clean Sky” un “Clean Sky 2”. Jaunajai Eiropas partnerībai būtu jāizvirza vērienīgāki mērķi, īpaši pievēršoties progresīvu demonstrējumu izstrādei. Atbilstoši kopuzņēmuma “Clean Sky 2” starpposma izvērtējuma konstatējumiem jaunai iniciatīvai būtu jānodrošina, ka ikviens demonstrējums atrodas kritiski svarīgā posmā saistībā ar nākamo gaisa kuģu programmu izstrādi, lai izstrādātās tehnoloģijas patiešām varētu pēc iespējas drīzāk izvērst atbilstīgi pamatprioritātei. Tāpēc jaunajam kopuzņēmumam vajadzētu koncentrēties uz tā individuālo izmantošanas mērķu pamanāmības palielināšanu un kopuzņēmuma uzraudzības, pārvaldības un ziņošanas spēju nostiprināšanu, lai atspoguļotu to pētniecības un inovācijas centienu sarežģītību, kas vajadzīgi, lai Eiropas partnerība sasniegtu savus mērķus. |
| --- | --- |

(49)

Kopuzņēmums “Tīra aviācija” izmanto pieredzi, kas gūta no kopuzņēmumiem “Clean Sky” un “Clean Sky 2”. Jaunajai Eiropas partnerībai būtu jāizvirza vērienīgāki mērķi, īpaši pievēršoties progresīvu demonstrējumu izstrādei. Atbilstoši kopuzņēmuma “Clean Sky 2” starpposma izvērtējuma konstatējumiem jaunai iniciatīvai būtu jānodrošina, ka ikviens demonstrējums atrodas kritiski svarīgā posmā saistībā ar nākamo gaisa kuģu programmu izstrādi, lai izstrādātās tehnoloģijas patiešām varētu pēc iespējas drīzāk izvērst atbilstīgi pamatprioritātei. Tāpēc jaunajam kopuzņēmumam vajadzētu koncentrēties uz tā individuālo izmantošanas mērķu pamanāmības palielināšanu un kopuzņēmuma uzraudzības, pārvaldības un ziņošanas spēju nostiprināšanu, lai atspoguļotu to pētniecības un inovācijas centienu sarežģītību, kas vajadzīgi, lai Eiropas partnerība sasniegtu savus mērķus.

| (50) | Kopuzņēmumam “Tīra aviācija” vajadzētu balstīties uz spēcīgu Eiropas aviācijas nozares līderību un uz daudzveidīgu dalībnieku bāzi, kurā apvienots plašs ieinteresēto personu un ideju loks no visas Eiropas. Lai noteiktu visdaudzsološākās pieejas un subjektus, kas spēj tās īstenot, Komisija izsludināja uzaicinājumu ierosināt idejas un pieteikties potenciālajiem dalībniekiem. Būtu jāļauj valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz minētā uzaicinājuma un turpmāko uzaicinājumu rezultātiem, lai nodrošinātu dalībnieku grupas ātru paplašināšanu. |
| --- | --- |

(50)

Kopuzņēmumam “Tīra aviācija” vajadzētu balstīties uz spēcīgu Eiropas aviācijas nozares līderību un uz daudzveidīgu dalībnieku bāzi, kurā apvienots plašs ieinteresēto personu un ideju loks no visas Eiropas. Lai noteiktu visdaudzsološākās pieejas un subjektus, kas spēj tās īstenot, Komisija izsludināja uzaicinājumu ierosināt idejas un pieteikties potenciālajiem dalībniekiem. Būtu jāļauj valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz minētā uzaicinājuma un turpmāko uzaicinājumu rezultātiem, lai nodrošinātu dalībnieku grupas ātru paplašināšanu.

| (51) | Lai palielinātu un paātrinātu kopuzņēmuma “Tīra aviācija” un kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” veikto pētniecības un inovācijas pasākumu ietekmi uz emisiju samazināšanas efektivitāti un aviācijas nozares digitalizāciju, minētajiem kopuzņēmumiem Eiropas partnerības darbā būtu jātiecas izveidot ciešu sadarbību ar Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru (EASA), nodrošinot zināšanu par jaunām izstrādātām tehnoloģijām agrīnu apmaiņu. Minētā sadarbība būs svarīga, lai paātrinātu pārņemšanu tirgū, veicinot izrietošo produktu un pakalpojumu sertifikācijas procesu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1139 (16). |
| --- | --- |

(51)

Lai palielinātu un paātrinātu kopuzņēmuma “Tīra aviācija” un kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” veikto pētniecības un inovācijas pasākumu ietekmi uz emisiju samazināšanas efektivitāti un aviācijas nozares digitalizāciju, minētajiem kopuzņēmumiem Eiropas partnerības darbā būtu jātiecas izveidot ciešu sadarbību ar Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru (EASA), nodrošinot zināšanu par jaunām izstrādātām tehnoloģijām agrīnu apmaiņu. Minētā sadarbība būs svarīga, lai paātrinātu pārņemšanu tirgū, veicinot izrietošo produktu un pakalpojumu sertifikācijas procesu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1139 (16).

| (52) | Lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, kopuzņēmuma “Tīra aviācija” valstu pārstāvju grupas dalībniekiem būtu jāizpēta iespējas sniegt finansiālu atbalstu valsts līmenī izciliem priekšlikumiem, kurus kopuzņēmums “Tīra aviācija” nav atlasījis finansējumam pārāk lielā iesniegto priekšlikumu skaita dēļ. |
| --- | --- |

(52)

Lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, kopuzņēmuma “Tīra aviācija” valstu pārstāvju grupas dalībniekiem būtu jāizpēta iespējas sniegt finansiālu atbalstu valsts līmenī izciliem priekšlikumiem, kurus kopuzņēmums “Tīra aviācija” nav atlasījis finansējumam pārāk lielā iesniegto priekšlikumu skaita dēļ.

| (53) | Eiropai ir sarežģīts uzdevums uzņemties vadību nākamās paaudzes gaisa kuģu vidiskās pārveides paātrināšanā un to izmaksu internalizēšanā gaisa transporta darbības modelī, kuras sabiedrībai radījušas siltumnīcefekta gāzu emisijas, un vienlaikus turpināt nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas produktiem pasaules tirgū. Tāpēc kopuzņēmumam “Tīra aviācija” būtu jāatbalsta Eiropas pārstāvji starptautiskajā standartizācijā un starptautiskajos likumdošanas centienos. |
| --- | --- |

(53)

Eiropai ir sarežģīts uzdevums uzņemties vadību nākamās paaudzes gaisa kuģu vidiskās pārveides paātrināšanā un to izmaksu internalizēšanā gaisa transporta darbības modelī, kuras sabiedrībai radījušas siltumnīcefekta gāzu emisijas, un vienlaikus turpināt nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas produktiem pasaules tirgū. Tāpēc kopuzņēmumam “Tīra aviācija” būtu jāatbalsta Eiropas pārstāvji starptautiskajā standartizācijā un starptautiskajos likumdošanas centienos.

| (54) | Pēdējos piecos gados ir ievērojami palielinājusies interese par ūdeņradi – visas dalībvalstis Pušu konferences 21. sesijā (COP21) ir parakstījušas un ratificējušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (Parīzes nolīgums). Eiropas zaļā kursa mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas, vēlākais, līdz 2050. gadam būtu samazinājušās līdz nullei. Starp prioritārajām jomām ir tīrs ūdeņradis, kurināmā elementi, citi alternatīvi kurināmā veidi un enerģijas uzglabāšana. Ūdeņradim ir pievērsta liela uzmanība Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumos “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” un “Klimatneitrālas ekonomikas dzinējspēks: ES Energosistēmas integrācijas stratēģija”, kā arī nesen izveidotajā Eiropas Tīrā ūdeņraža aliansē, kurā apvienojušās visas ieinteresētās personas, lai apzinātu tehnoloģiju vajadzības, ieguldījumu iespējas un regulatīvos šķēršļus tīra ūdeņraža ekosistēmas veidošanai Savienībā, tādējādi palīdzot samazināt pašreizējo atkarību no fosilā kurināmā un siltumnīcefekta gāzu emisijas attiecīgajās nozarēs. Kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis” var dot iespēju ieviest pētniecības un inovācijas rezultātus, izmantojot ieguldījumu sistēmas, piemēram, Eiropas Tīrā ūdeņraža aliansi un svarīgus projektus visas Eiropas interesēs (IPCEI) ūdeņraža jomā. |
| --- | --- |

(54)

Pēdējos piecos gados ir ievērojami palielinājusies interese par ūdeņradi – visas dalībvalstis Pušu konferences 21. sesijā (COP21) ir parakstījušas un ratificējušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (Parīzes nolīgums). Eiropas zaļā kursa mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas, vēlākais, līdz 2050. gadam būtu samazinājušās līdz nullei. Starp prioritārajām jomām ir tīrs ūdeņradis, kurināmā elementi, citi alternatīvi kurināmā veidi un enerģijas uzglabāšana. Ūdeņradim ir pievērsta liela uzmanība Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumos “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” un “Klimatneitrālas ekonomikas dzinējspēks: ES Energosistēmas integrācijas stratēģija”, kā arī nesen izveidotajā Eiropas Tīrā ūdeņraža aliansē, kurā apvienojušās visas ieinteresētās personas, lai apzinātu tehnoloģiju vajadzības, ieguldījumu iespējas un regulatīvos šķēršļus tīra ūdeņraža ekosistēmas veidošanai Savienībā, tādējādi palīdzot samazināt pašreizējo atkarību no fosilā kurināmā un siltumnīcefekta gāzu emisijas attiecīgajās nozarēs. Kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis” var dot iespēju ieviest pētniecības un inovācijas rezultātus, izmantojot ieguldījumu sistēmas, piemēram, Eiropas Tīrā ūdeņraža aliansi un svarīgus projektus visas Eiropas interesēs (IPCEI) ūdeņraža jomā.

| (55) | Kopš 2008. gada ir atbalstīti speciāli pētniecības un inovācijas pasākumi saistībā ar ūdeņraža lietojumiem, galvenokārt ar kurināmā elementu un ūdeņraža kopuzņēmumu, proti, kopuzņēmuma FCH un kopuzņēmuma FCH 2, starpniecību Septītās pamatprogrammas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (17), un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, kā arī tradicionālos sadarbības projektos, kas aptver visus ūdeņraža vērtības ķēdes posmus/jomas. Kopuzņēmumam “Tīrs ūdeņradis” būtu jānostiprina un jāintegrē Savienības zinātniskā spēja paātrināt tirgum gatavu progresīvu tīra ūdeņraža lietojumu izstrāde un uzlabošana, aptverot tiešos lietojumus enerģijas, transporta, ēku un rūpniecības jomā. Tas būs iespējams tikai tad, ja to apvienos ar Savienības tīra ūdeņraža vērtības ķēdes, un jo īpaši MVU, konkurētspējas nostiprināšanu. |
| --- | --- |

(55)

Kopš 2008. gada ir atbalstīti speciāli pētniecības un inovācijas pasākumi saistībā ar ūdeņraža lietojumiem, galvenokārt ar kurināmā elementu un ūdeņraža kopuzņēmumu, proti, kopuzņēmuma FCH un kopuzņēmuma FCH 2, starpniecību Septītās pamatprogrammas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (17), un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, kā arī tradicionālos sadarbības projektos, kas aptver visus ūdeņraža vērtības ķēdes posmus/jomas. Kopuzņēmumam “Tīrs ūdeņradis” būtu jānostiprina un jāintegrē Savienības zinātniskā spēja paātrināt tirgum gatavu progresīvu tīra ūdeņraža lietojumu izstrāde un uzlabošana, aptverot tiešos lietojumus enerģijas, transporta, ēku un rūpniecības jomā. Tas būs iespējams tikai tad, ja to apvienos ar Savienības tīra ūdeņraža vērtības ķēdes, un jo īpaši MVU, konkurētspējas nostiprināšanu.

| (56) | Lai sasniegtu kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” zinātniskos mērķus, būtu jāsniedz visām attiecīgajām nozarēm, ko ietekmē ūdeņraža ekonomika, iespēja iesaistīties tā stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas sagatavošanā un īstenošanā. Kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” veiktajās darbībās būtu jāņem vērā plaši izmantotajām tehnoloģijām alternatīvi revolucionāri tehnoloģiskie virzieni. Lai novērstu plaisu starp tirgum gatavu tehnoloģiju izstrādi un to pārņemšanu plašā mērogā, būtu jāiesaista publiskais sektors, jo īpaši reģionālās un valsts iestādes, ņemot vērā, ka pēdējās minētās atbild par klimata rīcībpolitiku un ar tirgus mehānismiem saistītu pasākumu izveidi. |
| --- | --- |

(56)

Lai sasniegtu kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” zinātniskos mērķus, būtu jāsniedz visām attiecīgajām nozarēm, ko ietekmē ūdeņraža ekonomika, iespēja iesaistīties tā stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas sagatavošanā un īstenošanā. Kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” veiktajās darbībās būtu jāņem vērā plaši izmantotajām tehnoloģijām alternatīvi revolucionāri tehnoloģiskie virzieni. Lai novērstu plaisu starp tirgum gatavu tehnoloģiju izstrādi un to pārņemšanu plašā mērogā, būtu jāiesaista publiskais sektors, jo īpaši reģionālās un valsts iestādes, ņemot vērā, ka pēdējās minētās atbild par klimata rīcībpolitiku un ar tirgus mehānismiem saistītu pasākumu izveidi.

| (57) | Kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis” ietver pētniecības aprindas kā Hydrogen Europe Research apvienības dalībnieku, un tādēļ struktūra, kas sniedz zinātniskas konsultācijas, nebūtu jāveido. |
| --- | --- |

(57)

Kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis” ietver pētniecības aprindas kā Hydrogen Europe Research apvienības dalībnieku, un tādēļ struktūra, kas sniedz zinātniskas konsultācijas, nebūtu jāveido.

| (58) | Tā kā ūdeņradi var izmantot par degvielu vai enerģijas nesēju un arī enerģijas uzglabāšanai, ir svarīgi, lai tīra ūdeņraža partnerība nodibinātu strukturētu sadarbību ar daudzām citām Eiropas partnerībām, jo īpaši attiecībā uz tiešo lietojumu. Tīra ūdeņraža Eiropas partnerībai būtu jāmijiedarbojas jo īpaši ar nulles emisiju autotransporta un ūdens transporta, Eiropas dzelzceļa, tīras aviācijas, planētai draudzīgas pārstrādes rūpniecības un tīra tērauda Eiropas partnerībām. Šajā nolūkā būtu jāizveido struktūra, kas ziņo valdei, lai nodrošinātu sadarbību un sinerģiju starp minētajām partnerībām ūdeņraža jomā. Kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis” būtu vienīgā partnerība, kas vērsta uz ūdeņraža ražošanas tehnoloģijām. Sadarbība ar tiešo lietojumu partnerībām būtu jo īpaši jāvērš uz tehnoloģijas demonstrēšanu un specifikāciju kopīgu noteikšanu. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā ūdeņradi var izmantot par degvielu vai enerģijas nesēju un arī enerģijas uzglabāšanai, ir svarīgi, lai tīra ūdeņraža partnerība nodibinātu strukturētu sadarbību ar daudzām citām Eiropas partnerībām, jo īpaši attiecībā uz tiešo lietojumu. Tīra ūdeņraža Eiropas partnerībai būtu jāmijiedarbojas jo īpaši ar nulles emisiju autotransporta un ūdens transporta, Eiropas dzelzceļa, tīras aviācijas, planētai draudzīgas pārstrādes rūpniecības un tīra tērauda Eiropas partnerībām. Šajā nolūkā būtu jāizveido struktūra, kas ziņo valdei, lai nodrošinātu sadarbību un sinerģiju starp minētajām partnerībām ūdeņraža jomā. Kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis” būtu vienīgā partnerība, kas vērsta uz ūdeņraža ražošanas tehnoloģijām. Sadarbība ar tiešo lietojumu partnerībām būtu jo īpaši jāvērš uz tehnoloģijas demonstrēšanu un specifikāciju kopīgu noteikšanu.

| (59) | Dzelzceļi sniedz ieguldījumu Eiropas vienotajā transporta telpā (SETA) un ir būtisks elements Savienības ilgtermiņa ilgtspējīgas attīstības stratēģijas politikā. Kas attiecas uz ekonomikas lielumu – Eiropas dzelzceļa sektora tiešā bruto pievienotā vērtība ir 69 miljardi EUR, bet netiešā vērtība tiek aprēķināta 80 miljardu EUR apmērā. Dzelzceļa sektorā tieši nodarbināti ir 1,3 miljoni personu, un vairāk nekā viens miljons personu ir nodarbinātas netieši. |
| --- | --- |

(59)

Dzelzceļi sniedz ieguldījumu Eiropas vienotajā transporta telpā (SETA) un ir būtisks elements Savienības ilgtermiņa ilgtspējīgas attīstības stratēģijas politikā. Kas attiecas uz ekonomikas lielumu – Eiropas dzelzceļa sektora tiešā bruto pievienotā vērtība ir 69 miljardi EUR, bet netiešā vērtība tiek aprēķināta 80 miljardu EUR apmērā. Dzelzceļa sektorā tieši nodarbināti ir 1,3 miljoni personu, un vairāk nekā viens miljons personu ir nodarbinātas netieši.

| (60) | Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumā par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju ir uzsvērts, ka ilgtspējīgas un viedas mobilitātes nozarēm, piemēram, dzelzceļa nozarei, ir gan atbildība, gan potenciāls virzīt digitālo un zaļo pārkārtošanos, atbalstīt Eiropas rūpniecības konkurētspēju un uzlabot savienojamību. Tāpēc autotransportam, dzelzceļa, gaisa un ūdens transportam būtu kopā jāveicina transporta emisiju samazināšanās par 90 % līdz 2050. gadam. Prioritāte ir būtisku daļu no tiem 75 % iekšzemes kravu, ko patlaban pārvadā pa autoceļiem, novirzīt uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem. |
| --- | --- |

(60)

Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumā par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju ir uzsvērts, ka ilgtspējīgas un viedas mobilitātes nozarēm, piemēram, dzelzceļa nozarei, ir gan atbildība, gan potenciāls virzīt digitālo un zaļo pārkārtošanos, atbalstīt Eiropas rūpniecības konkurētspēju un uzlabot savienojamību. Tāpēc autotransportam, dzelzceļa, gaisa un ūdens transportam būtu kopā jāveicina transporta emisiju samazināšanās par 90 % līdz 2050. gadam. Prioritāte ir būtisku daļu no tiem 75 % iekšzemes kravu, ko patlaban pārvadā pa autoceļiem, novirzīt uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem.

| (61) | Kopuzņēmums Shift2Rail tika izveidots 2014. gadā, lai vadītu priekšteces iniciatīvas Shift2Rail pētniecības, izstrādes un validācijas pasākumus, apvienojot publiskā un privātā sektora finansējumu, ko nodrošinājuši tā dalībnieki, un izmantojot iekšējos un ārējos tehniskos resursus. Tas atbilstoši konkurences noteikumiem izveidoja jaunus sadarbības veidus starp ieinteresētajām personām no visas dzelzceļa nozares vērtību ķēdes un tām, kas nepieder pie tradicionālās dzelzceļa nozares, un izmantoja Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras pieredzi un zinātību jautājumos par savstarpēju izmantojamību un drošību. |
| --- | --- |

(61)

Kopuzņēmums Shift2Rail tika izveidots 2014. gadā, lai vadītu priekšteces iniciatīvas Shift2Rail pētniecības, izstrādes un validācijas pasākumus, apvienojot publiskā un privātā sektora finansējumu, ko nodrošinājuši tā dalībnieki, un izmantojot iekšējos un ārējos tehniskos resursus. Tas atbilstoši konkurences noteikumiem izveidoja jaunus sadarbības veidus starp ieinteresētajām personām no visas dzelzceļa nozares vērtību ķēdes un tām, kas nepieder pie tradicionālās dzelzceļa nozares, un izmantoja Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras pieredzi un zinātību jautājumos par savstarpēju izmantojamību un drošību.

| (62) | Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķim vajadzētu būt nodrošināt lieljaudas integrētu Eiropas dzelzceļa tīku, likvidējot šķēršļus savstarpējai izmantojamībai un nodrošinot tādus risinājumus pilnīgai integrācijai, kas aptver satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru un pakalpojumus, un tiecoties panākt projektu un inovāciju ātrāku ieviešanu un izvēršanu. Minētajā nolūkā būtu jāizmanto milzīgais digitalizācijas un automatizācijas potenciāls, lai samazinātu dzelzceļa transporta izmaksas, palielinātu tā jaudu un uzlabotu tā elastīgumu un uzticamību, un šis process būtu jābalsta uz stabilu funkcionālo sistēmu atsauces arhitektūru, kas kopīga visai nozarei, saskaņojot rīcību ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru. |
| --- | --- |

(62)

Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķim vajadzētu būt nodrošināt lieljaudas integrētu Eiropas dzelzceļa tīku, likvidējot šķēršļus savstarpējai izmantojamībai un nodrošinot tādus risinājumus pilnīgai integrācijai, kas aptver satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru un pakalpojumus, un tiecoties panākt projektu un inovāciju ātrāku ieviešanu un izvēršanu. Minētajā nolūkā būtu jāizmanto milzīgais digitalizācijas un automatizācijas potenciāls, lai samazinātu dzelzceļa transporta izmaksas, palielinātu tā jaudu un uzlabotu tā elastīgumu un uzticamību, un šis process būtu jābalsta uz stabilu funkcionālo sistēmu atsauces arhitektūru, kas kopīga visai nozarei, saskaņojot rīcību ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru.

| (63) | Kopuzņēmumam “Eiropas dzelzceļš” būtu jānosaka savā ģenerālplānā savi prioritārie pētniecības un inovācijas pasākumi, vispārējā sistēmas arhitektūra un saskaņota darbības pieeja, iekļaujot plaša mēroga demonstrējumu pasākumus un pamatjomas, kas vajadzīgas, lai paātrinātu tādu integrētu, savietojamu un standartizētu tehnoloģisko inovāciju ienākšanu tirgū, kuras ir nepieciešamas vienotās Eiropas dzelzceļa telpas atbalstam. |
| --- | --- |

(63)

Kopuzņēmumam “Eiropas dzelzceļš” būtu jānosaka savā ģenerālplānā savi prioritārie pētniecības un inovācijas pasākumi, vispārējā sistēmas arhitektūra un saskaņota darbības pieeja, iekļaujot plaša mēroga demonstrējumu pasākumus un pamatjomas, kas vajadzīgas, lai paātrinātu tādu integrētu, savietojamu un standartizētu tehnoloģisko inovāciju ienākšanu tirgū, kuras ir nepieciešamas vienotās Eiropas dzelzceļa telpas atbalstam.

| (64) | Dzelzceļš ir sarežģīta sistēma ar ļoti ciešu mijiedarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa uzņēmumiem (vilcienu operatoriem) un to attiecīgo aprīkojumu (infrastruktūru un ritošo sastāvu). Ir neiespējami īstenot inovāciju bez specifikācijām un stratēģijas, kas ir kopējas visai dzelzceļa sistēmai. Tāpēc kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” sistēmu pīlāram, kurš apkopos ieguldījumu, ko sniedz gan ārpus kopuzņēmuma, gan tajā esošās attiecīgās ieinteresētās personas, būtu jānodrošina iespēja nozarei vienoties par vienu darbības koncepciju un sistēmas arhitektūru, tostarp dzelzceļa sistēmas darbību pamatā esošo pakalpojumu, funkcionālo bloku un saskarņu definīciju. Tam būtu jārada vispārējais satvars, kas nodrošina, ka pētniecība tiek vērsta uz vispāratzītām un kopīgām klientu prasībām un darbības vajadzībām. Ar sistēmu pīlāra rezultātiem būtu jāatbalsta visa dzelzceļa tīkla, tostarp TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla, un galveno līniju un reģionālo līniju, kas nav iekļautas TEN-T, sadarbspēja. Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” pārvaldības modelī un lēmumu pieņemšanas procesā būtu jāatspoguļo Komisijas vadošā loma Eiropas dzelzceļa sistēmas apvienošanā un integrēšanā, jo īpaši vienotās darbības koncepcijas un sistēmas arhitektūras ātrā un efektīvā īstenošanā, vienlaikus iesaistot privātos partnerus konsultatīvajās un tehniskā atbalsta funkcijās. |
| --- | --- |

(64)

Dzelzceļš ir sarežģīta sistēma ar ļoti ciešu mijiedarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa uzņēmumiem (vilcienu operatoriem) un to attiecīgo aprīkojumu (infrastruktūru un ritošo sastāvu). Ir neiespējami īstenot inovāciju bez specifikācijām un stratēģijas, kas ir kopējas visai dzelzceļa sistēmai. Tāpēc kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” sistēmu pīlāram, kurš apkopos ieguldījumu, ko sniedz gan ārpus kopuzņēmuma, gan tajā esošās attiecīgās ieinteresētās personas, būtu jānodrošina iespēja nozarei vienoties par vienu darbības koncepciju un sistēmas arhitektūru, tostarp dzelzceļa sistēmas darbību pamatā esošo pakalpojumu, funkcionālo bloku un saskarņu definīciju. Tam būtu jārada vispārējais satvars, kas nodrošina, ka pētniecība tiek vērsta uz vispāratzītām un kopīgām klientu prasībām un darbības vajadzībām. Ar sistēmu pīlāra rezultātiem būtu jāatbalsta visa dzelzceļa tīkla, tostarp TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla, un galveno līniju un reģionālo līniju, kas nav iekļautas TEN-T, sadarbspēja. Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” pārvaldības modelī un lēmumu pieņemšanas procesā būtu jāatspoguļo Komisijas vadošā loma Eiropas dzelzceļa sistēmas apvienošanā un integrēšanā, jo īpaši vienotās darbības koncepcijas un sistēmas arhitektūras ātrā un efektīvā īstenošanā, vienlaikus iesaistot privātos partnerus konsultatīvajās un tehniskā atbalsta funkcijās.

| (65) | Lai nodrošinātu, ka zemo tehnoloģiju gatavības līmeņu (TGL) pētniecības rezultāti tiek lietderīgi izmantoti augstākos TGL un jo īpaši, ka tos izmanto kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš”, kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” Programmu birojam būtu jāīsteno šādi pasākumi. |
| --- | --- |

(65)

Lai nodrošinātu, ka zemo tehnoloģiju gatavības līmeņu (TGL) pētniecības rezultāti tiek lietderīgi izmantoti augstākos TGL un jo īpaši, ka tos izmanto kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš”, kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” Programmu birojam būtu jāīsteno šādi pasākumi.

| (66) | Vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu dalībnieku loka maiņu un paplašināšanu, būtu jāļauj kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz Komisijas izsludināta uzaicinājuma izteikt ieinteresētību rezultātiem. |
| --- | --- |

(66)

Vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu dalībnieku loka maiņu un paplašināšanu, būtu jāļauj kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz Komisijas izsludināta uzaicinājuma izteikt ieinteresētību rezultātiem.

| (67) | Saistībā ar Komisijas prioritātēm attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem, jo īpaši 3. ilgtspējīgas attīstības mērķi, un Komisijas 2020. gada 9. marta kopīgu paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” Savienība ir apņēmusies sniegt ieguldījumu, lai nodrošinātu veselīgu dzīvi un veicinātu labklājību visiem, veidotu vēl stingrāku partnerību starp abiem kontinentiem un atbalstītu pētniecības un inovācijas spēju attīstīšanu Āfrikā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” citu tā dēvēto veselības tehnoloģiju starpā būtu jāpievēršas pienācīgas diagnostikas, ārstēšanas un vakcīnu trūkumam, lai vērstos pret infekcijas slimībām, piemēram, HIV, malāriju un tuberkulozi, kā arī citām ar nabadzību saistītām un novārtā atstātām infekcijas slimībām, kas ir izplatītas Āfrikā, jo īpaši Subsahāras Āfrikā. Covid-19 pandēmija ir atklājusi, ka, palielinoties dažādu reģionu savienojamībai pasaulē, ko veicina tirdzniecība un tūrisms, infekcijas slimības var strauji izplatīties visā pasaulē. Tāpēc ir svarīgi attīstīt veselības tehnoloģijas, lai ierobežotu infekcijas slimību izplatību, kā arī tās apkarotu, tiklīdz tās ir izplatījušās, nolūkā aizsargāt iedzīvotāju veselību attiecīgajās valstīs un Savienībā. Lai veselības jomā nodrošinātu spēcīgāku globālo līderību, nekā tas panākts ar priekšteci iniciatīvu EDCTP2, partnerības darbības joma būtu jāpaplašina, aptverot arī reaģēšanu uz jauniem infekcijas slimību draudiem, augošās problēmas, ko rada rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem, un nepārnēsājamu slimību komorbiditāti. |
| --- | --- |

(67)

Saistībā ar Komisijas prioritātēm attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem, jo īpaši 3. ilgtspējīgas attīstības mērķi, un Komisijas 2020. gada 9. marta kopīgu paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” Savienība ir apņēmusies sniegt ieguldījumu, lai nodrošinātu veselīgu dzīvi un veicinātu labklājību visiem, veidotu vēl stingrāku partnerību starp abiem kontinentiem un atbalstītu pētniecības un inovācijas spēju attīstīšanu Āfrikā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” citu tā dēvēto veselības tehnoloģiju starpā būtu jāpievēršas pienācīgas diagnostikas, ārstēšanas un vakcīnu trūkumam, lai vērstos pret infekcijas slimībām, piemēram, HIV, malāriju un tuberkulozi, kā arī citām ar nabadzību saistītām un novārtā atstātām infekcijas slimībām, kas ir izplatītas Āfrikā, jo īpaši Subsahāras Āfrikā. Covid-19 pandēmija ir atklājusi, ka, palielinoties dažādu reģionu savienojamībai pasaulē, ko veicina tirdzniecība un tūrisms, infekcijas slimības var strauji izplatīties visā pasaulē. Tāpēc ir svarīgi attīstīt veselības tehnoloģijas, lai ierobežotu infekcijas slimību izplatību, kā arī tās apkarotu, tiklīdz tās ir izplatījušās, nolūkā aizsargāt iedzīvotāju veselību attiecīgajās valstīs un Savienībā. Lai veselības jomā nodrošinātu spēcīgāku globālo līderību, nekā tas panākts ar priekšteci iniciatīvu EDCTP2, partnerības darbības joma būtu jāpaplašina, aptverot arī reaģēšanu uz jauniem infekcijas slimību draudiem, augošās problēmas, ko rada rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem, un nepārnēsājamu slimību komorbiditāti.

| (68) | Lai, izmantojot mūsdienīgus tehnoloģiju rīkus, vērstos pret infekcijas slimībām, kas skar Subsahāras Āfriku, ir vajadzīga plaša rīcībspēku loka iesaiste un ilgtermiņa saistības. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” vajadzētu būt par starpnieku produktīvā un ilgtspējīgā ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu tīklu veidošanā un sadarbībā, veidojot attiecības ar dažādām privātā un publiskā sektora organizācijām, lai nostiprinātu sadarbību starp projektiem un iestādēm. Šai programmai būtu arī jāpalīdz izveidot jaunu ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu sadarbību, lai veiktu vairākas valstis un vairākas vietas aptverošus pētījumus Subsahāras Āfrikā. Turklāt regulārai starptautiskai konferencei – Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pārbaužu partnerības (EDCTP) forumam – būtu jānodrošina platforma zinātniekiem un attiecīgajiem tīkliem no Eiropas, Āfrikas un citām vietām konstatējumu un ideju apmaiņai un sadarbības saikņu izveidei. |
| --- | --- |

(68)

Lai, izmantojot mūsdienīgus tehnoloģiju rīkus, vērstos pret infekcijas slimībām, kas skar Subsahāras Āfriku, ir vajadzīga plaša rīcībspēku loka iesaiste un ilgtermiņa saistības. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” vajadzētu būt par starpnieku produktīvā un ilgtspējīgā ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu tīklu veidošanā un sadarbībā, veidojot attiecības ar dažādām privātā un publiskā sektora organizācijām, lai nostiprinātu sadarbību starp projektiem un iestādēm. Šai programmai būtu arī jāpalīdz izveidot jaunu ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu sadarbību, lai veiktu vairākas valstis un vairākas vietas aptverošus pētījumus Subsahāras Āfrikā. Turklāt regulārai starptautiskai konferencei – Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pārbaužu partnerības (EDCTP) forumam – būtu jānodrošina platforma zinātniekiem un attiecīgajiem tīkliem no Eiropas, Āfrikas un citām vietām konstatējumu un ideju apmaiņai un sadarbības saikņu izveidei.

| (69) | Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāizmanto pieredze, kas gūta EDCTP un EDCTP2 programmu īstenošanā, ar Savienības, dalībvalstu, asociēto valstu un Āfrikas valstu ieguldījumu atbalstu sasniedzot rezultātus, ko nevarētu sasniegt individuālas valstis vai Savienības pētniecības pamatprogramma viena pati. EDCTP apvienībai, kas pārstāv programmā iesaistītās valstis, būtu jāsniedz ieguldījums ar papildu pasākumiem, un tā var sniegt finansiālu ieguldījumu EDCTP3 programmā un tās īstenošanā. Tai būtu jānodrošina Subsahāras valstu jēgpilna dalība un iesaiste lēmumu pieņemšanas procesā, kas ir svarīgi slimību sloga mazināšanai Subsahāras valstīs. Kopuzņēmumā būtu jāiesaista citi starptautiski pētniecības finansētāji, piemēram, filantropus, farmācijas nozari un citas trešās valstis, kam būtu jāsniedz ieguldījums partnerībā kā ieguldījuma partneriem pēc ad hoc principa. Turklāt, lai palielinātu programmas ietekmi, kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” attiecībā uz īpašiem uzaicinājumiem vajadzētu būt iespējai noteikt tiesību subjektus, kas varētu piedalīties netiešās darbībās. Vajadzētu būt iespējai darba programmā paredzēt, ka šādi tiesību subjekti nav tiesīgi saņemt kopuzņēmuma finansējumu. |
| --- | --- |

(69)

Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāizmanto pieredze, kas gūta EDCTP un EDCTP2 programmu īstenošanā, ar Savienības, dalībvalstu, asociēto valstu un Āfrikas valstu ieguldījumu atbalstu sasniedzot rezultātus, ko nevarētu sasniegt individuālas valstis vai Savienības pētniecības pamatprogramma viena pati. EDCTP apvienībai, kas pārstāv programmā iesaistītās valstis, būtu jāsniedz ieguldījums ar papildu pasākumiem, un tā var sniegt finansiālu ieguldījumu EDCTP3 programmā un tās īstenošanā. Tai būtu jānodrošina Subsahāras valstu jēgpilna dalība un iesaiste lēmumu pieņemšanas procesā, kas ir svarīgi slimību sloga mazināšanai Subsahāras valstīs. Kopuzņēmumā būtu jāiesaista citi starptautiski pētniecības finansētāji, piemēram, filantropus, farmācijas nozari un citas trešās valstis, kam būtu jāsniedz ieguldījums partnerībā kā ieguldījuma partneriem pēc ad hoc principa. Turklāt, lai palielinātu programmas ietekmi, kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” attiecībā uz īpašiem uzaicinājumiem vajadzētu būt iespējai noteikt tiesību subjektus, kas varētu piedalīties netiešās darbībās. Vajadzētu būt iespējai darba programmā paredzēt, ka šādi tiesību subjekti nav tiesīgi saņemt kopuzņēmuma finansējumu.

| (70) | Kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” ietver dalībvalstis un asociētās valstis kā EDCTP apvienības dalībnieces, un tādēļ valstu pārstāvju grupa nebūtu jāveido. |
| --- | --- |

(70)

Kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” ietver dalībvalstis un asociētās valstis kā EDCTP apvienības dalībnieces, un tādēļ valstu pārstāvju grupa nebūtu jāveido.

| (71) | Ir svarīgi, lai pētniecības pasākumi, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” vai ko citādi aptver tā darba programma, pilnībā atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un tās papildprotokoliem, Pasaules Medicīnas asociācijas 2008. gada Helsinku deklarācijā iekļautajiem ētikas principiem, labas klīniskās prakses standartiem, kas pieņemti Starptautiskajā konferencē par cilvēkiem paredzēto zāļu reģistrācijas tehnisko prasību saskaņošanu, attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un vietējām ētikas prasībām valstīs, kurās attiecīgos pētniecības pasākumus ir paredzēts veikt. Turklāt kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāpieprasa, lai inovācijas un intervences pasākumi, ko izstrādā, pamatojoties uz programmas atbalstīto netiešo darbību rezultātiem, būtu cenas ziņā pieņemami un pieejami neaizsargātiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(71)

Ir svarīgi, lai pētniecības pasākumi, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” vai ko citādi aptver tā darba programma, pilnībā atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un tās papildprotokoliem, Pasaules Medicīnas asociācijas 2008. gada Helsinku deklarācijā iekļautajiem ētikas principiem, labas klīniskās prakses standartiem, kas pieņemti Starptautiskajā konferencē par cilvēkiem paredzēto zāļu reģistrācijas tehnisko prasību saskaņošanu, attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un vietējām ētikas prasībām valstīs, kurās attiecīgos pētniecības pasākumus ir paredzēts veikt. Turklāt kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāpieprasa, lai inovācijas un intervences pasākumi, ko izstrādā, pamatojoties uz programmas atbalstīto netiešo darbību rezultātiem, būtu cenas ziņā pieņemami un pieejami neaizsargātiem iedzīvotājiem.

| (72) | Lai kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” gūtu panākumus un stimulētu dalību partnerībā, saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu kopuzņēmuma finansējums būtu jāpiešķir tikai tiem tiesību subjektiem, kas iedibināti dalībvalstīs vai asociētajās valstīs vai kas iedibināti EDCTP apvienības sastāvā esošajās valstīs. Arī subjektiem, kas iedibināti Subsahāras Āfrikas valstīs un citās trešās valstīs, tomēr vajadzētu būt iespējai piedalīties uzaicinājumos, nesaņemot finansējumu. Turklāt subjektiem, kas iedibināti citās valstīs, kuras nav EDCTP3 apvienības dalībnieces, vajadzētu būt arī tiesīgiem pretendēt uz finansējumu īpašos tematiskos uzaicinājumos vai tādā uzaicinājumā, kas attiecas uz ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā, ja tas ir paredzēts darba programmā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāveic visi attiecīgie pasākumi, arī līgumiski, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Būtu jātiecas noslēgt zinātnes un tehnoloģiju nolīgumus ar trešām valstīm. Pirms to noslēgšanas, ja subjekti, kas iedibināti trešā valstī, kura nav noslēgusi šādu nolīgumu, piedalās ar finansējumu netiešā darbībā, kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāpiemēro alternatīvi pasākumi Savienības interešu aizsardzībai, proti, dalībvalstī vai asociētajā valstī būtu jānorīko darbības finanšu koordinators, un priekšfinansējuma summa, kā arī dotācijas nolīguma noteikumi par atbildību būtu jāpielāgo, lai pienācīgi ņemtu vērā finanšu riskus. |
| --- | --- |

(72)

Lai kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” gūtu panākumus un stimulētu dalību partnerībā, saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu kopuzņēmuma finansējums būtu jāpiešķir tikai tiem tiesību subjektiem, kas iedibināti dalībvalstīs vai asociētajās valstīs vai kas iedibināti EDCTP apvienības sastāvā esošajās valstīs. Arī subjektiem, kas iedibināti Subsahāras Āfrikas valstīs un citās trešās valstīs, tomēr vajadzētu būt iespējai piedalīties uzaicinājumos, nesaņemot finansējumu. Turklāt subjektiem, kas iedibināti citās valstīs, kuras nav EDCTP3 apvienības dalībnieces, vajadzētu būt arī tiesīgiem pretendēt uz finansējumu īpašos tematiskos uzaicinājumos vai tādā uzaicinājumā, kas attiecas uz ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā, ja tas ir paredzēts darba programmā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāveic visi attiecīgie pasākumi, arī līgumiski, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Būtu jātiecas noslēgt zinātnes un tehnoloģiju nolīgumus ar trešām valstīm. Pirms to noslēgšanas, ja subjekti, kas iedibināti trešā valstī, kura nav noslēgusi šādu nolīgumu, piedalās ar finansējumu netiešā darbībā, kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāpiemēro alternatīvi pasākumi Savienības interešu aizsardzībai, proti, dalībvalstī vai asociētajā valstī būtu jānorīko darbības finanšu koordinators, un priekšfinansējuma summa, kā arī dotācijas nolīguma noteikumi par atbildību būtu jāpielāgo, lai pienācīgi ņemtu vērā finanšu riskus.

| (73) | Saistībā ar Komisijas prioritātēm “ekonomika cilvēku labā” un “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” Eiropas rūpniecībai, tostarp MVU, būtu jākļūst zaļākai, apritīgākai un digitālākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaulē. Komisija ir uzsvērusi medicīnisku ierīču un digitālo tehnoloģiju lomu jaunu problēmu risināšanā un e-veselības pakalpojumu izmantošanas lomu augstas kvalitātes veselības aprūpes nodrošināšanā, kā arī aicinājusi nodrošināt Savienības vajadzībām atbilstošu un cenas ziņā pieņemamu zāļu piedāvājumu, bet tai pašā laikā atbalsta inovatīvu un pasaulē vadošu Eiropas farmācijas nozari. Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” mērķis ir sniegt ieguldījumu Savienības veselības aprūpes nozares – kas ir Savienības uz zināšanām balstītās ekonomikas stūrakmens – konkurētspējas stiprināšanā un saimnieciskās darbības palielināšanā veselības aprūpes tehnoloģiju, jo īpaši integrētu veselības aprūpes risinājumu, izstrādē un tādējādi būt par instrumentu tehnoloģiskās līderības palielināšanai un mūsu sabiedrības digitālās pārveides veicināšanai. Šādas politikas prioritātes var īstenot, apvienojot izšķirīgi svarīgos dalībniekus, proti, akadēmisko aprindu pārstāvjus, dažādu lielumu uzņēmumus un veselības inovāciju tiešos lietotājus – veselības pētniecības un inovācijas publiskā un privātā sektora partnerības paspārnē. Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jāpalīdz sasniegt mērķus, kas noteikti Eiropas Vēža uzveikšanas plānā un Eiropas “Viena veselība” rīcības plānā pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanai. Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jāatbilst Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumam par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju, 2020. gada 10. marta paziņojumam par MVU stratēģiju ilgtspējīgai un digitālai Eiropai un 2020. gada 25. novembra paziņojumam par Eiropas Zāļu stratēģiju. |
| --- | --- |

(73)

Saistībā ar Komisijas prioritātēm “ekonomika cilvēku labā” un “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” Eiropas rūpniecībai, tostarp MVU, būtu jākļūst zaļākai, apritīgākai un digitālākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaulē. Komisija ir uzsvērusi medicīnisku ierīču un digitālo tehnoloģiju lomu jaunu problēmu risināšanā un e-veselības pakalpojumu izmantošanas lomu augstas kvalitātes veselības aprūpes nodrošināšanā, kā arī aicinājusi nodrošināt Savienības vajadzībām atbilstošu un cenas ziņā pieņemamu zāļu piedāvājumu, bet tai pašā laikā atbalsta inovatīvu un pasaulē vadošu Eiropas farmācijas nozari. Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” mērķis ir sniegt ieguldījumu Savienības veselības aprūpes nozares – kas ir Savienības uz zināšanām balstītās ekonomikas stūrakmens – konkurētspējas stiprināšanā un saimnieciskās darbības palielināšanā veselības aprūpes tehnoloģiju, jo īpaši integrētu veselības aprūpes risinājumu, izstrādē un tādējādi būt par instrumentu tehnoloģiskās līderības palielināšanai un mūsu sabiedrības digitālās pārveides veicināšanai. Šādas politikas prioritātes var īstenot, apvienojot izšķirīgi svarīgos dalībniekus, proti, akadēmisko aprindu pārstāvjus, dažādu lielumu uzņēmumus un veselības inovāciju tiešos lietotājus – veselības pētniecības un inovācijas publiskā un privātā sektora partnerības paspārnē. Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jāpalīdz sasniegt mērķus, kas noteikti Eiropas Vēža uzveikšanas plānā un Eiropas “Viena veselība” rīcības plānā pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanai. Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jāatbilst Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumam par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju, 2020. gada 10. marta paziņojumam par MVU stratēģiju ilgtspējīgai un digitālai Eiropai un 2020. gada 25. novembra paziņojumam par Eiropas Zāļu stratēģiju.

| (74) | Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” balstās uz pieredzi, kas gūta no kopuzņēmuma “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (kopuzņēmums IMI 2), tostarp darbu, ko minētā priekštece iniciatīva veikusi Covid-19 pandēmijas apkarošanai. Atbilstoši kopuzņēmuma IMI 2 starpposma izvērtējuma ieteikumiem pēctecīgai iniciatīvai ir “jānodrošina iespēja aktīvi iesaistīt farmācijas nozarē citus rūpniecības sektorus, lai izmantotu to zinātību jaunu veselības aprūpes intervences pasākumu izstrādē”. Tāpēc jāaptver tādi rūpniecības sektori kā biofarmācija, biotehnoloģijas un medicīnas tehnoloģijas, tostarp uzņēmumi, kas darbojas digitālajā jomā. Kopuzņēmuma darbības jomā būtu jāietver profilakse, diagnostika, ārstēšana un slimību pārvaldība, un tai jābūt noteiktai, pienācīgi ņemot vērā lielo slogu, ko pacientiem vai sabiedrībai, vai abām grupām kopā rada slimības smagums vai skarto cilvēku skaits, kā arī slimības lielā ekonomiskā ietekme uz pacientiem un veselības aprūpes sistēmām. Finansētajām darbībām jāatbilst Savienības vajadzībām sabiedrības veselības jomā un jāatbalsta tādu turpmāku veselības inovāciju attīstīšana, kas ir drošas, vērstas uz cilvēkiem, iedarbīgas, rentablas un cenas ziņā pieņemamas pacientiem un veselības aprūpes sistēmām. |
| --- | --- |

(74)

Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” balstās uz pieredzi, kas gūta no kopuzņēmuma “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (kopuzņēmums IMI 2), tostarp darbu, ko minētā priekštece iniciatīva veikusi Covid-19 pandēmijas apkarošanai. Atbilstoši kopuzņēmuma IMI 2 starpposma izvērtējuma ieteikumiem pēctecīgai iniciatīvai ir “jānodrošina iespēja aktīvi iesaistīt farmācijas nozarē citus rūpniecības sektorus, lai izmantotu to zinātību jaunu veselības aprūpes intervences pasākumu izstrādē”. Tāpēc jāaptver tādi rūpniecības sektori kā biofarmācija, biotehnoloģijas un medicīnas tehnoloģijas, tostarp uzņēmumi, kas darbojas digitālajā jomā. Kopuzņēmuma darbības jomā būtu jāietver profilakse, diagnostika, ārstēšana un slimību pārvaldība, un tai jābūt noteiktai, pienācīgi ņemot vērā lielo slogu, ko pacientiem vai sabiedrībai, vai abām grupām kopā rada slimības smagums vai skarto cilvēku skaits, kā arī slimības lielā ekonomiskā ietekme uz pacientiem un veselības aprūpes sistēmām. Finansētajām darbībām jāatbilst Savienības vajadzībām sabiedrības veselības jomā un jāatbalsta tādu turpmāku veselības inovāciju attīstīšana, kas ir drošas, vērstas uz cilvēkiem, iedarbīgas, rentablas un cenas ziņā pieņemamas pacientiem un veselības aprūpes sistēmām.

| (75) | Lai nodrošinātu vislabāko iespēju radīt jaunas zinātniskas idejas un veiksmīgus pētniecības un inovācijas pasākumus, galvenajiem rīcībspēkiem kopuzņēmumā “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” vajadzētu būt pētniekiem no dažādu veidu publiskām un privātām struktūrām. Tajā pašā laikā tiešajiem lietotājiem, piemēram, Savienības iedzīvotājiem, veselības aprūpes speciālistiem un veselības aprūpes nodrošinātājiem, būtu jāsniedz ieguldījums kopuzņēmuma stratēģiskajā izstrādē un pasākumos, nodrošinot, ka tas atbilst to vajadzībām. Turklāt arī Savienības mēroga un valsts regulatīvajām iestādēm, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un tiem, kas maksā par veselības aprūpi, būtu jāsniedz agrīns ieguldījums partnerības pasākumos, vienlaikus nodrošinot interešu konfliktu neesību, lai palielinātu iespējamību, ka finansēto darbību rezultāti atbilst prasībām, kas jāizpilda, lai tos varētu sākt lietot, un tādējādi panākot cerēto ietekmi. Visam šādam ieguldījumam būtu jāpalīdz labāk mērķēt pētniecības centienus uz jomām, kurās ir neapmierinātas vajadzības. |
| --- | --- |

(75)

Lai nodrošinātu vislabāko iespēju radīt jaunas zinātniskas idejas un veiksmīgus pētniecības un inovācijas pasākumus, galvenajiem rīcībspēkiem kopuzņēmumā “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” vajadzētu būt pētniekiem no dažādu veidu publiskām un privātām struktūrām. Tajā pašā laikā tiešajiem lietotājiem, piemēram, Savienības iedzīvotājiem, veselības aprūpes speciālistiem un veselības aprūpes nodrošinātājiem, būtu jāsniedz ieguldījums kopuzņēmuma stratēģiskajā izstrādē un pasākumos, nodrošinot, ka tas atbilst to vajadzībām. Turklāt arī Savienības mēroga un valsts regulatīvajām iestādēm, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un tiem, kas maksā par veselības aprūpi, būtu jāsniedz agrīns ieguldījums partnerības pasākumos, vienlaikus nodrošinot interešu konfliktu neesību, lai palielinātu iespējamību, ka finansēto darbību rezultāti atbilst prasībām, kas jāizpilda, lai tos varētu sākt lietot, un tādējādi panākot cerēto ietekmi. Visam šādam ieguldījumam būtu jāpalīdz labāk mērķēt pētniecības centienus uz jomām, kurās ir neapmierinātas vajadzības.

| (76) | Pašreizējās problēmas un apdraudējumi veselības jomā ir globāli. Tāpēc vajadzētu būt iespējai kopuzņēmumā “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” piedalīties starptautiskajiem rīcībspēkiem no akadēmiskajām aprindām, rūpniecības un regulatīvās jomas, lai gūtu labumu no plašākas piekļuves datiem un zinātībai, reaģētu uz jauniem veselības apdraudējumiem un sasniegtu nepieciešamo ietekmi uz sabiedrību, jo īpaši uzlabotus veselības rezultātus Savienības iedzīvotājiem. Tajā pašā laikā lielākā daļa partnerības pasākumu būtu jāveic dalībvalstīs un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs. |
| --- | --- |

(76)

Pašreizējās problēmas un apdraudējumi veselības jomā ir globāli. Tāpēc vajadzētu būt iespējai kopuzņēmumā “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” piedalīties starptautiskajiem rīcībspēkiem no akadēmiskajām aprindām, rūpniecības un regulatīvās jomas, lai gūtu labumu no plašākas piekļuves datiem un zinātībai, reaģētu uz jauniem veselības apdraudējumiem un sasniegtu nepieciešamo ietekmi uz sabiedrību, jo īpaši uzlabotus veselības rezultātus Savienības iedzīvotājiem. Tajā pašā laikā lielākā daļa partnerības pasākumu būtu jāveic dalībvalstīs un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs.

| (77) | Partnerības mērķi būtu jāvērš uz pirmskonkurences posmu, tādējādi radot drošu vidi efektīvai sadarbībai starp uzņēmumiem, kas darbojas dažādās veselības tehnoloģiju jomās. Lai atspoguļotu kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” integrējošo raksturu, palīdzētu likvidēt nošķirtību starp veselības aprūpes nozares sektoriem un nostiprinātu rūpniecības un akadēmiskās jomas sadarbību, lielākajai daļai kopuzņēmuma finansēto projektu vajadzētu būt starpnozaru projektiem. |
| --- | --- |

(77)

Partnerības mērķi būtu jāvērš uz pirmskonkurences posmu, tādējādi radot drošu vidi efektīvai sadarbībai starp uzņēmumiem, kas darbojas dažādās veselības tehnoloģiju jomās. Lai atspoguļotu kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” integrējošo raksturu, palīdzētu likvidēt nošķirtību starp veselības aprūpes nozares sektoriem un nostiprinātu rūpniecības un akadēmiskās jomas sadarbību, lielākajai daļai kopuzņēmuma finansēto projektu vajadzētu būt starpnozaru projektiem.

| (78) | Attiecībā uz elektronikas komponentiem un sistēmām, kas ir pamatā visiem būtiskajiem ekonomikas sektoriem, lieto terminu “svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Komisija ir uzsvērusi vajadzību lietpratīgi izmantot šādas tehnoloģijas Eiropā, jo īpaši saistībā ar Eiropas politikas prioritāšu, piemēram, digitālās līderības, īstenošanu. Tā kā šī joma ir tik svarīga un tā kā ieinteresētās personas Savienībā tajā saskaras ar problēmām, ir steidzami jārīkojas, lai Eiropas inovācijas un vērtību ķēdēs nepaliktu neviena vāja posma. Tāpēc būtu jāizveido Savienības līmeņa mehānisms, lai dalībvalstis, Savienība un privātais sektors apvienotu un mērķtiecīgi novirzītu atbalstu pētniecībai un inovācijai elektronikas komponentu un sistēmu jomā. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz elektronikas komponentiem un sistēmām, kas ir pamatā visiem būtiskajiem ekonomikas sektoriem, lieto terminu “svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Komisija ir uzsvērusi vajadzību lietpratīgi izmantot šādas tehnoloģijas Eiropā, jo īpaši saistībā ar Eiropas politikas prioritāšu, piemēram, digitālās līderības, īstenošanu. Tā kā šī joma ir tik svarīga un tā kā ieinteresētās personas Savienībā tajā saskaras ar problēmām, ir steidzami jārīkojas, lai Eiropas inovācijas un vērtību ķēdēs nepaliktu neviena vāja posma. Tāpēc būtu jāizveido Savienības līmeņa mehānisms, lai dalībvalstis, Savienība un privātais sektors apvienotu un mērķtiecīgi novirzītu atbalstu pētniecībai un inovācijai elektronikas komponentu un sistēmu jomā.

| (79) | Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas Eiropas rūpniecības nozarēm kopumā sniegtu iespēju elektronisko komponentu un sistēmu jomā izstrādāt, ražot un izmantot inovatīvākās tehnoloģijas. Lai palīdzētu pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības nozarēm saglabāt to pašreizējās stiprās puses vadošajā pozīcijā starptautiskajā kontekstā, kur valda liela konkurence, un novērst plaisu tehnoloģijās, kas ir būtiskas Eiropas digitālajai pārveidei, kura atspoguļo Savienības pamatvērtības, tostarp privātumu un uzticēšanos, drošību un drošumu, ir vajadzīgs strukturēts un koordinēts finansiāls atbalsts Eiropas līmenī. Sadarbība starp ekosistēmas ieinteresētajām personām, kurā pārstāvēti visi vērtības ķēžu segmenti, ir būtiska jaunu tehnoloģiju izstrādei un inovāciju ātrai pārņemšanai tirgū. Svarīga ir arī atvērtība un elastīgums, lai integrētu attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši MVU, vai nu jaunās tehnoloģijas jomās vai tehnoloģijas blakusjomās, vai arī abās šajās jomās. |
| --- | --- |

(79)

Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas Eiropas rūpniecības nozarēm kopumā sniegtu iespēju elektronisko komponentu un sistēmu jomā izstrādāt, ražot un izmantot inovatīvākās tehnoloģijas. Lai palīdzētu pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības nozarēm saglabāt to pašreizējās stiprās puses vadošajā pozīcijā starptautiskajā kontekstā, kur valda liela konkurence, un novērst plaisu tehnoloģijās, kas ir būtiskas Eiropas digitālajai pārveidei, kura atspoguļo Savienības pamatvērtības, tostarp privātumu un uzticēšanos, drošību un drošumu, ir vajadzīgs strukturēts un koordinēts finansiāls atbalsts Eiropas līmenī. Sadarbība starp ekosistēmas ieinteresētajām personām, kurā pārstāvēti visi vērtības ķēžu segmenti, ir būtiska jaunu tehnoloģiju izstrādei un inovāciju ātrai pārņemšanai tirgū. Svarīga ir arī atvērtība un elastīgums, lai integrētu attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši MVU, vai nu jaunās tehnoloģijas jomās vai tehnoloģijas blakusjomās, vai arī abās šajās jomās.

| (80) | Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāapvieno finansiālie un tehniskie līdzekļi, kas ir būtiski, lai tiktu līdzi aizvien ātrākajam inovācijas tempam šajā jomā, radītu svarīgu papildu ietekmi sabiedrībai un dalītu riska uzņemšanos, saskaņojot stratēģijas un ieguldījumus ar kopējām Eiropas interesēm. Tāpēc kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” dalībniekiem vajadzētu būt Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, kas piedalās brīvprātīgi, un apvienībām kā privātiem dalībniekiem, kas pārstāv to sastāvā esošos subjektus. Turklāt dalībvalstu dalība veicinās konsekventu saskaņošanu ar valstu programmām un stratēģijām, mazinot centienu pārklāšanos un sadrumstalotību, vienlaikus nodrošinot sinerģiju starp ieinteresētajām personām un pasākumiem. |
| --- | --- |

(80)

Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāapvieno finansiālie un tehniskie līdzekļi, kas ir būtiski, lai tiktu līdzi aizvien ātrākajam inovācijas tempam šajā jomā, radītu svarīgu papildu ietekmi sabiedrībai un dalītu riska uzņemšanos, saskaņojot stratēģijas un ieguldījumus ar kopējām Eiropas interesēm. Tāpēc kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” dalībniekiem vajadzētu būt Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, kas piedalās brīvprātīgi, un apvienībām kā privātiem dalībniekiem, kas pārstāv to sastāvā esošos subjektus. Turklāt dalībvalstu dalība veicinās konsekventu saskaņošanu ar valstu programmām un stratēģijām, mazinot centienu pārklāšanos un sadrumstalotību, vienlaikus nodrošinot sinerģiju starp ieinteresētajām personām un pasākumiem.

| (81) | Īstenojot iesaistīto valstu ieguldījumu to valsts dalībniekiem netiešajās darbībās, kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāņem vērā, ka iesaistītajām valstīm ir jāievēro stingri valsts budžeta noteikumi. Šajā sakarā iesaistītajām valstīm pirms katras gada darba programmas pieņemšanas būtu jāuzņemas indikatīvas finansiālas saistības un būtu jānoslēdz juridiski saistoši nolīgumi ar kopuzņēmumu, kuros paredz kārtību, kādā iesaistītās valstis visā kopuzņēmuma pastāvēšanas laikā maksā savu ieguldījumu netiešajās darbībās. Šādi nolīgumi būtu jānoslēdz kopuzņēmuma ikgadējās budžeta procedūras un plānošanas kontekstā. Valdei gada darba programma būtu jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā minētās indikatīvās saistības. Publisko iestāžu padomei būtu jāatlasa priekšlikumi. Tikai pēc tam, kad izpildītas minētās darbības, un saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem kredītrīkotājam būtu jāuzņemas budžeta un juridiskās saistības par minētajām netiešajām darbībām. |
| --- | --- |

(81)

Īstenojot iesaistīto valstu ieguldījumu to valsts dalībniekiem netiešajās darbībās, kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāņem vērā, ka iesaistītajām valstīm ir jāievēro stingri valsts budžeta noteikumi. Šajā sakarā iesaistītajām valstīm pirms katras gada darba programmas pieņemšanas būtu jāuzņemas indikatīvas finansiālas saistības un būtu jānoslēdz juridiski saistoši nolīgumi ar kopuzņēmumu, kuros paredz kārtību, kādā iesaistītās valstis visā kopuzņēmuma pastāvēšanas laikā maksā savu ieguldījumu netiešajās darbībās. Šādi nolīgumi būtu jānoslēdz kopuzņēmuma ikgadējās budžeta procedūras un plānošanas kontekstā. Valdei gada darba programma būtu jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā minētās indikatīvās saistības. Publisko iestāžu padomei būtu jāatlasa priekšlikumi. Tikai pēc tam, kad izpildītas minētās darbības, un saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem kredītrīkotājam būtu jāuzņemas budžeta un juridiskās saistības par minētajām netiešajām darbībām.

| (82) | Turpinot praksi, kas iedibināta kopuzņēmumā ECSEL, ir nepieciešama atkāpe no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 34. panta, lai finansējuma saņēmējiem no visām iesaistītajām valstīm varētu nemainīgi piemērot atšķirīgas finansējuma likmes atkarībā no dalībnieka veida, jo īpaši MVU un bezpeļņas tiesību subjektu gadījumā, un darbības veida. Tam būtu jānodrošina pienācīgi līdzsvarota ieinteresēto personu dalība kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” finansētajās darbībās un jāveicina aktīvāks MVU iesaistes līmenis, kā ieteikts kopuzņēmuma ECSEL starpposma izvērtējumā. |
| --- | --- |

(82)

Turpinot praksi, kas iedibināta kopuzņēmumā ECSEL, ir nepieciešama atkāpe no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 34. panta, lai finansējuma saņēmējiem no visām iesaistītajām valstīm varētu nemainīgi piemērot atšķirīgas finansējuma likmes atkarībā no dalībnieka veida, jo īpaši MVU un bezpeļņas tiesību subjektu gadījumā, un darbības veida. Tam būtu jānodrošina pienācīgi līdzsvarota ieinteresēto personu dalība kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” finansētajās darbībās un jāveicina aktīvāks MVU iesaistes līmenis, kā ieteikts kopuzņēmuma ECSEL starpposma izvērtējumā.

| (83) | Kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” ietver dalībvalstis un asociētās valstis kā Publisko iestāžu padomes locekles, un tādēļ valstu pārstāvju grupa nebūtu jāveido. |
| --- | --- |

(83)

Kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” ietver dalībvalstis un asociētās valstis kā Publisko iestāžu padomes locekles, un tādēļ valstu pārstāvju grupa nebūtu jāveido.

| (84) | Savienības Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskais pamatregulējums, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004 (18), tiecas pārveidot Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmu, īstenojot institucionālas, operacionālas, tehniskas un regulatīvas darbības, lai uzlabotu tās sniegumu jaudas, drošuma, efektivitātes un ietekmes uz vidi ziņā. |
| --- | --- |

(84)

Savienības Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskais pamatregulējums, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004 (18), tiecas pārveidot Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmu, īstenojot institucionālas, operacionālas, tehniskas un regulatīvas darbības, lai uzlabotu tās sniegumu jaudas, drošuma, efektivitātes un ietekmes uz vidi ziņā.

| (85) | Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecības un izstrādes projekta (“SESAR projekts”), kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 219/2007 (19), mērķis ir modernizēt ATM un sakopot tehnoloģisko un darbības inovāciju Eiropas vienotās gaisa telpas atbalstam. Tā mērķis ir līdz 2035. gadam nodrošināt tehnoloģiskus risinājumus augstas veiktspējas ATM, lai atbilstoši Eiropas zaļajam kursam un Eiropas Klimata aktam nodrošinātu nepārslogotu, vēl drošāku un videi un klimatam draudzīgāku gaisa transporta nozares darbību. SESAR projekts ietver trīs savstarpēji saistītus, nepārtrauktus un mainīgus kopdarbības procesus, kas nosaka, attīsta un izvērš inovatīvas tehnoloģiskās sistēmas un darbības procedūras, kuras ir pamatā Eiropas ATM ģenerālplānā, kas minēts Padomes Lēmumā 2009/320/EK (20), definētajai digitālajai Eiropas gaisa telpai. |
| --- | --- |

(85)

Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecības un izstrādes projekta (“SESAR projekts”), kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 219/2007 (19), mērķis ir modernizēt ATM un sakopot tehnoloģisko un darbības inovāciju Eiropas vienotās gaisa telpas atbalstam. Tā mērķis ir līdz 2035. gadam nodrošināt tehnoloģiskus risinājumus augstas veiktspējas ATM, lai atbilstoši Eiropas zaļajam kursam un Eiropas Klimata aktam nodrošinātu nepārslogotu, vēl drošāku un videi un klimatam draudzīgāku gaisa transporta nozares darbību. SESAR projekts ietver trīs savstarpēji saistītus, nepārtrauktus un mainīgus kopdarbības procesus, kas nosaka, attīsta un izvērš inovatīvas tehnoloģiskās sistēmas un darbības procedūras, kuras ir pamatā Eiropas ATM ģenerālplānā, kas minēts Padomes Lēmumā 2009/320/EK (20), definētajai digitālajai Eiropas gaisa telpai.

| (86) | Eiropas ATM ģenerālplāns ir plānošanas rīks ATM modernizācijai visā Eiropā, kas savieno ATM pētniecības un inovācijas pasākumus ar izvēršanas pasākumu scenārijiem, lai sasniegtu Eiropas vienotās gaisa telpas snieguma mērķus. |
| --- | --- |

(86)

Eiropas ATM ģenerālplāns ir plānošanas rīks ATM modernizācijai visā Eiropā, kas savieno ATM pētniecības un inovācijas pasākumus ar izvēršanas pasākumu scenārijiem, lai sasniegtu Eiropas vienotās gaisa telpas snieguma mērķus.

| (87) | Kopuzņēmums SESAR tika izveidots ar mērķi pārvaldīt SESAR projekta definēšanas un izstrādes posmus, apvienojot publiskā un privātā sektora finansējumu, ko nodrošina tā dalībnieki, un izmantojot iekšējos un ārējos tehniskos resursus, kā arī izpildīt un vajadzības gadījumā atjaunināt Eiropas ATM ģenerālplānu. Ar to tika izveidots jauns un efektīvs sadarbības veids starp ieinteresētajām personām nozarē, kurā progress ir iespējams tikai tad, ja visas ieinteresētās personas īsteno jaunus risinājumus sinhroni. Tā kā SESAR zīmolvārds ir iemantojis plašu atpazīstamību, jaunajam kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāturpina to izmantot. |
| --- | --- |

(87)

Kopuzņēmums SESAR tika izveidots ar mērķi pārvaldīt SESAR projekta definēšanas un izstrādes posmus, apvienojot publiskā un privātā sektora finansējumu, ko nodrošina tā dalībnieki, un izmantojot iekšējos un ārējos tehniskos resursus, kā arī izpildīt un vajadzības gadījumā atjaunināt Eiropas ATM ģenerālplānu. Ar to tika izveidots jauns un efektīvs sadarbības veids starp ieinteresētajām personām nozarē, kurā progress ir iespējams tikai tad, ja visas ieinteresētās personas īsteno jaunus risinājumus sinhroni. Tā kā SESAR zīmolvārds ir iemantojis plašu atpazīstamību, jaunajam kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāturpina to izmantot.

| (88) | Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizmanto kopuzņēmuma SESAR pieredze un jāturpina būt par ATM pētniecības koordinatoru Savienībā. Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” galvenajiem mērķiem vajadzētu būt nostiprināt un turpināt integrēt pētniecības un inovācijas spēju Eiropā, palīdzot paātrināt nozares digitalizāciju un padarot nozari noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām. Tam būtu ar inovāciju jāstiprina pilotējama un bezpilota gaisa transporta un ATM pakalpojumu konkurētspēja, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanos un izaugsmi. Tam būtu jāizstrādā inovatīvi risinājumi un jāpaātrina to pārņemšana tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē. |
| --- | --- |

(88)

Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizmanto kopuzņēmuma SESAR pieredze un jāturpina būt par ATM pētniecības koordinatoru Savienībā. Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” galvenajiem mērķiem vajadzētu būt nostiprināt un turpināt integrēt pētniecības un inovācijas spēju Eiropā, palīdzot paātrināt nozares digitalizāciju un padarot nozari noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām. Tam būtu ar inovāciju jāstiprina pilotējama un bezpilota gaisa transporta un ATM pakalpojumu konkurētspēja, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanos un izaugsmi. Tam būtu jāizstrādā inovatīvi risinājumi un jāpaātrina to pārņemšana tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē.

| (89) | Jaunajam kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāspēj izstrādāt un validēt tehnisko ieguldījumu, palīdzot Komisijai regulatīvajos pasākumos saistībā ar ATM, piemēram, sagatavojot visu tehnisko dokumentāciju kopējiem projektiem, ko izveido saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu, veicot tehniskus pētījumus vai atbalstot standartizācijas darbības. Tam būtu arī jānodrošina ar Lēmumu 2009/320/EK apstiprinātā Eiropas ATM ģenerālplāna pārvaldība, arī tā uzraudzība, ar to saistītā ziņošana un tā atjaunināšana. Turklāt Komisijai vajadzētu būt tādam balsu skaitam, kas ir proporcionāls Savienības ieguldījumam budžetā, un vismaz 25 % no balsīm. Šī sistēma nodrošina, ka Komisija saglabā lielas spējas politiskā ziņā virzīt kopuzņēmuma veikto darbu, kas saistīts ar minētajiem uzdevumiem, izmantojot pastiprinātus uzraudzības mehānismus, kas izveidoti šādām struktūrām. |
| --- | --- |

(89)

Jaunajam kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāspēj izstrādāt un validēt tehnisko ieguldījumu, palīdzot Komisijai regulatīvajos pasākumos saistībā ar ATM, piemēram, sagatavojot visu tehnisko dokumentāciju kopējiem projektiem, ko izveido saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu, veicot tehniskus pētījumus vai atbalstot standartizācijas darbības. Tam būtu arī jānodrošina ar Lēmumu 2009/320/EK apstiprinātā Eiropas ATM ģenerālplāna pārvaldība, arī tā uzraudzība, ar to saistītā ziņošana un tā atjaunināšana. Turklāt Komisijai vajadzētu būt tādam balsu skaitam, kas ir proporcionāls Savienības ieguldījumam budžetā, un vismaz 25 % no balsīm. Šī sistēma nodrošina, ka Komisija saglabā lielas spējas politiskā ziņā virzīt kopuzņēmuma veikto darbu, kas saistīts ar minētajiem uzdevumiem, izmantojot pastiprinātus uzraudzības mehānismus, kas izveidoti šādām struktūrām.

| (90) | Vajadzētu būt iespējai kopuzņēmumā “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” piedalīties pēc iespējas plašākam ieinteresēto personu un to pārstāvju lokam no visām dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, tostarp MVU, izmantojot dažādus dalības veidus. Dalībā būtu jo īpaši jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp pilotējamu un bezpilota gaisa kuģu aprīkojuma ražotājiem, gaisa telpas izmantotājiem, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostām, militārā un profesionālā personāla apvienībām un jāpiedāvā iespējas MVU, akadēmiskajām aprindām un pētniecības organizācijām. Lai noteiktu visdaudzsološākās pieejas un subjektus, kas spēj tās īstenot, Komisija izsludināja uzaicinājumu potenciālajiem dalībniekiem izteikt ieinteresētību. Būtu jāļauj valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz minētā uzaicinājuma rezultātiem, lai nodrošinātu dalībnieku grupas ātru paplašināšanu. |
| --- | --- |

(90)

Vajadzētu būt iespējai kopuzņēmumā “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” piedalīties pēc iespējas plašākam ieinteresēto personu un to pārstāvju lokam no visām dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, tostarp MVU, izmantojot dažādus dalības veidus. Dalībā būtu jo īpaši jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp pilotējamu un bezpilota gaisa kuģu aprīkojuma ražotājiem, gaisa telpas izmantotājiem, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostām, militārā un profesionālā personāla apvienībām un jāpiedāvā iespējas MVU, akadēmiskajām aprindām un pētniecības organizācijām. Lai noteiktu visdaudzsološākās pieejas un subjektus, kas spēj tās īstenot, Komisija izsludināja uzaicinājumu potenciālajiem dalībniekiem izteikt ieinteresētību. Būtu jāļauj valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz minētā uzaicinājuma rezultātiem, lai nodrošinātu dalībnieku grupas ātru paplašināšanu.

| (91) | Maršrutu maksājumus pilnībā sedz gaisa telpas izmantotāji, kas netieši sniedz ieguldījumu pētniecības un izstrādes centienos, kurus finansē lielākās ATM ieinteresētās personas, piemēram, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji vai ražošanas nozare, kas būvē un aprīko gaisa kuģus, kurus lieto gaisa telpas izmantotāji. Tāpēc būtu jānodrošina pienācīga gaisa telpas izmantotāju pārstāvība kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” valdē. |
| --- | --- |

(91)

Maršrutu maksājumus pilnībā sedz gaisa telpas izmantotāji, kas netieši sniedz ieguldījumu pētniecības un izstrādes centienos, kurus finansē lielākās ATM ieinteresētās personas, piemēram, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji vai ražošanas nozare, kas būvē un aprīko gaisa kuģus, kurus lieto gaisa telpas izmantotāji. Tāpēc būtu jānodrošina pienācīga gaisa telpas izmantotāju pārstāvība kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” valdē.

| (92) | Lai nodrošinātu, ka ATM zinātniskās izpētes (zemo TGL) rezultāti tiek efektīvi izmantoti augstākos TGL un jo īpaši, ka tos izmanto kopuzņēmums “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”, kopuzņēmuma Programmu birojam būtu jāpārvalda šādi pasākumi. |
| --- | --- |

(92)

Lai nodrošinātu, ka ATM zinātniskās izpētes (zemo TGL) rezultāti tiek efektīvi izmantoti augstākos TGL un jo īpaši, ka tos izmanto kopuzņēmums “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”, kopuzņēmuma Programmu birojam būtu jāpārvalda šādi pasākumi.

| (93) | Eirokontroles aģentūras rīcībā ir atbilstoša infrastruktūra un nepieciešamie administratīvie, IT, komunikācijas un loģistikas atbalsta pakalpojumi. Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāgūst labums no šādas Eirokontroles infrastruktūras un pakalpojumiem. Šajā saistībā ir maz potenciālu sinerģiju, ko varētu radīt, ar kopēja atbalsta biroja starpniecību apvienojot administratīvos resursus ar citiem kopuzņēmumiem. Šā iemesla dēļ kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizvēlas nepiedalīties ar šo regulu noteiktajā atbalsta biroja mehānismā. |
| --- | --- |

(93)

Eirokontroles aģentūras rīcībā ir atbilstoša infrastruktūra un nepieciešamie administratīvie, IT, komunikācijas un loģistikas atbalsta pakalpojumi. Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāgūst labums no šādas Eirokontroles infrastruktūras un pakalpojumiem. Šajā saistībā ir maz potenciālu sinerģiju, ko varētu radīt, ar kopēja atbalsta biroja starpniecību apvienojot administratīvos resursus ar citiem kopuzņēmumiem. Šā iemesla dēļ kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizvēlas nepiedalīties ar šo regulu noteiktajā atbalsta biroja mehānismā.

| (94) | Lai izveidotu plašu ieinteresēto personu bāzi Viedo tīklu un pakalpojumu partnerības mērķu sasniegšanas nodrošināšanai, uz priekšteces apvienības pamata ir izveidota 6G Viedo tīklu un pakalpojumu nozares apvienība (6G-IA). Lai gan ir paredzams, ka pirmajos gados pēc jaunās nozares apvienības izveides tās sastāvā esošo un ar to saistīto subjektu skaits būs neliels, tās mērķis ir iekļaut jaunus dalībniekus no citiem ieinteresēto personu sastāviem, kas darbojas viedo tīklu un pakalpojumu vērtības ķēdē. Ņemot vērā paredzamo apvienības pieticīgo lielumu un ietekmi uz tās sastāvā esošajiem MVU, apvienībai nav ilgtspējīgi sniegt ieguldījumu 50 % apmērā no Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām visā tā pastāvēšanas laikā, it īpaši pirmajos gados pēc tā izveidošanas. Turklāt krīze, ko ir izraisījusi Covid-19 pandēmija un tās ietekme uz ekonomiku, ir radījusi problēmas Eiropas ekonomikas dalībniekiem, arī informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Tāpēc būtu jānodrošina, ka kopuzņēmuma privātie partneri var izpildīt savas saistības, bet nosacījumi joprojām ir pievilcīgi un stimulē jaunus partnerus pievienoties apvienībai. Tāpēc dalībnieku, kas nav Savienība, gada finansiālā ieguldījuma administratīvajās izmaksās minimālajam īpatsvaram vajadzētu būt 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām. Jo īpaši sastāvā esošajiem MVU vajadzētu būt iespējai sniegt mazāku ieguldījumu, nekā sniedz lielāki uzņēmumi. Kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jācenšas palielināt sastāvā esošo vai saistīto subjektu skaitu, lai palielinātu to ieguldījumu līdz 50 % no kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām tā pastāvēšanas laikā. |
| --- | --- |

(94)

Lai izveidotu plašu ieinteresēto personu bāzi Viedo tīklu un pakalpojumu partnerības mērķu sasniegšanas nodrošināšanai, uz priekšteces apvienības pamata ir izveidota 6G Viedo tīklu un pakalpojumu nozares apvienība (6G-IA). Lai gan ir paredzams, ka pirmajos gados pēc jaunās nozares apvienības izveides tās sastāvā esošo un ar to saistīto subjektu skaits būs neliels, tās mērķis ir iekļaut jaunus dalībniekus no citiem ieinteresēto personu sastāviem, kas darbojas viedo tīklu un pakalpojumu vērtības ķēdē. Ņemot vērā paredzamo apvienības pieticīgo lielumu un ietekmi uz tās sastāvā esošajiem MVU, apvienībai nav ilgtspējīgi sniegt ieguldījumu 50 % apmērā no Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām visā tā pastāvēšanas laikā, it īpaši pirmajos gados pēc tā izveidošanas. Turklāt krīze, ko ir izraisījusi Covid-19 pandēmija un tās ietekme uz ekonomiku, ir radījusi problēmas Eiropas ekonomikas dalībniekiem, arī informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Tāpēc būtu jānodrošina, ka kopuzņēmuma privātie partneri var izpildīt savas saistības, bet nosacījumi joprojām ir pievilcīgi un stimulē jaunus partnerus pievienoties apvienībai. Tāpēc dalībnieku, kas nav Savienība, gada finansiālā ieguldījuma administratīvajās izmaksās minimālajam īpatsvaram vajadzētu būt 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām. Jo īpaši sastāvā esošajiem MVU vajadzētu būt iespējai sniegt mazāku ieguldījumu, nekā sniedz lielāki uzņēmumi. Kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jācenšas palielināt sastāvā esošo vai saistīto subjektu skaitu, lai palielinātu to ieguldījumu līdz 50 % no kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām tā pastāvēšanas laikā.

| (95) | Saskaņā ar Komisijas prioritātēm 2019.–2024. gadam “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” un “ekonomika cilvēku labā” un politikas mērķiem, kas noteikti tās paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”, Eiropai ir jāattīsta kritiskās digitālās infrastruktūras, kas balstītas uz 5G tīkliem, un jāvairo savas tehnoloģiskās spējas, lai pārietu uz 6G laika posmā līdz 2030. gadam. Šajā saistībā Komisija ir uzsvērusi Eiropas viedo tīklu un pakalpojumu partnerības stratēģisko nozīmi drošu, uz savienojamību balstītu pakalpojumu nodrošināšanā patērētājiem un uzņēmumiem. Minētās prioritātes var sasniegt, galvenos dalībniekus, proti, rūpniecības nozari, akadēmiskās aprindas un publiskās iestādes, apvienojot Eiropas partnerībā, kuras pamatā ir panākumi, ko guvusi 5G infrastruktūras publiskā un privātā sektora partnerības priekštece iniciatīva, kura veiksmīgi izstrādājusi 5G tehnoloģiju un standartus. |
| --- | --- |

(95)

Saskaņā ar Komisijas prioritātēm 2019.–2024. gadam “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” un “ekonomika cilvēku labā” un politikas mērķiem, kas noteikti tās paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”, Eiropai ir jāattīsta kritiskās digitālās infrastruktūras, kas balstītas uz 5G tīkliem, un jāvairo savas tehnoloģiskās spējas, lai pārietu uz 6G laika posmā līdz 2030. gadam. Šajā saistībā Komisija ir uzsvērusi Eiropas viedo tīklu un pakalpojumu partnerības stratēģisko nozīmi drošu, uz savienojamību balstītu pakalpojumu nodrošināšanā patērētājiem un uzņēmumiem. Minētās prioritātes var sasniegt, galvenos dalībniekus, proti, rūpniecības nozari, akadēmiskās aprindas un publiskās iestādes, apvienojot Eiropas partnerībā, kuras pamatā ir panākumi, ko guvusi 5G infrastruktūras publiskā un privātā sektora partnerības priekštece iniciatīva, kura veiksmīgi izstrādājusi 5G tehnoloģiju un standartus.

| (96) | Kopuzņēmums “Viedie tīkli un pakalpojumi” ir paredzēts, lai risinātu politikas jautājumus digitālās infrastruktūras jomā, atbalstītu 5G infrastruktūras izvēršanu programmas “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments 2 (EISI 2) – Digitalizācija”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1153 (21), darbības jomā un paplašinātu ar 6G tīkliem saistītās pētniecības un inovācijas tehnoloģisko tvērumu. Cieši iesaistoties dalībvalstīm, tam būtu jāstiprina reaģēšana uz Savienības politikas un sabiedrības vajadzībām attiecībā uz tīklu energoefektivitāti, kiberdrošību, tehnoloģisko līderību, privātumu un ētiku un būtu jāpaplašina pētniecības un inovācijas darbības jomu no tīkliem uz mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentiem un ierīcēm, kas ļauj sniegt pakalpojumus iedzīvotājiem un plašam ekonomikas nozaru klāstam, piemēram, veselības aprūpei, transportam, ražošanai un plašsaziņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(96)

Kopuzņēmums “Viedie tīkli un pakalpojumi” ir paredzēts, lai risinātu politikas jautājumus digitālās infrastruktūras jomā, atbalstītu 5G infrastruktūras izvēršanu programmas “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments 2 (EISI 2) – Digitalizācija”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1153 (21), darbības jomā un paplašinātu ar 6G tīkliem saistītās pētniecības un inovācijas tehnoloģisko tvērumu. Cieši iesaistoties dalībvalstīm, tam būtu jāstiprina reaģēšana uz Savienības politikas un sabiedrības vajadzībām attiecībā uz tīklu energoefektivitāti, kiberdrošību, tehnoloģisko līderību, privātumu un ētiku un būtu jāpaplašina pētniecības un inovācijas darbības jomu no tīkliem uz mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentiem un ierīcēm, kas ļauj sniegt pakalpojumus iedzīvotājiem un plašam ekonomikas nozaru klāstam, piemēram, veselības aprūpei, transportam, ražošanai un plašsaziņas līdzekļiem.

| (97) | Publiskās politikas mērķus, kas saistīti ar viedajiem tīkliem un pakalpojumiem, nevar sasniegt rūpniecības nozare un Komisija vienas pašas. Lai tos sasniegtu holistiskā un koordinētā veidā, ir jo īpaši vajadzīga stratēģiska dalībvalstu iesaiste pārvaldības struktūrā. Tāpēc valdei būtu īpaši jāņem vērā valstu pārstāvju grupas viedokļi, jo sevišķi attiecībā uz stratēģiskajiem norādījumiem par darba programmām un finansēšanas lēmumiem. |
| --- | --- |

(97)

Publiskās politikas mērķus, kas saistīti ar viedajiem tīkliem un pakalpojumiem, nevar sasniegt rūpniecības nozare un Komisija vienas pašas. Lai tos sasniegtu holistiskā un koordinētā veidā, ir jo īpaši vajadzīga stratēģiska dalībvalstu iesaiste pārvaldības struktūrā. Tāpēc valdei būtu īpaši jāņem vērā valstu pārstāvju grupas viedokļi, jo sevišķi attiecībā uz stratēģiskajiem norādījumiem par darba programmām un finansēšanas lēmumiem.

| (98) | Progresīvas 5G infrastruktūras būs pamats ekosistēmu attīstīšanai digitālās un zaļās pārkārtošanās vajadzībām, un pēc tam uz tām balstīsies Eiropas iespējas sākt izmantot 6G tehnoloģijas. Programma “EISI 2 – Digitalizācija”, kā arī programma “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (22), un InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (23), piedāvā iespējas uz 5G un vēlāk uz 6G balstītu digitālo ekosistēmu attīstīšanai. Ņemot vērā šādos izvēršanas projektos iesaistīto publiskā un privātā sektora ieinteresēto personu plašo loku, ir svarīgi koordinēt stratēģiskas darba kārtības izstrādi, ieguldījumu programmu izstrādē un ieinteresēto personu informēšanu un iesaisti saistībā ar šādām programmām. Lai izveidotu stratēģisku pamatu šiem uzdevumiem, kopuzņēmumam “Viedie tīkli un pakalpojumi” būtu jākoordinē stratēģisko izvēršanas programmu izstrāde attiecīgajām izvēršanas jomām, piemēram, 5G sistēmām uz ceļiem un dzelzceļiem. Ar minētajām programmām cita starpā būtu jāatbalsta tas, ka tiek noteikti izvēršanas ceļveži, galvenās sadarbības modeļu iespējas un citi stratēģiski jautājumi. |
| --- | --- |

(98)

Progresīvas 5G infrastruktūras būs pamats ekosistēmu attīstīšanai digitālās un zaļās pārkārtošanās vajadzībām, un pēc tam uz tām balstīsies Eiropas iespējas sākt izmantot 6G tehnoloģijas. Programma “EISI 2 – Digitalizācija”, kā arī programma “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (22), un InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (23), piedāvā iespējas uz 5G un vēlāk uz 6G balstītu digitālo ekosistēmu attīstīšanai. Ņemot vērā šādos izvēršanas projektos iesaistīto publiskā un privātā sektora ieinteresēto personu plašo loku, ir svarīgi koordinēt stratēģiskas darba kārtības izstrādi, ieguldījumu programmu izstrādē un ieinteresēto personu informēšanu un iesaisti saistībā ar šādām programmām. Lai izveidotu stratēģisku pamatu šiem uzdevumiem, kopuzņēmumam “Viedie tīkli un pakalpojumi” būtu jākoordinē stratēģisko izvēršanas programmu izstrāde attiecīgajām izvēršanas jomām, piemēram, 5G sistēmām uz ceļiem un dzelzceļiem. Ar minētajām programmām cita starpā būtu jāatbalsta tas, ka tiek noteikti izvēršanas ceļveži, galvenās sadarbības modeļu iespējas un citi stratēģiski jautājumi.

| (99) | Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 20. panta 3. punktā ir noteikts, ka attiecīgā gadījumā Komisijai vai finansēšanas struktūrai jāveic drošības kontrole attiecībā uz priekšlikumiem, kas rada bažas par drošības aspektiem. |
| --- | --- |

(99)

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 20. panta 3. punktā ir noteikts, ka attiecīgā gadījumā Komisijai vai finansēšanas struktūrai jāveic drošības kontrole attiecībā uz priekšlikumiem, kas rada bažas par drošības aspektiem.

| (100) | Ievērojot Padomes 2019. gada 3. decembra secinājumus un 2019. gada 26. marta ieteikumu par 5G tīklu kiberdrošību koordinētai rīcībai Savienības līmenī, dalībvalstu Tīklu un informācijas drošības sadarbības grupa publicēja 2020. gada janvāra ES riska mazināšanas pasākumu rīkkopu attiecībā uz 5G tīklu kiberdrošību (“rīkkopa”). Rīkkopa ietver tādu stratēģisku un tehnisku pasākumu, kā arī atbalsta darbību kopumu, kas paredzēti, lai mazinātu galvenos 5G tīklu kiberdrošības riskus, kuri noteikti Savienības koordinētajā riska novērtējuma ziņojumā, un lai sniegtu norādījumus to pasākumu atlasei, kuriem būtu jāpiešķir prioritāte riska mazināšanas plānos valstu un Savienības līmenī. Komisijas 2020. gada 29. janvāra Paziņojumā par ES rīkkopas īstenošanu ir apstiprināti visi rīkkopā izklāstītie pasākumi un norādījumi un uzsvērta vajadzība pēc ierobežojumiem attiecībā uz augsta riska piegādātājiem, tostarp to izslēgšanas vajadzības gadījumā, pamatojoties uz Savienības koordinētajā riska novērtējumā norādītajiem faktoriem, kā arī pēc pasākumiem, ar ko tiktu novērsta atkarība no minētajiem piegādātājiem. Tajā ir arī noteikts īpašu darbību kopums Komisijai, jo īpaši uzdevums nodrošināt, ka piedalīties Savienības finansējuma programmās attiecīgajās tehnoloģiju jomās varēs ar nosacījumu, ka ir izpildītas drošības prasības, pilnībā izmantojot jau esošos un ieviešot jaunus drošības nosacījumus. Tāpēc, īstenojot šo regulu, būtu jāievieš atbilstoši noteikumi, lai atspoguļotu drošības pasākumus darbībās, ko finansē VTP kopuzņēmums un, pamatojoties uz tā ieteikumiem, citas finansēšanas struktūras, kuras īsteno citas Savienības programmas viedo tīklu un pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(100)

Ievērojot Padomes 2019. gada 3. decembra secinājumus un 2019. gada 26. marta ieteikumu par 5G tīklu kiberdrošību koordinētai rīcībai Savienības līmenī, dalībvalstu Tīklu un informācijas drošības sadarbības grupa publicēja 2020. gada janvāra ES riska mazināšanas pasākumu rīkkopu attiecībā uz 5G tīklu kiberdrošību (“rīkkopa”). Rīkkopa ietver tādu stratēģisku un tehnisku pasākumu, kā arī atbalsta darbību kopumu, kas paredzēti, lai mazinātu galvenos 5G tīklu kiberdrošības riskus, kuri noteikti Savienības koordinētajā riska novērtējuma ziņojumā, un lai sniegtu norādījumus to pasākumu atlasei, kuriem būtu jāpiešķir prioritāte riska mazināšanas plānos valstu un Savienības līmenī. Komisijas 2020. gada 29. janvāra Paziņojumā par ES rīkkopas īstenošanu ir apstiprināti visi rīkkopā izklāstītie pasākumi un norādījumi un uzsvērta vajadzība pēc ierobežojumiem attiecībā uz augsta riska piegādātājiem, tostarp to izslēgšanas vajadzības gadījumā, pamatojoties uz Savienības koordinētajā riska novērtējumā norādītajiem faktoriem, kā arī pēc pasākumiem, ar ko tiktu novērsta atkarība no minētajiem piegādātājiem. Tajā ir arī noteikts īpašu darbību kopums Komisijai, jo īpaši uzdevums nodrošināt, ka piedalīties Savienības finansējuma programmās attiecīgajās tehnoloģiju jomās varēs ar nosacījumu, ka ir izpildītas drošības prasības, pilnībā izmantojot jau esošos un ieviešot jaunus drošības nosacījumus. Tāpēc, īstenojot šo regulu, būtu jāievieš atbilstoši noteikumi, lai atspoguļotu drošības pasākumus darbībās, ko finansē VTP kopuzņēmums un, pamatojoties uz tā ieteikumiem, citas finansēšanas struktūras, kuras īsteno citas Savienības programmas viedo tīklu un pakalpojumu jomā.

| (101) | Kopuzņēmumi pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” tika izveidoti uz laikposmu līdz 2024. gada 31. decembrim. Kopuzņēmumiem būtu jāturpina sniegt atbalstu attiecīgajām pētniecības programmām, īstenojot atlikušās darbības, kas sāktas vai tiek turpinātas atbilstoši Padomes Regulām (EK) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014 (24), (ES) Nr. 558/2014 (25), (ES) Nr. 559/2014 (26), (ES) Nr. 560/2014 (27), (ES) Nr. 561/2014 (28) un (ES) Nr. 642/2014 (29) un saskaņā ar minētajām regulām līdz to likvidācijai. Tāpēc juridiskās noteiktības un skaidrības labad minētās regulas būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(101)

Kopuzņēmumi pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” tika izveidoti uz laikposmu līdz 2024. gada 31. decembrim. Kopuzņēmumiem būtu jāturpina sniegt atbalstu attiecīgajām pētniecības programmām, īstenojot atlikušās darbības, kas sāktas vai tiek turpinātas atbilstoši Padomes Regulām (EK) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014 (24), (ES) Nr. 558/2014 (25), (ES) Nr. 559/2014 (26), (ES) Nr. 560/2014 (27), (ES) Nr. 561/2014 (28) un (ES) Nr. 642/2014 (29) un saskaņā ar minētajām regulām līdz to likvidācijai. Tāpēc juridiskās noteiktības un skaidrības labad minētās regulas būtu jāatceļ.

| (102) | Savienībai būtu jārīkojas tikai tad, ja ir pierādāmas priekšrocības, proti, ja rīcība Savienības līmenī ir efektīvāka nekā rīcība valsts, reģionālā vai vietējā līmenī. Kopuzņēmumi ir vērsti uz jomām, kurās Savienības līmeņa rīcība sniedz pierādāmu pievienoto vērtību, ņemot vērā to, cik liela mēroga, ātruma un apjoma darbības ir vajadzīgas, lai Savienība sasniegtu savus LESD noteiktos ilgtermiņa mērķus un izpildītu savas stratēģiskās politikas prioritātes un apņemšanās. Turklāt ierosinātie kopuzņēmumi būtu jāuzskata par tādiem, kas papildina tajā pašā jomā veiktos valsts un subnacionāla līmeņa pasākumus, un tiem būtu jāpastiprina šādi pasākumi. |
| --- | --- |

(102)

Savienībai būtu jārīkojas tikai tad, ja ir pierādāmas priekšrocības, proti, ja rīcība Savienības līmenī ir efektīvāka nekā rīcība valsts, reģionālā vai vietējā līmenī. Kopuzņēmumi ir vērsti uz jomām, kurās Savienības līmeņa rīcība sniedz pierādāmu pievienoto vērtību, ņemot vērā to, cik liela mēroga, ātruma un apjoma darbības ir vajadzīgas, lai Savienība sasniegtu savus LESD noteiktos ilgtermiņa mērķus un izpildītu savas stratēģiskās politikas prioritātes un apņemšanās. Turklāt ierosinātie kopuzņēmumi būtu jāuzskata par tādiem, kas papildina tajā pašā jomā veiktos valsts un subnacionāla līmeņa pasākumus, un tiem būtu jāpastiprina šādi pasākumi.

| (103) | Tā kā šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis pašas, bet gan, lai izvairītos no liekas dublēšanās, saglabātu kritisko masu un nodrošinātu, ka publiskais finansējums tiek izlietots optimāli, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(103)

Tā kā šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis pašas, bet gan, lai izvairītos no liekas dublēšanās, saglabātu kritisko masu un nodrošinātu, ka publiskais finansējums tiek izlietots optimāli, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (104) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajās politikas jomās, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā dienā, kad to publicē, |
| --- | --- |

(104)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajās politikas jomās, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā dienā, kad to publicē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

PIRMĀ DAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu tiek izveidoti deviņi kopuzņēmumi LESD 187. panta nozīmē, lai īstenotu institucionalizētas Eiropas partnerības, kas minētas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 10. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Tajā ir noteikti šo kopuzņēmumu mērķi un uzdevumi, dalībnieku sastāvs, organizācija un citi darbības noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “dalībnieks, kas nav Savienība” ir jebkura iesaistītā valsts, privāts dalībnieks vai starptautiska organizācija, kas ir kopuzņēmuma dalībniece; |
| --- | --- |

1)

“dalībnieks, kas nav Savienība” ir jebkura iesaistītā valsts, privāts dalībnieks vai starptautiska organizācija, kas ir kopuzņēmuma dalībniece;

| 2) | “dibinātājs” ir jebkurš dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī iedibināts tiesību subjekts vai starptautiska organizācija, kas norādīts kā kopuzņēmuma dalībnieks šajā regulā vai kādā no tās pielikumiem; |
| --- | --- |

2)

“dibinātājs” ir jebkurš dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī iedibināts tiesību subjekts vai starptautiska organizācija, kas norādīts kā kopuzņēmuma dalībnieks šajā regulā vai kādā no tās pielikumiem;

| 3) | “asociētais dalībnieks” ir jebkurš dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī iedibināts tiesību subjekts vai starptautiska organizācija, kas pievienojas kopuzņēmumam, parakstot saistību vēstuli saskaņā ar 6. panta 3. punktu, un ko apstiprina saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

3)

“asociētais dalībnieks” ir jebkurš dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī iedibināts tiesību subjekts vai starptautiska organizācija, kas pievienojas kopuzņēmumam, parakstot saistību vēstuli saskaņā ar 6. panta 3. punktu, un ko apstiprina saskaņā ar 7. pantu;

| 4) | “iesaistītā valsts” ir jebkura dalībvalsts vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētā valsts, kas, izmantojot saistību vēstuli, sniedz paziņojumu par savu dalību attiecīgā kopuzņēmuma pasākumos; |
| --- | --- |

4)

“iesaistītā valsts” ir jebkura dalībvalsts vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētā valsts, kas, izmantojot saistību vēstuli, sniedz paziņojumu par savu dalību attiecīgā kopuzņēmuma pasākumos;

| 5) | “privāts dalībnieks” ir jebkurš saskaņā ar publiskajām tiesībām vai privāttiesībām iedibināts tiesību subjekts, kurš ir kopuzņēmuma dalībnieks, kas nav Savienība, iesaistītā valsts vai starptautiska organizācija; |
| --- | --- |

5)

“privāts dalībnieks” ir jebkurš saskaņā ar publiskajām tiesībām vai privāttiesībām iedibināts tiesību subjekts, kurš ir kopuzņēmuma dalībnieks, kas nav Savienība, iesaistītā valsts vai starptautiska organizācija;

| 6) | “sastāvā esošie subjekti” ir subjekti, kas veido privātu kopuzņēmuma dalībnieku, ja šis privātais dalībnieks ir apvienība saskaņā ar minētā dalībnieka statūtiem; |
| --- | --- |

6)

“sastāvā esošie subjekti” ir subjekti, kas veido privātu kopuzņēmuma dalībnieku, ja šis privātais dalībnieks ir apvienība saskaņā ar minētā dalībnieka statūtiem;

| 7) | “ieguldījuma partneris” ir jebkura valsts, starptautiska organizācija vai tiesību subjekts, kas nav kopuzņēmuma dalībnieks, vai dalībnieka sastāvā esošs subjekts, vai ar šo subjektu vai pašu dalībnieku saistīts subjekts, kurš atbalsta kopuzņēmuma mērķus tā konkrētajā pētniecības jomā un kā pieteikums ir apstiprināts saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

7)

“ieguldījuma partneris” ir jebkura valsts, starptautiska organizācija vai tiesību subjekts, kas nav kopuzņēmuma dalībnieks, vai dalībnieka sastāvā esošs subjekts, vai ar šo subjektu vai pašu dalībnieku saistīts subjekts, kurš atbalsta kopuzņēmuma mērķus tā konkrētajā pētniecības jomā un kā pieteikums ir apstiprināts saskaņā ar 9. pantu;

| 8) | “ieguldījumi natūrā operacionālajos pasākumos” ir privāto dalībnieku, sastāvā esošo subjektu vai ar privātiem dalībniekiem vai sastāvā esošiem subjektiem saistīto subjektu, starptautisku organizāciju un ieguldījuma partneru ieguldījumi, kas sastāv no attiecināmajām izmaksām, kuras tiem rodas netiešo darbību īstenošanā, atskaitot konkrētā kopuzņēmuma un tā iesaistīto valstu ieguldījumu minētajās izmaksās; |
| --- | --- |

8)

“ieguldījumi natūrā operacionālajos pasākumos” ir privāto dalībnieku, sastāvā esošo subjektu vai ar privātiem dalībniekiem vai sastāvā esošiem subjektiem saistīto subjektu, starptautisku organizāciju un ieguldījuma partneru ieguldījumi, kas sastāv no attiecināmajām izmaksām, kuras tiem rodas netiešo darbību īstenošanā, atskaitot konkrētā kopuzņēmuma un tā iesaistīto valstu ieguldījumu minētajās izmaksās;

| 9) | “papildu pasākums” ir pasākums, kas iekļauts darba programmas galvenajā daļā pievienotajā gada papildu pasākumu plānā un kas nesaņem finansiālu atbalstu no kopuzņēmuma, bet sniedz ieguldījumu tā mērķu sasniegšanā un ir tieši saistīts ar to rezultātu pārņemšanu, kuri gūti projektos, kas īstenoti kopuzņēmuma vai tā priekšteču iniciatīvu ietvaros, vai kam ir būtiska Savienības pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

9)

“papildu pasākums” ir pasākums, kas iekļauts darba programmas galvenajā daļā pievienotajā gada papildu pasākumu plānā un kas nesaņem finansiālu atbalstu no kopuzņēmuma, bet sniedz ieguldījumu tā mērķu sasniegšanā un ir tieši saistīts ar to rezultātu pārņemšanu, kuri gūti projektos, kas īstenoti kopuzņēmuma vai tā priekšteču iniciatīvu ietvaros, vai kam ir būtiska Savienības pievienotā vērtība;

| 10) | “ieguldījumi natūrā papildu pasākumos” ir privāto dalībnieku, sastāvā esošo subjektu vai ar privātiem dalībniekiem vai sastāvā esošiem subjektiem saistīto subjektu un starptautisku organizāciju ieguldījumi, kas sastāv no izmaksām, kuras tiem rodas papildu pasākumu īstenošanā, atskaitot visu Savienības un kopuzņēmumā iesaistīto valstu ieguldījumu minēto izmaksu segšanā; |
| --- | --- |

10)

“ieguldījumi natūrā papildu pasākumos” ir privāto dalībnieku, sastāvā esošo subjektu vai ar privātiem dalībniekiem vai sastāvā esošiem subjektiem saistīto subjektu un starptautisku organizāciju ieguldījumi, kas sastāv no izmaksām, kuras tiem rodas papildu pasākumu īstenošanā, atskaitot visu Savienības un kopuzņēmumā iesaistīto valstu ieguldījumu minēto izmaksu segšanā;

| 11) | “priekštece iniciatīva” ir jebkura partnerība kādā no kopuzņēmuma darbības jomām, kas ir saņēmusi finansiālu atbalstu no kādas iepriekšējās Savienības pētniecības pamatprogrammas; |
| --- | --- |

11)

“priekštece iniciatīva” ir jebkura partnerība kādā no kopuzņēmuma darbības jomām, kas ir saņēmusi finansiālu atbalstu no kādas iepriekšējās Savienības pētniecības pamatprogrammas;

| 12) | “stratēģiskā pētniecības un inovācijas programma” ir dokuments, kurš aptver pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbības laiku un kurā noteiktas galvenās prioritātes un būtiskās tehnoloģijas un inovācijas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu kopuzņēmuma mērķus; |
| --- | --- |

12)

“stratēģiskā pētniecības un inovācijas programma” ir dokuments, kurš aptver pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbības laiku un kurā noteiktas galvenās prioritātes un būtiskās tehnoloģijas un inovācijas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu kopuzņēmuma mērķus;

| 13) | “darba programma” ir dokuments, kas minēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 2. panta 25. punktā; |
| --- | --- |

13)

“darba programma” ir dokuments, kas minēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 2. panta 25. punktā;

| 14) | “interešu konflikts” ir situācija, kurā iesaistīts finanšu dalībnieks vai cita persona, kā norādīts Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 61. pantā; |
| --- | --- |

14)

“interešu konflikts” ir situācija, kurā iesaistīts finanšu dalībnieks vai cita persona, kā norādīts Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 61. pantā;

| 15) | “jaunpienācējs” ir subjekts, kas pirmo reizi ir tādas dotācijas saņēmējs, kuru piešķīris atsevišķs kopuzņēmums vai tā priekštece iniciatīva, un kas nav minētā kopuzņēmuma vai tā priekšteces iniciatīvas dibinātājs. |
| --- | --- |

15)

“jaunpienācējs” ir subjekts, kas pirmo reizi ir tādas dotācijas saņēmējs, kuru piešķīris atsevišķs kopuzņēmums vai tā priekštece iniciatīva, un kas nav minētā kopuzņēmuma vai tā priekšteces iniciatīvas dibinātājs.

3. pants

Izveide

1.   Tiek izveidoti šādi kopuzņēmumi kā Savienības struktūras uz laikposmu līdz 2031. gada 31. decembrim, kurus finansē saskaņā ar DFS 2021.–2027. gadam:

| a) | kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa”; |
| --- | --- |

a)

kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa”;

| b) | kopuzņēmums “Tīra aviācija”; |
| --- | --- |

b)

kopuzņēmums “Tīra aviācija”;

| c) | kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis”; |
| --- | --- |

c)

kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis”;

| d) | kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš”; |
| --- | --- |

d)

kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš”;

| e) | kopuzņēmums “Global Health EDCTP3”; |
| --- | --- |

e)

kopuzņēmums “Global Health EDCTP3”;

| f) | kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”; |
| --- | --- |

f)

kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”;

| g) | kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”; |
| --- | --- |

g)

kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”;

| h) | kopuzņēmums “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”; |
| --- | --- |

h)

kopuzņēmums “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”;

| i) | kopuzņēmums “Viedie tīkli un pakalpojumi”. |
| --- | --- |

i)

kopuzņēmums “Viedie tīkli un pakalpojumi”.

2.   Šā panta 1. punktā minētās Savienības struktūras visas kopā dēvē par “kopuzņēmumiem”.

3.   Lai ņemtu vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbības laiku, kopuzņēmumu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus izsludina, vēlākais, līdz 2027. gada 31. decembrim. Pienācīgi pamatotos gadījumos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus var izsludināt, vēlākais, līdz 2028. gada 31. decembrim.

4.   Kopuzņēmumiem ir juridiskas personas statuss. Katrā dalībvalstī tiem ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, kas attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos paredzēta juridiskām personām. Jo īpaši tie var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā.

5.   Kopuzņēmumu mītne atrodas Briselē, Beļģijā.

6.   Ja nav norādīts citādi, visiem kopuzņēmumiem piemēro noteikumus, kas izklāstīti pirmajā un trešajā daļā. Attiecīgā gadījumā individuāliem kopuzņēmumiem piemēro noteikumus, kas izklāstīti regulas otrajā daļā.

7.   Šīs regulas pirmajā un trešajā daļā, ja vien nav norādīts citādi, atsauce uz individuālu kopuzņēmumu vai struktūru nozīmē atsauci uz katru kopuzņēmumu vai atsevišķo kopuzņēmumu katru līdzvērtīgo struktūru un tās kompetencēm attiecībā pret citām tā paša kopuzņēmuma struktūrām.

II SADAĻA

KOPUZŅĒMUMU DARBĪBA

1. NODAĻA

Mērķi un uzdevumi

4. pants

Mērķi un principi

1.   Kopuzņēmumi, kas minēti šīs regulas 3. pantā, sniedz ieguldījumu to pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanā, kas minēti tās 3. pantā.

2.   Kopuzņēmumi, iesaistoties partneriem un tiem apņemoties tādu pētniecības un inovācijas pasākumu programmas izstrādē un īstenošanā, kuriem ir Eiropas pievienotā vērtība, kopīgi īsteno šādus vispārīgos mērķus:

| a) | nostiprināt un integrēt zinātniskās, inovācijas un tehnoloģiskās spējas un veicināt sadarbības saiknes visā Savienībā, lai atbalstītu jaunu augstas kvalitātes zināšanu un prasmju radīšanu un izplatīšanu, jo īpaši ar mērķi risināt globālas problēmas, nodrošināt un uzlabot Savienības konkurētspēju, Eiropas pievienoto vērtību, noturību un ilgtspēju un sniegt ieguldījumu nostiprinātā Eiropas Pētniecības telpā (EPT); |
| --- | --- |

a)

nostiprināt un integrēt zinātniskās, inovācijas un tehnoloģiskās spējas un veicināt sadarbības saiknes visā Savienībā, lai atbalstītu jaunu augstas kvalitātes zināšanu un prasmju radīšanu un izplatīšanu, jo īpaši ar mērķi risināt globālas problēmas, nodrošināt un uzlabot Savienības konkurētspēju, Eiropas pievienoto vērtību, noturību un ilgtspēju un sniegt ieguldījumu nostiprinātā Eiropas Pētniecības telpā (EPT);

| b) | nodrošināt ilgtspējas virzītu Savienības vērtības ķēžu globālo līderību un noturību svarīgās tehnoloģijās un rūpniecības nozarēs atbilstoši Eiropas industriālajai stratēģijai un MVU stratēģijai, Eiropas zaļajam kursam, Eiropas atveseļošanas plānam un citām attiecīgajām Savienības rīcībpolitikām; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt ilgtspējas virzītu Savienības vērtības ķēžu globālo līderību un noturību svarīgās tehnoloģijās un rūpniecības nozarēs atbilstoši Eiropas industriālajai stratēģijai un MVU stratēģijai, Eiropas zaļajam kursam, Eiropas atveseļošanas plānam un citām attiecīgajām Savienības rīcībpolitikām;

| c) | izstrādāt tādus inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu visā Savienībā, ar kuriem novērš klimata, vides, veselības, digitālās jomas un citas globālās problēmas un sniedz ieguldījumu Savienības stratēģisko prioritāšu īstenošanā, paātrina Savienības ekonomisko izaugsmi un veicina inovācijas ekosistēmu, vienlaikus sasniedzot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus un, vēlākais, līdz 2050. gadam Savienībā panākot klimatneitralitāti saskaņā ar Parīzes nolīgumu, tādējādi uzlabojot Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

c)

izstrādāt tādus inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu visā Savienībā, ar kuriem novērš klimata, vides, veselības, digitālās jomas un citas globālās problēmas un sniedz ieguldījumu Savienības stratēģisko prioritāšu īstenošanā, paātrina Savienības ekonomisko izaugsmi un veicina inovācijas ekosistēmu, vienlaikus sasniedzot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus un, vēlākais, līdz 2050. gadam Savienībā panākot klimatneitralitāti saskaņā ar Parīzes nolīgumu, tādējādi uzlabojot Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti.

3.   Kopuzņēmumi īsteno šādus konkrētos mērķus:

| a) | palielināt kritisko masu un zinātniskās un tehnoloģiskās spējas un kompetences kopdarbīgā, starpnozaru, dažādu politikas jomu, pārrobežu un starpdisciplīnu pētniecībā un inovācijā visā Savienībā, kā arī veicināt to integrāciju Eiropas ekosistēmās; |
| --- | --- |

a)

palielināt kritisko masu un zinātniskās un tehnoloģiskās spējas un kompetences kopdarbīgā, starpnozaru, dažādu politikas jomu, pārrobežu un starpdisciplīnu pētniecībā un inovācijā visā Savienībā, kā arī veicināt to integrāciju Eiropas ekosistēmās;

| b) | paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī ekonomikas, sociālo un sabiedrības pārveidi jomās un sektoros, kas ir stratēģiski svarīgi Savienības prioritātēm, jo īpaši, lai līdz 2030. gadam samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas saskaņā ar klimata un enerģētikas mērķrādītājiem, kas noteikti atbilstoši Eiropas zaļajam kursam un Eiropas Klimata aktam; |
| --- | --- |

b)

paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī ekonomikas, sociālo un sabiedrības pārveidi jomās un sektoros, kas ir stratēģiski svarīgi Savienības prioritātēm, jo īpaši, lai līdz 2030. gadam samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas saskaņā ar klimata un enerģētikas mērķrādītājiem, kas noteikti atbilstoši Eiropas zaļajam kursam un Eiropas Klimata aktam;

| c) | uzlabot esošu un jaunu Eiropas inovācijas ekosistēmu un ekonomiskās vērtības ķēžu pētniecības un inovācijas spējas un sniegumu, tostarp jaunuzņēmumos un MVU; |
| --- | --- |

c)

uzlabot esošu un jaunu Eiropas inovācijas ekosistēmu un ekonomiskās vērtības ķēžu pētniecības un inovācijas spējas un sniegumu, tostarp jaunuzņēmumos un MVU;

| d) | paātrināt inovatīvu risinājumu, tehnoloģiju, pakalpojumu un prasmju izvēršanu, pārņemšanu un izplatīšanu nostiprinātās Eiropas pētniecības un inovācijas ekosistēmās un rūpniecības ekosistēmās, cita starpā, īstenojot plašu un agrīnu sadarbību un līdzradīšanu ar tiešajiem lietotājiem, tostarp MVU un jaunuzņēmumiem, iedzīvotājiem un regulatīvajām un standartizācijas struktūrām; |
| --- | --- |

d)

paātrināt inovatīvu risinājumu, tehnoloģiju, pakalpojumu un prasmju izvēršanu, pārņemšanu un izplatīšanu nostiprinātās Eiropas pētniecības un inovācijas ekosistēmās un rūpniecības ekosistēmās, cita starpā, īstenojot plašu un agrīnu sadarbību un līdzradīšanu ar tiešajiem lietotājiem, tostarp MVU un jaunuzņēmumiem, iedzīvotājiem un regulatīvajām un standartizācijas struktūrām;

| e) | īstenot vidiskus, energotaupības, resurstaupības, sabiedriskos, aprites un produktivitātes uzlabojumus jaunu produktu, tehnoloģiju, lietojumu un pakalpojumu jomā, izmantojot Savienības spējas un resursus. |
| --- | --- |

e)

īstenot vidiskus, energotaupības, resurstaupības, sabiedriskos, aprites un produktivitātes uzlabojumus jaunu produktu, tehnoloģiju, lietojumu un pakalpojumu jomā, izmantojot Savienības spējas un resursus.

4.   Kopuzņēmumiem ir arī papildu mērķi, kas izklāstīti regulas otrajā daļā.

5.   Īstenojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu, kopuzņēmumi ievēro minētās regulas 7. pantā izklāstītos principus.

6.   Kopuzņēmumi ievēro nosacījumus un kritērijus, kas attiecībā uz Eiropas partnerībām izklāstīti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 10. pantā un III pielikumā.

5. pants

Darbības mērķi un uzdevumi

1.   Kopuzņēmumi ievēro šādus darbības mērķus saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas III pielikumā, un sniedz ieguldījumu to pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbības mērķu īstenošanā, kuri izklāstīti īpašajā programmā, ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”:

| a) | pastiprināt un izplatīt izcilību, arī sekmējot plašāku dalību un veicinot sadarbības saiknes visā Savienībā; |
| --- | --- |

a)

pastiprināt un izplatīt izcilību, arī sekmējot plašāku dalību un veicinot sadarbības saiknes visā Savienībā;

| b) | stiprināt zinātnisko izcilību, tostarp, attiecīgā gadījumā savu pasākumu īstenošanā apsverot jaunāko fundamentālo un progresīvo pētījumu rezultātus; |
| --- | --- |

b)

stiprināt zinātnisko izcilību, tostarp, attiecīgā gadījumā savu pasākumu īstenošanā apsverot jaunāko fundamentālo un progresīvo pētījumu rezultātus;

| c) | stimulēt pētniecības un inovācijas pasākumus MVU un sniegt ieguldījumu inovatīvu uzņēmumu, jo īpaši jaunuzņēmumu, MVU un – izņēmuma gadījumos – mazu uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu, izveidē un izvēršanā; |
| --- | --- |

c)

stimulēt pētniecības un inovācijas pasākumus MVU un sniegt ieguldījumu inovatīvu uzņēmumu, jo īpaši jaunuzņēmumu, MVU un – izņēmuma gadījumos – mazu uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu, izveidē un izvēršanā;

| d) | nostiprināt saikni starp pētniecību, inovāciju un – attiecīgā gadījumā – izglītību, mācībām un citām rīcībpolitikām, tostarp papildināmību ar valstu, reģionālām un Savienības pētniecības un inovācijas rīcībpolitikām un pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

nostiprināt saikni starp pētniecību, inovāciju un – attiecīgā gadījumā – izglītību, mācībām un citām rīcībpolitikām, tostarp papildināmību ar valstu, reģionālām un Savienības pētniecības un inovācijas rīcībpolitikām un pasākumiem;

| e) | stiprināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, tostarp dzimuma dimensijas integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā; |
| --- | --- |

e)

stiprināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, tostarp dzimuma dimensijas integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā;

| f) | vairot sadarbības saiknes Eiropas pētniecībā un inovācijā un starp sektoriem un disciplīnām, tostarp sociālo un humanitāro zinātņu jomā; |
| --- | --- |

f)

vairot sadarbības saiknes Eiropas pētniecībā un inovācijā un starp sektoriem un disciplīnām, tostarp sociālo un humanitāro zinātņu jomā;

| g) | pastiprināt starptautisko sadarbību, lai atbalstītu Savienības politikas mērķus un starptautiskās saistības; |
| --- | --- |

g)

pastiprināt starptautisko sadarbību, lai atbalstītu Savienības politikas mērķus un starptautiskās saistības;

| h) | palielināt sabiedrības informētību par jauniem risinājumiem un to atzīšanu, reaģēt uz pieprasījumu pēc tiem un mudināt to izplatīšanu un pārņemšanu, attiecīgā gadījumā iesaistot iedzīvotājus un tiešos lietotājus kopizstrādes un līdzradīšanas procesos; |
| --- | --- |

h)

palielināt sabiedrības informētību par jauniem risinājumiem un to atzīšanu, reaģēt uz pieprasījumu pēc tiem un mudināt to izplatīšanu un pārņemšanu, attiecīgā gadījumā iesaistot iedzīvotājus un tiešos lietotājus kopizstrādes un līdzradīšanas procesos;

| i) | veicināt pētniecības un inovācijas rezultātu izmantošanu un aktīvi izplatīt un izmantot rezultātus, jo īpaši privāto ieguldījumu piesaistīšanai un politikas izstrādei; |
| --- | --- |

i)

veicināt pētniecības un inovācijas rezultātu izmantošanu un aktīvi izplatīt un izmantot rezultātus, jo īpaši privāto ieguldījumu piesaistīšanai un politikas izstrādei;

| j) | paātrināt industriālo pārveidi un noturību vērtības ķēdēs, tostarp, uzlabojot prasmes inovācijas jomā un veicinot digitālo tehnoloģiju attīstību; |
| --- | --- |

j)

paātrināt industriālo pārveidi un noturību vērtības ķēdēs, tostarp, uzlabojot prasmes inovācijas jomā un veicinot digitālo tehnoloģiju attīstību;

| k) | attiecībā uz saistīto Savienības rīcībpolitiku – atbalstīt tās uz zinātniskiem pierādījumiem balstītu īstenošanu, kā arī regulatīvos, standartizācijas un ilgtspējīgu ieguldījumu pasākumus valsts, Eiropas un globālā līmenī. |
| --- | --- |

k)

attiecībā uz saistīto Savienības rīcībpolitiku – atbalstīt tās uz zinātniskiem pierādījumiem balstītu īstenošanu, kā arī regulatīvos, standartizācijas un ilgtspējīgu ieguldījumu pasākumus valsts, Eiropas un globālā līmenī.

2.   Kopuzņēmumi, izmantojot sistēmisku pieeju mērķu sasniegšanā, veic šādus uzdevumus:

| a) | sniedz finansiālu atbalstu – galvenokārt dotāciju veidā – netiešām pētniecības un inovācijas darbībām, ko atlasa, izsludinot atklātus, pārredzamus uzaicinājumus, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, kas precizēti to darba programmā, lai noteiktu papildu nosacījumus, kas paredz kopuzņēmuma dalībnieku vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu dalību; |
| --- | --- |

a)

sniedz finansiālu atbalstu – galvenokārt dotāciju veidā – netiešām pētniecības un inovācijas darbībām, ko atlasa, izsludinot atklātus, pārredzamus uzaicinājumus, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, kas precizēti to darba programmā, lai noteiktu papildu nosacījumus, kas paredz kopuzņēmuma dalībnieku vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu dalību;

| b) | attīsta ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, citstarp, attiecīgā gadījumā atvēlot daļu no kopuzņēmuma budžeta kopīgiem uzaicinājumiem; |
| --- | --- |

b)

attīsta ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, citstarp, attiecīgā gadījumā atvēlot daļu no kopuzņēmuma budžeta kopīgiem uzaicinājumiem;

| c) | tiecas uz sinerģiju ar attiecīgiem pasākumiem un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī un maksimāli vairo šo sinerģiju, – un attiecīgā gadījumā meklē un vairo iespējas saņemt papildu finansējumu no šādiem pasākumiem un programmām –, jo īpaši ar tiem pasākumiem un programmām, kas atbalsta, ka tiek izvērsti un pārņemti inovatīvi risinājumi, mācības, izglītība un reģionālā attīstība, piemēram, ar kohēzijas politikas fondiem vai nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem; |
| --- | --- |

c)

tiecas uz sinerģiju ar attiecīgiem pasākumiem un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī un maksimāli vairo šo sinerģiju, – un attiecīgā gadījumā meklē un vairo iespējas saņemt papildu finansējumu no šādiem pasākumiem un programmām –, jo īpaši ar tiem pasākumiem un programmām, kas atbalsta, ka tiek izvērsti un pārņemti inovatīvi risinājumi, mācības, izglītība un reģionālā attīstība, piemēram, ar kohēzijas politikas fondiem vai nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem;

| d) | nodrošina, ka to darbības sniedz ieguldījumu stratēģiskās daudzgadu plānošanas, ziņošanas, uzraudzības, izvērtēšanas un citu tādu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” prasību izpildē, kas izklāstītas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 50. un 52. pantā, piemēram, palīdz ieviest kopēju politikas atgriezeniskās saites sistēmu; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka to darbības sniedz ieguldījumu stratēģiskās daudzgadu plānošanas, ziņošanas, uzraudzības, izvērtēšanas un citu tādu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” prasību izpildē, kas izklāstītas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 50. un 52. pantā, piemēram, palīdz ieviest kopēju politikas atgriezeniskās saites sistēmu;

| e) | veicina MVU un jaunuzņēmumu iesaisti savos pasākumos un nodrošina savlaicīgas informācijas sniegšanu tiem, atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem; |
| --- | --- |

e)

veicina MVU un jaunuzņēmumu iesaisti savos pasākumos un nodrošina savlaicīgas informācijas sniegšanu tiem, atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem;

| f) | izstrādā savā stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmā mērķorientētu pieeju, lai īstenotu pasākumus jaunpienācēju, jo īpaši MVU, augstākās izglītības iestāžu un pētniecības organizāciju, piesaistīšanai, nolūkā paplašināt sadarbības tīklus; |
| --- | --- |

f)

izstrādā savā stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmā mērķorientētu pieeju, lai īstenotu pasākumus jaunpienācēju, jo īpaši MVU, augstākās izglītības iestāžu un pētniecības organizāciju, piesaistīšanai, nolūkā paplašināt sadarbības tīklus;

| g) | piesaista publiskā un privātā sektora resursus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus; |
| --- | --- |

g)

piesaista publiskā un privātā sektora resursus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus;

| h) | uzrauga progresu šajā regulā izklāstīto mērķu sasniegšanā un arī saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 50. pantā un III un V pielikumā izklāstītajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

h)

uzrauga progresu šajā regulā izklāstīto mērķu sasniegšanā un arī saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 50. pantā un III un V pielikumā izklāstītajiem noteikumiem;

| i) | definē un īsteno savu darba programmu; |
| --- | --- |

i)

definē un īsteno savu darba programmu;

| j) | sadarbojas ar visplašāko ieinteresēto personu loku, tostarp, bet ne tikai, decentralizētām aģentūrām, pētniecības organizācijām un augstākās izglītības iestādēm, tiešajiem lietotājiem un publiskām iestādēm, jo īpaši, lai noteiktu katra kopuzņēmuma prioritātes un pasākumus, kā arī nodrošinātu pārredzamību, atklātību un iekļautību un sniegtu labumu sabiedrībai; |
| --- | --- |

j)

sadarbojas ar visplašāko ieinteresēto personu loku, tostarp, bet ne tikai, decentralizētām aģentūrām, pētniecības organizācijām un augstākās izglītības iestādēm, tiešajiem lietotājiem un publiskām iestādēm, jo īpaši, lai noteiktu katra kopuzņēmuma prioritātes un pasākumus, kā arī nodrošinātu pārredzamību, atklātību un iekļautību un sniegtu labumu sabiedrībai;

| k) | iesaistās informēšanas, komunikācijas, reklamēšanas, izplatīšanas un izmantošanas pasākumos, mutatis mutandis piemērojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 51. pantu, tostarp, kopējā elektroniskā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” datubāzē savlaicīgi darot pieejamu un piekļūstamu detalizētu un saskaņotu informāciju par finansēto pētniecības un inovācijas pasākumu rezultātiem; |
| --- | --- |

k)

iesaistās informēšanas, komunikācijas, reklamēšanas, izplatīšanas un izmantošanas pasākumos, mutatis mutandis piemērojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 51. pantu, tostarp, kopējā elektroniskā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” datubāzē savlaicīgi darot pieejamu un piekļūstamu detalizētu un saskaņotu informāciju par finansēto pētniecības un inovācijas pasākumu rezultātiem;

| l) | sniedz Komisijai nepieciešamo tehnisko, zinātnisko un administratīvo atbalstu tās uzdevumu veikšanai, lai nodrošinātu konkrēto jomu, kurām pievēršas kopuzņēmums, pienācīgu darbību un attīstību Savienībā; |
| --- | --- |

l)

sniedz Komisijai nepieciešamo tehnisko, zinātnisko un administratīvo atbalstu tās uzdevumu veikšanai, lai nodrošinātu konkrēto jomu, kurām pievēršas kopuzņēmums, pienācīgu darbību un attīstību Savienībā;

| m) | sniedz ieguldījumu zinātnes un politikas efektīvākas saskares attīstīšanā, atvērtās zinātnes sekmēšanā, nodrošinot rezultātu labāku izmantošanu, un politikas vajadzību apmierināšanā, kā arī rezultātu ātrākas izmantošanas, izplatīšanas un pārņemšanas veicināšanā saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 14. un 39. pantu; |
| --- | --- |

m)

sniedz ieguldījumu zinātnes un politikas efektīvākas saskares attīstīšanā, atvērtās zinātnes sekmēšanā, nodrošinot rezultātu labāku izmantošanu, un politikas vajadzību apmierināšanā, kā arī rezultātu ātrākas izmantošanas, izplatīšanas un pārņemšanas veicināšanā saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 14. un 39. pantu;

| n) | atbilstoši kopējai politikas atgriezeniskās saites sistēmai un stratēģijām un darbībām, ar ko atbalsta Eiropas zaļā kursa mērķus, identificē un paziņo attiecīgās zināšanas, kas iegūtas pētniecības un inovācijas projektu pārvaldībā, un šo projektu rezultātus Komisijai, lai tos izmantotu kā ievaddatus esošo politikas pasākumu uzraudzībai, izvērtēšanai un, ja nepieciešams, koriģēšanai vai jaunu politikas iniciatīvu un lēmumu izstrādei; |
| --- | --- |

n)

atbilstoši kopējai politikas atgriezeniskās saites sistēmai un stratēģijām un darbībām, ar ko atbalsta Eiropas zaļā kursa mērķus, identificē un paziņo attiecīgās zināšanas, kas iegūtas pētniecības un inovācijas projektu pārvaldībā, un šo projektu rezultātus Komisijai, lai tos izmantotu kā ievaddatus esošo politikas pasākumu uzraudzībai, izvērtēšanai un, ja nepieciešams, koriģēšanai vai jaunu politikas iniciatīvu un lēmumu izstrādei;

| o) | atbalsta Komisiju pamatotu, uz zinātni balstītu tehniskās pārbaudes kritēriju izstrādē un īstenošanā atbilstoši 3. pantam Regulā (ES) 2020/852 par ilgtspējīgiem ieguldījumiem, uzraugot un novērtējot to īstenošanu ekonomikas nozarēs, kurās kopuzņēmumi darbojas, lai vajadzības gadījumā sniegtu ad hoc atgriezenisko saiti politikas veidošanai; |
| --- | --- |

o)

atbalsta Komisiju pamatotu, uz zinātni balstītu tehniskās pārbaudes kritēriju izstrādē un īstenošanā atbilstoši 3. pantam Regulā (ES) 2020/852 par ilgtspējīgiem ieguldījumiem, uzraugot un novērtējot to īstenošanu ekonomikas nozarēs, kurās kopuzņēmumi darbojas, lai vajadzības gadījumā sniegtu ad hoc atgriezenisko saiti politikas veidošanai;

| p) | ievēro principu “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 17. pantam attiecībā uz tiem kopuzņēmumu pasākumiem, uz kuriem attiecas minētās regulas tvērums, un ņem vērā minētās regulas noteikumus, lai attiecīgā gadījumā uzlabotu piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam; |
| --- | --- |

p)

ievēro principu “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 17. pantam attiecībā uz tiem kopuzņēmumu pasākumiem, uz kuriem attiecas minētās regulas tvērums, un ņem vērā minētās regulas noteikumus, lai attiecīgā gadījumā uzlabotu piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam;

| q) | veic jebkuru citu uzdevumu, kas nepieciešams šajā regulā izklāstīto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

q)

veic jebkuru citu uzdevumu, kas nepieciešams šajā regulā izklāstīto mērķu sasniegšanai.

3.   Papildus uzdevumiem, kas izklāstīti šajā pantā un regulas otrajā daļā, kopuzņēmumiem var uzticēt īstenot vēl papildu uzdevumus, kam vajadzīgs kumulatīvs, papildinošs vai apvienots finansējums no Savienības programmām.

2. NODAĻA

Dalībnieki, ieguldījuma partneri un ieguldījumi

6. pants

Dalībnieki

1.   Šīs regulas 3. pantā minēto kopuzņēmumu dalībnieki ir Savienība, kuru pārstāv Komisija, un jebkurš no turpmāk minētajiem dalībniekiem, kā norādīts regulas otrajā daļā:

| a) | iesaistītās valstis; |
| --- | --- |

a)

iesaistītās valstis;

| b) | dibinātāji; |
| --- | --- |

b)

dibinātāji;

| c) | asociētie dalībnieki. |
| --- | --- |

c)

asociētie dalībnieki.

2.   Dalību kopuzņēmumā nevar nodot trešai personai bez valdes, kas minēta šīs sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļā, iepriekšējas piekrišanas.

3.   Dibinātāji un asociētie dalībnieki paraksta saistību vēstuli un sīki izklāsta dalības tvērumu – saturu, pasākumus un to ilgumu, kā arī dibinātāju un asociēto dalībnieku ieguldījumu kopuzņēmumā, arī norādot paredzamos papildu pasākumus, kas minēti 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

7. pants

Asociēto dalībnieku atlase

1.   Lai atlasītu asociētos dalībniekus, kuriem ir potenciāls veicināt kopuzņēmumu mērķu sasniegšanu, kopuzņēmumi var izsludināt atklātus un pārredzamus uzaicinājumus izteikt ieinteresētību. Šādus uzaicinājumus izsludina kopuzņēmumi, kuru dibinātāji ir uzskaitīti I, II un III pielikumā. Uzaicinājumā izteikt ieinteresētību izklāsta galvenās spējas, kas vajadzīgas kopuzņēmuma mērķu sasniegšanai, un pieteikuma iesniedzējiem var pieprasīt sniegt norādi par to potenciālo ieguldījumu. Visus uzaicinājumus publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē un izziņo, izmantojot visus atbilstošos kanālus, tostarp – attiecīgā gadījumā – valstu pārstāvju grupu, lai nodrošinātu iespējami plašāku dalību nolūkā sasniegt kopuzņēmuma mērķus.

2.   Izpilddirektors novērtē dalības pieteikumus ar neatkarīgu ekspertu un – attiecīgā gadījumā – attiecīgu kopuzņēmuma struktūru palīdzību, pamatojoties uz dokumentētām pieteikuma iesniedzēja zināšanām, pieredzi un pievienoto vērtību kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā, pieteikuma iesniedzēja finanšu stabilitāti un ilgtermiņa saistībām sniegt uzņēmumā finansiālus ieguldījumus un ieguldījumus natūrā un ņemot vērā iespējamos interešu konfliktus.

3.   Valde novērtē un apstiprina, vai noraida dalības pieteikumus.

8. pants

Dalības izmaiņas vai izbeigšana

1.   Jebkurš kopuzņēmuma dalībnieks var izbeigt dalību kopuzņēmumā. Izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama sešus mēnešus pēc paziņošanas kopuzņēmuma izpilddirektoram, kurš informē pārējos dalībniekus. No dalības izbeigšanas dienas dalībnieku atbrīvo no visiem pienākumiem, izņemot tos, kurus kopuzņēmums apstiprinājis vai kuri tam radušies pirms dalības izbeigšanas, ja vien puses savstarpēji nevienojas citādi.

2.   Katrs privātais dalībnieks savlaicīgi informē kopuzņēmumu par ikvienu apvienošanos vai iegādi starp dalībniekiem, kura varētu ietekmēt kopuzņēmumu, un ikvienu dalībnieka pārņemšanu, ko veic subjekts, kurš nav kopuzņēmuma dalībnieks.

3.   Valde izlemj, vai izbeigt 2. punktā minētā dalībnieka dalību, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību un aizsargātu Savienības vai kopuzņēmuma intereses. Dalības izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc valdes lēmuma vai dienā, kas norādīta minētajā lēmumā, atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks. Attiecīgais dalībnieks vai dalībnieki nepiedalās balsošanā, kas notiek valdē.

4.   Katrs privātais dalībnieks savlaicīgi informē kopuzņēmumu par visām citām būtiskām izmaiņām tā īpašnieku struktūrā, kontrolē vai sastāvā. Ja Komisija, ņemot vērā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumus, uzskata, ka izmaiņas var ietekmēt Savienības vai kopuzņēmuma intereses, tā var ierosināt valdei izbeigt attiecīgā privātā dalībnieka dalību. Valde izlemj par attiecīgā privātā dalībnieka dalības izbeigšanu. Attiecīgais privātais dalībnieks nepiedalās balsošanā, kas notiek valdē.

5.   Dalības izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc valdes lēmuma vai dienā, kas norādīta minētajā lēmumā, atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks.

6.   Valde var izbeigt jebkura tāda dalībnieka dalību, kurš nepilda savus pienākumus, kas tam noteikti atbilstoši šai regulai. Mutatis mutandis piemēro procedūru, kas izklāstīta 28. panta 6. punktā.

7.   Attiecīgā gadījumā Komisija var pieprasīt privātajiem dalībniekiem veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, ņemot vērā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumus, tiek aizsargātas Savienības un kopuzņēmuma intereses.

8.   Ja notiek izmaiņas dalībnieku sastāvā vai dalības izbeigšana, kopuzņēmums nekavējoties publicē savā tīmekļa vietnē atjauninātu savu dalībnieku sarakstu, norādot datumu, kad šādas izmaiņas stājas spēkā.

9.   Attiecīgā gadījumā, ievērojot 16. panta 3. punktu, valde lemj par balsstiesību pārdali valdē sakarā ar dalības maiņu vai tās izbeigšanu.

9. pants

Ieguldījuma partneri

1.   Ikviens kandidējošs ieguldījuma partneris, kas definēts 2. panta 7. punktā, iesniedz valdei apstiprinājuma vēstuli. Apstiprinājuma vēstulē precizē partnerības tvērumu – priekšmetu, pasākumus un to ilgumu – un sīki apraksta pieteikuma iesniedzēja ieguldījumu kopuzņēmumā.

2.   Valde novērtē apstiprinājuma vēstuli un apstiprina vai noraida pieteikumu.

3.   Ieguldījuma partneriem nav balsstiesību kopuzņēmuma valdē.

10. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

1.   Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumos, tostarp Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) apropriācijas, sedz administratīvās un darbības izmaksas līdz regulas otrajā daļā norādītajām maksimālajām summām ar noteikumu, ka minētā summa vismaz atbilst dalībnieku, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu ieguldījumam.

2.   Regulas otrajā daļā norādītā Savienības ieguldījuma summu var palielināt ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociēto trešo valstu ieguldījumiem atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 16. panta 5. punktam un ar noteikumu, ka kopējā summa, par kādu Savienības ieguldījums ir palielināts, vismaz atbilst dalībnieku, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu ieguldījumam.

3.   Savienības ieguldījumu maksā no apropriācijām Savienības vispārējā budžetā, kas piešķirtas īpašajai programmai, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu un 154. pantu minētās regulas 71. pantā minēto struktūru gadījumā.

4.   Kopuzņēmumiem var uzticēt papildu Savienības līdzekļus, kas papildina šā panta 3. punktā minēto ieguldījumu, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu un 154. pantu.

5.   Attiecībā uz ieguldījumiem, kas atbilst papildu uzdevumiem, kuri uzticēti kopuzņēmumam saskaņā ar šā panta 4. punktu vai 5. panta 3. punktu, ir piemērojamas Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 155. panta prasības.

6.   Papildu ieguldījumus no Savienības programmām, kas atbilst papildu uzdevumiem, kuri kopuzņēmumam uzticēti, ievērojot šā panta 4. punktu vai 5. panta 3. punktu, neieskaita regulas otrajā daļā minētā Savienības maksimālā finansiālā ieguldījuma aprēķinā.

11. pants

Ieguldījumi no dalībniekiem, kas nav Savienība, un ieguldījuma partneriem

1.   Ja vien regulas otrajā daļā nav noteikts citādi, privāto dalībnieku ieguldījumi sastāv no finansiāliem ieguldījumiem un jebkura šāda ieguldījuma:

| a) | ieguldījumiem natūrā operacionālajos pasākumos; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumiem natūrā operacionālajos pasākumos;

| b) | ieguldījumiem natūrā papildu pasākumos, ko apstiprinājusi valde saskaņā ar 17. panta 2. punkta n) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

ieguldījumiem natūrā papildu pasākumos, ko apstiprinājusi valde saskaņā ar 17. panta 2. punkta n) apakšpunktu.

2.   Ja vien regulas otrajā daļā nav noteikts citādi, privātie dalībnieki, vēlākais, līdz katra gada 31. maijam paziņo savai attiecīgajai valdei katrā no iepriekšējiem finanšu gadiem sniegto 1. punkta b) apakšpunktā minēto ieguldījumu vērtību. Lai noteiktu minēto ieguldījumu vērtību, izmaksas nosaka atbilstīgi attiecīgo subjektu parastajai izmaksu uzskaites praksei, piemērojamajiem tās valsts grāmatvedības standartiem, kurā subjekts ir iedibināts, un piemērojamajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas apliecina neatkarīga revīzijas struktūra, ko ieceļ attiecīgais subjekts, un nedz attiecīgais kopuzņēmums, nedz kāda cita Savienības struktūra neveic izmaksu revīziju. Ja apstiprināšanā rodas neskaidrības, attiecīgais kopuzņēmums var pārbaudīt vērtēšanas metodi. Pienācīgi precizētos gadījumos valde var atļaut minēto ieguldījumu vērtības noteikšanai izmantot fiksētas summas vai vienības izmaksas.

3.   Iesaistīto valstu ieguldījumi sastāv no finansiāliem ieguldījumiem. Iesaistītās valstis katru gadu līdz 31. janvārim ziņo valdei par iepriekšējā finanšu gadā veiktajiem finansiālajiem ieguldījumiem.

4.   Starptautisko organizāciju ieguldījumi sastāv no finansiāliem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā operacionālajos pasākumos, ja vien regulas otrajā daļā nav noteikts citādi.

5.   Ieguldījuma partneru ieguldījumi atbilst summām, ko tie apņēmušies maksāt apstiprinājuma vēstulē, kļūdami par ieguldījuma partneriem, un tie sastāv no finansiāliem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā operacionālajos pasākumos.

6.   Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā vai sākt 45. pantā minēto likvidācijas procedūru šādos gadījumos:

| a) | ja attiecīgais kopuzņēmums nepilda nosacījumus attiecībā uz Savienības ieguldījuma uzticēšanu; |
| --- | --- |

a)

ja attiecīgais kopuzņēmums nepilda nosacījumus attiecībā uz Savienības ieguldījuma uzticēšanu;

| b) | ja dalībnieki, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošie subjekti vai saistītie subjekti nesniedz vai tikai daļēji sniedz ieguldījumus, neievēro 2. punktā noteiktos termiņus attiecībā uz ieguldījumu, kas minēts šā panta 1., 4. un 5. punktā; |
| --- | --- |

b)

ja dalībnieki, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošie subjekti vai saistītie subjekti nesniedz vai tikai daļēji sniedz ieguldījumus, neievēro 2. punktā noteiktos termiņus attiecībā uz ieguldījumu, kas minēts šā panta 1., 4. un 5. punktā;

| c) | 171. panta 2. punktā minēto izvērtējumu rezultātā. |
| --- | --- |

c)

171. panta 2. punktā minēto izvērtējumu rezultātā.

7.   Komisijas lēmums izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu nekavē to attiecināmo izmaksu atlīdzināšanu, kuras dalībniekiem, kas nav Savienība, jau radušās, pirms lēmums ir paziņots kopuzņēmumam.

8.   Ievērojot procedūru, kas izklāstīta 28. panta 6. punktā, jebkuru kopuzņēmuma dalībnieku, kas nav Savienība un kas nepilda saistības attiecībā uz ieguldījumiem, kuras minētas šajā regulā, diskvalificē no balsošanas valdē līdz tā saistību izpildei. Ja šāds dalībnieks nav izpildījis savus pienākumus, beidzoties sešu mēnešu papildu termiņam, tā dalību atsauc, ja vien valde neizlemj citādi – pienācīgi pamatotos gadījumos. Attiecīgais subjekts nepiedalās balsošanā, kas notiek valdē.

12. pants

Iesaistīto valstu ieguldījumu pārvaldība

1.   Katra iesaistītā valsts uzņemas indikatīvas saistības par summu, kas atbilst tās valsts finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmumā. Šādas saistības uzņemas pirms darba programmas pieņemšanas.

Papildus pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. pantā izklāstītajiem kritērijiem darba programmā kā pielikumu var iekļaut atbilstības kritērijus attiecībā uz valsts tiesību subjektiem.

Katra iesaistītā valsts uztic kopuzņēmumam priekšlikumu izvērtēšanu saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu.

Priekšlikumu atlases pamatā ir vērtēšanas komitejas iesniegtais saraksts ar priekšlikumu izklāstu prioritārā kārtībā. Pienācīgi pamatotos gadījumos, kā izklāstīts darba programmā, par atlasi atbildīgā struktūra var atkāpties no minētā saraksta, lai nodrošinātu portfeļa pieejas vispārējo konsekvenci.

Katrai iesaistītajai valstij ir veto tiesības visos jautājumos, kas saistīti ar pašas valsts finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā izmantošanu minētajās iesaistītajās valstīs iedibinātiem pieteikuma iesniedzējiem, pamatojoties uz valsts stratēģiskajām prioritātēm.

2.   Katra iesaistītā valsts noslēdz vienu vai vairākus administratīvos nolīgumus ar kopuzņēmumu, nosakot koordinācijas mehānismu ieguldījumu maksājumiem un ziņošanai par tiem pieteikuma iesniedzējiem, kas ir iedibināti minētajā iesaistītajā valstī. Šajā nolīgumā iekļauj grafiku, maksāšanas nosacījumus, ziņošanas un revīzijas prasības.

Katra iesaistītā valsts cenšas sinhronizēt savu un kopuzņēmuma maksājumu grafiku, ziņošanu un revīzijas, kā arī saskaņot savus izmaksu attiecināmības noteikumus ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.

3.   Saskaņā ar 2. punktā minēto nolīgumu katra iesaistītā valsts kopuzņēmumam var uzticēt veikt sava ieguldījuma maksājumu tā saņēmējiem. Pēc priekšlikumu atlases iesaistītā valsts uzņemas saistības par summu, kas nepieciešama maksājumiem. Iesaistītās valsts revīzijas iestādes var revidēt attiecīgos valsts ieguldījumus.

3. NODAĻA

Kopuzņēmumu organizācija

13. pants

Sinerģijas un lietderība atbalsta biroja mehānismā

1.   Kopuzņēmumi viena gada laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas izmanto atbalsta biroja mehānismu, noslēdzot pakalpojumu līmeņa vienošanās, ja vien regulas otrajā daļā nav noteikts citādi un ievērojot vajadzību garantēt Savienības finanšu interešu aizsardzību līdzvērtīgā līmenī, kad kopuzņēmumiem tiek uzticēti budžeta izpildes uzdevumi. Šāds mehānisms ietver vismaz šādas jomas, ja tiek apstiprināta tā dzīvotspēja un veikta resursu pārbaude:

| a) | cilvēkresursu atbalsts; |
| --- | --- |

a)

cilvēkresursu atbalsts;

| b) | juridiskais atbalsts; |
| --- | --- |

b)

juridiskais atbalsts;

| c) | informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

c)

informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

| d) | grāmatvedība (izņemot kasi); |
| --- | --- |

d)

grāmatvedība (izņemot kasi);

| e) | komunikācija; |
| --- | --- |

e)

komunikācija;

| f) | loģistika, pasākumu un sanāksmju telpu pārvaldība; |
| --- | --- |

f)

loģistika, pasākumu un sanāksmju telpu pārvaldība;

| g) | atbalsts revīzijas un krāpšanas apkarošanas stratēģijai. |
| --- | --- |

g)

atbalsts revīzijas un krāpšanas apkarošanas stratēģijai.

2.   Šā panta 1. punktā minēto atbalsta biroja mehānismu nodrošina viens vai vairāki atlasīti kopuzņēmumi visiem pārējiem kopuzņēmumiem. Savstarpēji saistītu mehānismu patur vienā un tajā pašā kopuzņēmumā, ciktāl tas ir atbilstoši attiecīgo uzdevumu efektīvai un lietderīgai īstenošanai, lai nodrošinātu saskaņotu organizatorisko struktūru.

3.   Šā panta 1. punktā minētās pakalpojumu līmeņa vienošanās ļauj starp uzņēmumiem pārvietot apropriācijas vai atgūt izmaksas par kopējo pakalpojumu sniegšanu.

4.   Neskarot norīkošanu citu uzdevumu veikšanai kopuzņēmumā un citus administratīvus pasākumus, kas neietekmē darba līgumus, personālu, kurš norīkots funkcijām, kas nodotas tāda atbalsta biroja mehānisma vajadzībām, kurš atrodas citā kopuzņēmumā, var pārcelt uz minēto kopuzņēmumu. Ja attiecīgais personāla loceklis rakstveidā atsakās, kopuzņēmums var izbeigt attiecīgā personāla locekļa līgumu atbilstoši nosacījumiem, kas minēti ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (30) noteiktās Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības (CEOS) 47. pantā.

5.   Šā panta 4. punktā minētais personāls, kas tiek pārcelts uz kopuzņēmumu, kurā atrodas atbalsta biroja mehānisms, saglabā tāda paša veida līgumu un funkciju grupu un pakāpi, un uzskata, ka minētais personāls visu dienesta laiku ir nostrādājis attiecīgajā kopuzņēmumā.

14. pants

Kopuzņēmumu struktūras

1.   Katram kopuzņēmumam ir valde, izpilddirektors un, izņemot kopuzņēmumus, kuros valstis ir pārstāvētas valdē, valstu pārstāvju grupa.

2.   Kopuzņēmumam var būt arī zinātniskā padomdevēja struktūra un ieinteresēto personu grupa, un jebkāda cita struktūra saskaņā ar regulas otrās daļas noteikumiem.

3.   Veicot savus uzdevumus, katra kopuzņēmumu struktūra īsteno tikai šajā regulā izklāstītos mērķus un rīkojas tikai to kopuzņēmuma pasākumu darbības jomā, kuru īstenošanai tā tika izveidota.

4.   Neskarot 3. punktu, divu vai vairāku kopuzņēmumu struktūras var nolemt nodibināt strukturētu sadarbību, arī rīkojot regulāras sanāksmes vai veidojot kopīgas komitejas.

1. iedaļa

Valde

15. pants

Valdes sastāvs

1.   Valdes sastāvā ir vismaz divi Komisijas pārstāvji, kuri darbojas Savienības vārdā, un tik daudz katra kopuzņēmuma dalībnieka, kas nav Savienība, pārstāvju, cik noteikts regulas otrajā daļā attiecībā uz katru kopuzņēmumu.

2.   Ja saskaņā ar 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopuzņēmuma dalībnieku sastāvā ir iesaistītās valstis, vienu katras iesaistītās valsts pārstāvi ieceļ valdē.

16. pants

Valdes darbība

1.   Dalībnieku pārstāvji valdē dara visu iespējamo, lai pieņemtu lēmumus vienprātīgi. Ja vienprātība netiek panākta, notiek balsošana. Lēmumu uzskata par pieņemtu ar vismaz 75 % balsu vairākumu, ieskaitot klāt neesošo pārstāvju balsis, bet izņemot atturēšanos.

Lēmumu pieņemšanai valdē var arī piemērot jebkurus attiecīgus īpašus noteikumus, kas izklāstīti regulas otrajā daļā.

2.   Lai valde varētu balsot, ir vajadzīga Komisijas, vismaz 50 % privāto dalībnieku un attiecīgā gadījumā vismaz 50 % iesaistīto valstu pārstāvju klātbūtne.

3.   Ja vien regulas otrajā daļā nav paredzēts citādi, Savienībai ir 50 % balsstiesību. Savienības balsstiesības nav dalāmas.

Dalībnieku, kas nav Savienība, balsstiesībām piemēro regulas otrajā daļā izklāstītos īpašos noteikumus. Ja vien regulas otrajā daļā nav noteikts citādi, visiem to dalībnieku pārstāvjiem, kas nav Savienība, ir vienāds balsu skaits.

4.   Valdes priekšsēdētāju ieceļ katru gadu rotācijas kārtībā pārmaiņus Savienība un pārējie pārstāvji, ja vien regulas otrajā daļā nav noteikts citādi.

5.   Valde rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Ārkārtas sanāksmes var sasaukt pēc priekšsēdētāja, izpilddirektora, Komisijas vai iesaistīto valstu vai dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvju vairākuma pieprasījuma. Valdes sanāksmes sasauc priekšsēdētājs, un tās notiek attiecīgā kopuzņēmuma mītnē, ja vien valde pienācīgi pamatotos gadījumos neizlemj citādi. Sanāksmju darba kārtību un lēmumus savlaicīgi dara publiski pieejamus attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

6.   Izpilddirektors piedalās sanāksmēs, un viņam ir tiesības piedalīties jautājumu apspriešanā, bet viņam nav balsstiesību.

7.   Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekam valdes sanāksmēs ir novērotāja statuss. Attiecīgā kopuzņēmuma pārējo struktūru priekšsēdētājiem ir tiesības piedalīties valdes sanāksmēs kā novērotājiem, ja tiek apspriesti jautājumi, kas ir viņu uzdevumu darbības jomā. Novērotāji var piedalīties jautājumu apspriešanā, bet viņiem nav balsstiesību.

8.   Arī citas personas, jo īpaši citu Eiropas partnerību, izpildaģentūru vai regulatīvu aģentūru, Savienības reģionālo iestāžu un Eiropas tehnoloģiju platformu pārstāvjus, priekšsēdētājs var uzaicināt piedalīties kā novērotājus, izvērtējot katru gadījumu individuāli, ievērojot noteikumus par konfidencialitāti un interešu konfliktu.

9.   Dalībnieku pārstāvji nav personīgi atbildīgi par darbībām, ko veikuši kā pārstāvji valdē, izņemot rupjas neuzmanības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumus.

10.   Valde pieņem savu reglamentu.

11.   Dalībnieku pārstāvjiem un novērotājiem ir saistoši rīcības kodeksa noteikumi, ar ko nosaka to pienākumus aizsargāt attiecīgā kopuzņēmuma un Savienības integritāti un reputāciju.

17. pants

Valdes uzdevumi

1.   Valde ir katra kopuzņēmuma lēmumu pieņemšanas struktūra. Tai ir vispārēja atbildība par attiecīgā kopuzņēmuma stratēģisko ievirzi un darbībām, saskaņotības nodrošināšanu ar attiecīgajiem Savienības mērķiem un rīcībpolitikām, un tā uzrauga kopuzņēmuma pasākumu īstenošanu.

Komisija, pildot savus pienākumus valdē, cenšas nodrošināt, ka kopuzņēmumu pasākumi tiek koordinēti un saskaņoti ar Savienības finansēšanas programmu attiecīgajiem pasākumiem, lai veicinātu sinerģiju un papildināmību un vienlaikus izvairītos no dublēšanās, kad tiek noteiktas prioritātes, uz kurām attiecas kopdarbīga pētniecība.

2.   Valde veic šādus uzdevumus:

| a) | veic pasākumus, lai īstenotu kopuzņēmuma vispārīgos, konkrētos un darbības mērķus, novērtē to efektivitāti un ietekmi, nodrošina kopuzņēmuma pētniecības un inovācijas programmas un atsevišķu darbību norises ciešu un savlaicīgu uzraudzību saistībā ar Savienības prioritātēm un stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, tostarp attiecībā uz papildināmību ar reģionālajām vai valsts programmām, un vajadzības gadījumā veic korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kopuzņēmums sasniedz savus mērķus; |
| --- | --- |

a)

veic pasākumus, lai īstenotu kopuzņēmuma vispārīgos, konkrētos un darbības mērķus, novērtē to efektivitāti un ietekmi, nodrošina kopuzņēmuma pētniecības un inovācijas programmas un atsevišķu darbību norises ciešu un savlaicīgu uzraudzību saistībā ar Savienības prioritātēm un stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, tostarp attiecībā uz papildināmību ar reģionālajām vai valsts programmām, un vajadzības gadījumā veic korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kopuzņēmums sasniedz savus mērķus;

| b) | novērtē, apstiprina vai noraida dalības pieteikumus saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

b)

novērtē, apstiprina vai noraida dalības pieteikumus saskaņā ar 7. pantu;

| c) | novērtē, apstiprina vai noraida potenciālo ieguldījuma partneru pieteikumus saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

c)

novērtē, apstiprina vai noraida potenciālo ieguldījuma partneru pieteikumus saskaņā ar 9. pantu;

| d) | lemj par dalības izbeigšanu kopuzņēmumā attiecībā uz jebkuru dalībnieku, kas nepilda savus pienākumus, kuri noteikti, ievērojot šo regulu vai saskaņā ar 8. panta 2. un 3. punktu; |
| --- | --- |

d)

lemj par dalības izbeigšanu kopuzņēmumā attiecībā uz jebkuru dalībnieku, kas nepilda savus pienākumus, kuri noteikti, ievērojot šo regulu vai saskaņā ar 8. panta 2. un 3. punktu;

| e) | pieņem kopuzņēmuma finanšu noteikumus saskaņā ar 27. pantu; |
| --- | --- |

e)

pieņem kopuzņēmuma finanšu noteikumus saskaņā ar 27. pantu;

| f) | pieņem gada budžetu un štatu sarakstu, kurā ietver pastāvīgo un pagaidu amata vietu skaitu sadalījumā pa funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku un norīkoto valstu ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos; |
| --- | --- |

f)

pieņem gada budžetu un štatu sarakstu, kurā ietver pastāvīgo un pagaidu amata vietu skaitu sadalījumā pa funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku un norīkoto valstu ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos;

| g) | lemj par administratīvo izmaksu sadalījumu starp dalībniekiem, kas nav Savienība, ja šie dalībnieki nepanāk vienošanos saskaņā ar 28. panta 2. punktu, ņemot vērā iespējamās neatbilstības to administratīvajās saistībās salīdzinājumā ar to dalību; |
| --- | --- |

g)

lemj par administratīvo izmaksu sadalījumu starp dalībniekiem, kas nav Savienība, ja šie dalībnieki nepanāk vienošanos saskaņā ar 28. panta 2. punktu, ņemot vērā iespējamās neatbilstības to administratīvajās saistībās salīdzinājumā ar to dalību;

| h) | saskaņā ar šā panta 4. punktu un attiecībā uz kopuzņēmuma personālu īsteno pilnvaras, kas ar Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 noteiktajiem Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem (“Civildienesta noteikumi”) uzticētas iecēlējinstitūcijai un ar CEOS uzticēti iestādei, kura ir pilnvarota noslēgt darba līgumu (“iecēlējinstitūcijas pilnvaras”); |
| --- | --- |

h)

saskaņā ar šā panta 4. punktu un attiecībā uz kopuzņēmuma personālu īsteno pilnvaras, kas ar Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 noteiktajiem Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem (“Civildienesta noteikumi”) uzticētas iecēlējinstitūcijai un ar CEOS uzticēti iestādei, kura ir pilnvarota noslēgt darba līgumu (“iecēlējinstitūcijas pilnvaras”);

| i) | ieceļ, atbrīvo no amata izpilddirektoru, pagarina viņa pilnvaru termiņu, sniedz viņam norādījumus un uzrauga viņa darbību; |
| --- | --- |

i)

ieceļ, atbrīvo no amata izpilddirektoru, pagarina viņa pilnvaru termiņu, sniedz viņam norādījumus un uzrauga viņa darbību;

| j) | kopuzņēmuma darbības sākumā pieņem stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un vajadzības gadījumā to atjaunina visā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pastāvēšanas laikā. Stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā nosaka partnerības paredzēto ietekmi, paredzēto pasākumu portfeli, izmērāmus paredzamos iznākumus, resursus, sasniedzamos mērķus un starpposma mērķus noteiktā termiņā. Tajā arī nosaka pārējās Eiropas partnerības, ar kurām kopuzņēmums nodibina oficiālu un regulāru sadarbību, un iespējas sinerģijai starp kopuzņēmuma darbībām un valsts vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām, pamatojoties uz informāciju, ko saņem iesaistītās valstis vai valstu pārstāvju grupa, kā arī sinerģijai ar citām Savienības programmām un rīcībpolitikām; |
| --- | --- |

j)

kopuzņēmuma darbības sākumā pieņem stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un vajadzības gadījumā to atjaunina visā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pastāvēšanas laikā. Stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā nosaka partnerības paredzēto ietekmi, paredzēto pasākumu portfeli, izmērāmus paredzamos iznākumus, resursus, sasniedzamos mērķus un starpposma mērķus noteiktā termiņā. Tajā arī nosaka pārējās Eiropas partnerības, ar kurām kopuzņēmums nodibina oficiālu un regulāru sadarbību, un iespējas sinerģijai starp kopuzņēmuma darbībām un valsts vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām, pamatojoties uz informāciju, ko saņem iesaistītās valstis vai valstu pārstāvju grupa, kā arī sinerģijai ar citām Savienības programmām un rīcībpolitikām;

| k) | pieņem izpilddirektora ierosināto darba programmu un atbilstošās izdevumu tāmes – pēc tam, kad ir ņemts vērā valstu pārstāvju grupas atzinums, – lai īstenotu stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmu, ieskaitot administratīvos pasākumus, pieņem uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, iespējamos nosacījumus par rīcību ex aequo priekšlikumu situācijā saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 28. panta 3. punktu un tās darba programmām, pētniecības jomas, uz kurām attiecas kopīgi uzaicinājumi, un sadarbību ar citām partnerībām un sinerģiju ar citām Savienības programmām, piemērojamo finansējuma likmi un saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām, īpašu uzmanību pievēršot prasībām par atgriezenisko saiti attiecībā uz politiku; |
| --- | --- |

k)

pieņem izpilddirektora ierosināto darba programmu un atbilstošās izdevumu tāmes – pēc tam, kad ir ņemts vērā valstu pārstāvju grupas atzinums, – lai īstenotu stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmu, ieskaitot administratīvos pasākumus, pieņem uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, iespējamos nosacījumus par rīcību ex aequo priekšlikumu situācijā saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 28. panta 3. punktu un tās darba programmām, pētniecības jomas, uz kurām attiecas kopīgi uzaicinājumi, un sadarbību ar citām partnerībām un sinerģiju ar citām Savienības programmām, piemērojamo finansējuma likmi un saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām, īpašu uzmanību pievēršot prasībām par atgriezenisko saiti attiecībā uz politiku;

| l) | attiecīgā gadījumā ierobežo dalību konkrētās darba programmas darbībās saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punktu un saskaņā ar nostāju, par kuru, izvērtējot katru gadījumu individuāli, vienojusies Komisija un dalībvalstis valstu pārstāvju grupā, ja vien regulas otrajā daļā nav norādīts citādi; |
| --- | --- |

l)

attiecīgā gadījumā ierobežo dalību konkrētās darba programmas darbībās saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punktu un saskaņā ar nostāju, par kuru, izvērtējot katru gadījumu individuāli, vienojusies Komisija un dalībvalstis valstu pārstāvju grupā, ja vien regulas otrajā daļā nav norādīts citādi;

| m) | pieņem pasākumus, lai kopuzņēmuma pasākumiem un darbībām piesaistītu jaunpienācējus, jo īpaši MVU, augstākās izglītības iestādes un pētniecības organizācijas, tostarp, attiecīgā gadījumā mudinot tos kļūt par privātiem dalībniekiem vai privāto dalībnieku sastāvā esošiem subjektiem; |
| --- | --- |

m)

pieņem pasākumus, lai kopuzņēmuma pasākumiem un darbībām piesaistītu jaunpienācējus, jo īpaši MVU, augstākās izglītības iestādes un pētniecības organizācijas, tostarp, attiecīgā gadījumā mudinot tos kļūt par privātiem dalībniekiem vai privāto dalībnieku sastāvā esošiem subjektiem;

| n) | apstiprina gada papildu pasākumu plānu, ko izklāsta darba programmas galvenās daļas pielikumā, pamatojoties uz dalībnieku, kas nav Savienība, priekšlikumu un pirms tam apspriežoties ar zinātnisko padomdevēju struktūru vai citu struktūru, kas noteikta regulas otrajā daļā, un pēc tam, kad ir ņemts vērā valstu pārstāvju grupas atzinums; |
| --- | --- |

n)

apstiprina gada papildu pasākumu plānu, ko izklāsta darba programmas galvenās daļas pielikumā, pamatojoties uz dalībnieku, kas nav Savienība, priekšlikumu un pirms tam apspriežoties ar zinātnisko padomdevēju struktūru vai citu struktūru, kas noteikta regulas otrajā daļā, un pēc tam, kad ir ņemts vērā valstu pārstāvju grupas atzinums;

| o) | nodrošina stratēģisko ievirzi sadarbībai ar citām Eiropas partnerībām saskaņā ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu; |
| --- | --- |

o)

nodrošina stratēģisko ievirzi sadarbībai ar citām Eiropas partnerībām saskaņā ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu;

| p) | novērtē un apstiprina konsolidēto gada darbības pārskatu, tostarp atbilstošos izdevumus un budžetu, kas atvēlēts kopīgiem uzaicinājumiem ar citām Eiropas partnerībām; |
| --- | --- |

p)

novērtē un apstiprina konsolidēto gada darbības pārskatu, tostarp atbilstošos izdevumus un budžetu, kas atvēlēts kopīgiem uzaicinājumiem ar citām Eiropas partnerībām;

| q) | sniedz atzinumu par kopuzņēmuma finanšu pārskatiem; |
| --- | --- |

q)

sniedz atzinumu par kopuzņēmuma finanšu pārskatiem;

| r) | pēc vajadzības organizē kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūras izveidošanu; |
| --- | --- |

r)

pēc vajadzības organizē kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūras izveidošanu;

| s) | pēc izpilddirektora ieteikuma apstiprina Programmu biroja organizatorisko struktūru; |
| --- | --- |

s)

pēc izpilddirektora ieteikuma apstiprina Programmu biroja organizatorisko struktūru;

| t) | pēc izpilddirektora ieteikuma apstiprina kopuzņēmuma komunikācijas politiku; |
| --- | --- |

t)

pēc izpilddirektora ieteikuma apstiprina kopuzņēmuma komunikācijas politiku;

| u) | ja vien regulas otrajā daļā nav noteikts citādi, apstiprina finansējumam atlasīto darbību sarakstu; |
| --- | --- |

u)

ja vien regulas otrajā daļā nav noteikts citādi, apstiprina finansējumam atlasīto darbību sarakstu;

| v) | pieņem īstenošanas noteikumus, lai īstenotu Civildienesta noteikumus un CEOS saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

v)

pieņem īstenošanas noteikumus, lai īstenotu Civildienesta noteikumus un CEOS saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. panta 2. punktu;

| w) | pieņem noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu uz kopuzņēmumiem vai stažieru izmantošanu; |
| --- | --- |

w)

pieņem noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu uz kopuzņēmumiem vai stažieru izmantošanu;

| x) | pēc vajadzības papildus 14. pantā minētajām kopuzņēmuma struktūrām uz noteiktu laikposmu un konkrēta mērķa sasniegšanai izveido padomdevējas vai darba grupas, arī sadarbojoties ar citiem kopuzņēmumiem; |
| --- | --- |

x)

pēc vajadzības papildus 14. pantā minētajām kopuzņēmuma struktūrām uz noteiktu laikposmu un konkrēta mērķa sasniegšanai izveido padomdevējas vai darba grupas, arī sadarbojoties ar citiem kopuzņēmumiem;

| y) | attiecīgā gadījumā iesniedz Komisijai pieprasījumus grozīt šo regulu; |
| --- | --- |

y)

attiecīgā gadījumā iesniedz Komisijai pieprasījumus grozīt šo regulu;

| z) | lūdz kopuzņēmuma zinātniskajai padomdevējai struktūrai vai tās locekļiem zinātniskās konsultācijas vai analīzi par īpašiem jautājumiem, tostarp par norisēm saistītās nozarēs; |
| --- | --- |

z)

lūdz kopuzņēmuma zinātniskajai padomdevējai struktūrai vai tās locekļiem zinātniskās konsultācijas vai analīzi par īpašiem jautājumiem, tostarp par norisēm saistītās nozarēs;

| a1) | pēc izpilddirektora ieteikuma līdz 2023. gada beigām pieņem plānu par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma piešķiršanas kopuzņēmumam pakāpenisku izbeigšanu; |
| --- | --- |

a1)

pēc izpilddirektora ieteikuma līdz 2023. gada beigām pieņem plānu par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma piešķiršanas kopuzņēmumam pakāpenisku izbeigšanu;

| b1) | nodrošina jebkura tāda uzdevuma izpildi, kas nav īpaši uzticēts konkrētai kopuzņēmuma struktūrai, taču valde var uzticēt šādu uzdevumu citai attiecīgā kopuzņēmuma struktūrai. |
| --- | --- |

b1)

nodrošina jebkura tāda uzdevuma izpildi, kas nav īpaši uzticēts konkrētai kopuzņēmuma struktūrai, taču valde var uzticēt šādu uzdevumu citai attiecīgā kopuzņēmuma struktūrai.

3.   Uz kopuzņēmuma valdi var attiecināt arī īpašus noteikumus, kas izklāstīti regulas otrajā daļā.

4.   Valde saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. panta 2. punktu pieņem lēmumu, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un CEOS 6. pantu, ar kuru tā izpilddirektoram deleģē attiecīgās iecēlējinstitūcijas pilnvaras un paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem minēto pilnvaru deleģējumu var apturēt. Izpilddirektors ir pilnvarots minētās pilnvaras deleģēt citai personai.

5.   Valde pirms balsošanas īpaši ņem vērā valstu pārstāvju grupas atzinumus, ieteikumus un priekšlikumus, ja tādi ir. Valde bez liekas kavēšanās informē valstu pārstāvju grupu par pasākumiem, ko tā veikusi pēc šādiem atzinumiem, ieteikumiem vai priekšlikumiem, vai sniedz pamatojumu, ja turpmāki pasākumi nav veikti.

2. iedaļa

Izpilddirektors

18. pants

Izpilddirektora iecelšana amatā, atbrīvošana no amata un pilnvaru termiņa pagarināšana

1.   Komisija ierosina izpilddirektora amata kandidātu sarakstu – vēlams, vismaz trīs kandidātus – pēc apspriešanās ar kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība. Šādas apspriešanās vajadzībām no katra veida kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, ieceļ vienu pārstāvi, kā arī vienu novērotāju valdes vārdā.

2.   Izpilddirektoru ieceļ valde, pamatojoties uz nopelniem un prasmēm un izraugoties viņu no Komisijas ierosināta kandidātu saraksta atklātā un pārredzamā atlases procedūrā, kurā ievēro dzimumu līdzsvara principu.

3.   Izpilddirektors ir personāla loceklis un tiek nodarbināts kā kopuzņēmuma pagaidu darbinieks saskaņā ar CEOS 2. panta a) punktu.

Slēdzot līgumu ar izpilddirektoru, kopuzņēmumu pārstāv valdes priekšsēdētājs.

4.   Izpilddirektora pilnvaru laiks ir četri gadi. Līdz minētā laikposma beigām Komisija pēc apspriešanās ar dalībniekiem, kas nav Savienība, novērtē izpilddirektora darbības rezultātus un kopuzņēmuma turpmākos uzdevumus un problēmas.

5.   Kopuzņēmuma valde, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 4. punktā minētais novērtējums, var vienu reizi pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus.

6.   Izpilddirektors, kura pilnvaru termiņš ir ticis pagarināts, nevar piedalīties citā atlases procedūrā uz to pašu amata vietu.

7.   Izpilddirektoru var atbrīvot no amata tikai ar lēmumu, kuru pieņem valde, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un pēc apspriešanās ar valstu pārstāvju grupu un kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība.

19. pants

Izpilddirektora uzdevumi

1.   Izpilddirektors ir galvenā izpildpersona, kas atbild par kopuzņēmuma ikdienas vadību saskaņā ar valdes lēmumiem. Viņš sniedz valdei visu tās funkciju pildīšanai vajadzīgo informāciju. Neskarot attiecīgās Savienības iestāžu un valdes kompetences, izpilddirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai citas struktūras norādījumus.

2.   Izpilddirektors ir kopuzņēmuma juridiskais pārstāvis. Viņš ir pakļauts kopuzņēmuma valdei.

3.   Izpilddirektors atbild par kopuzņēmuma budžeta izpildi un nodrošina koordināciju starp dažādām kopuzņēmuma struktūrām un dienestiem.

4.   Izpilddirektors veic šādus uzdevumus kopuzņēmuma vajadzībām:

| a) | nodrošina ilgtspējīgu un efektīvu kopuzņēmuma pārvaldību un efektīvu darba programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

nodrošina ilgtspējīgu un efektīvu kopuzņēmuma pārvaldību un efektīvu darba programmas īstenošanu;

| b) | sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē gada budžeta projektu un štatu sarakstu; |
| --- | --- |

b)

sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē gada budžeta projektu un štatu sarakstu;

| c) | sagatavo un – pēc tam, kad ir ņemts vērā valstu pārstāvju grupas vai attiecīgi Publisko iestāžu padomes atzinums, – iesniedz pieņemšanai valdē kopuzņēmuma darba programmu un atbilstošās izdevumu tāmes, lai īstenotu stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu; |
| --- | --- |

c)

sagatavo un – pēc tam, kad ir ņemts vērā valstu pārstāvju grupas vai attiecīgi Publisko iestāžu padomes atzinums, – iesniedz pieņemšanai valdē kopuzņēmuma darba programmu un atbilstošās izdevumu tāmes, lai īstenotu stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu;

| d) | iesniedz valdei atzinuma saņemšanai kopuzņēmuma gada pārskatus; |
| --- | --- |

d)

iesniedz valdei atzinuma saņemšanai kopuzņēmuma gada pārskatus;

| e) | sagatavo un iesniedz valdei novērtēšanai un apstiprināšanai konsolidēto gada darbības pārskatu, tostarp informāciju par atbilstošajiem izdevumiem un dalībnieku, kas nav Savienība, ieguldījumiem, kuri minēti 11. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

e)

sagatavo un iesniedz valdei novērtēšanai un apstiprināšanai konsolidēto gada darbības pārskatu, tostarp informāciju par atbilstošajiem izdevumiem un dalībnieku, kas nav Savienība, ieguldījumiem, kuri minēti 11. panta 1. punktā;

| f) | uzrauga 11. panta 1. punktā minētos ieguldījumus, regulāri ziņo valdei par progresu mērķrādītāju sasniegšanā un vajadzības gadījumā ierosina stāvokļa uzlabošanas vai korektīvus pasākumus; |
| --- | --- |

f)

uzrauga 11. panta 1. punktā minētos ieguldījumus, regulāri ziņo valdei par progresu mērķrādītāju sasniegšanā un vajadzības gadījumā ierosina stāvokļa uzlabošanas vai korektīvus pasākumus;

| g) | uzrauga to pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir piesaistīt jaunpienācējus, jo īpaši MVU, augstākās izglītības iestādes un pētniecības organizācijas; |
| --- | --- |

g)

uzrauga to pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir piesaistīt jaunpienācējus, jo īpaši MVU, augstākās izglītības iestādes un pētniecības organizācijas;

| h) | nodibina oficiālu un regulāru sadarbību ar Eiropas partnerībām, kas norādītas stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā, saskaņā ar valdes norādīto stratēģisko ievirzi; |
| --- | --- |

h)

nodibina oficiālu un regulāru sadarbību ar Eiropas partnerībām, kas norādītas stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā, saskaņā ar valdes norādīto stratēģisko ievirzi;

| i) | pēc priekšsēdētāja aicinājuma regulāri informē attiecīgo pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” Programmas komitejas sastāvu, papildus Komisijas pienākumam informēt Programmas komiteju saskaņā ar īpašās programmas, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, 14. panta 7. punktu un III pielikumu, un jo īpaši – pirms kopuzņēmuma darba programmas pieņemšanas – saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punkta piemērošanu; |
| --- | --- |

i)

pēc priekšsēdētāja aicinājuma regulāri informē attiecīgo pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” Programmas komitejas sastāvu, papildus Komisijas pienākumam informēt Programmas komiteju saskaņā ar īpašās programmas, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, 14. panta 7. punktu un III pielikumu, un jo īpaši – pirms kopuzņēmuma darba programmas pieņemšanas – saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punkta piemērošanu;

| j) | iesniedz valdei vai attiecīgi Publisko iestāžu padomei apstiprināšanai to darbību sarakstu, kas kopuzņēmumam jāizraugās finansēšanai; |
| --- | --- |

j)

iesniedz valdei vai attiecīgi Publisko iestāžu padomei apstiprināšanai to darbību sarakstu, kas kopuzņēmumam jāizraugās finansēšanai;

| k) | novērtē asociēto dalībnieku pieteikumus kopuzņēmumam pēc atklāta uzaicinājuma izteikt ieinteresētību un iesniedz valdei priekšlikumus par asociētajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

k)

novērtē asociēto dalībnieku pieteikumus kopuzņēmumam pēc atklāta uzaicinājuma izteikt ieinteresētību un iesniedz valdei priekšlikumus par asociētajiem dalībniekiem;

| l) | regulāri informē pārējās kopuzņēmuma struktūras par visiem jautājumiem, kas skar to uzdevumus; |
| --- | --- |

l)

regulāri informē pārējās kopuzņēmuma struktūras par visiem jautājumiem, kas skar to uzdevumus;

| m) | savas kompetences ietvaros paraksta individuālus dotācijas nolīgumus un lēmumus kopuzņēmuma vārdā; |
| --- | --- |

m)

savas kompetences ietvaros paraksta individuālus dotācijas nolīgumus un lēmumus kopuzņēmuma vārdā;

| n) | paraksta iepirkuma līgumus kopuzņēmuma vārdā; |
| --- | --- |

n)

paraksta iepirkuma līgumus kopuzņēmuma vārdā;

| o) | valdes uzraudzībā un attiecīgā gadījumā koordinācijā ar padomdevējām struktūrām – saskaņā ar 171. pantu nodrošina programmas pārraudzību un progresa novērtēšanu salīdzinājumā ar attiecīgiem ietekmes rādītājiem un kopuzņēmuma konkrētajiem mērķiem, kas noteikti regulas otrajā daļā; |
| --- | --- |

o)

valdes uzraudzībā un attiecīgā gadījumā koordinācijā ar padomdevējām struktūrām – saskaņā ar 171. pantu nodrošina programmas pārraudzību un progresa novērtēšanu salīdzinājumā ar attiecīgiem ietekmes rādītājiem un kopuzņēmuma konkrētajiem mērķiem, kas noteikti regulas otrajā daļā;

| p) | īsteno kopuzņēmuma komunikācijas politiku; |
| --- | --- |

p)

īsteno kopuzņēmuma komunikācijas politiku;

| q) | organizē, virza un pārrauga kopuzņēmuma darbības un personālu valdes deleģējuma ietvaros; |
| --- | --- |

q)

organizē, virza un pārrauga kopuzņēmuma darbības un personālu valdes deleģējuma ietvaros;

| r) | izveido efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu un nodrošina tās darbību, kā arī ziņo valdei par visām būtiskajām izmaiņām šajā sistēmā; |
| --- | --- |

r)

izveido efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu un nodrošina tās darbību, kā arī ziņo valdei par visām būtiskajām izmaiņām šajā sistēmā;

| s) | aizsargā Savienības un citu dalībnieku finanšu intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot summas, kas ir nepamatoti izmaksātas, un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus; |
| --- | --- |

s)

aizsargā Savienības un citu dalībnieku finanšu intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot summas, kas ir nepamatoti izmaksātas, un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus;

| t) | nodrošina riska novērtēšanu un riska pārvaldību kopuzņēmumam; |
| --- | --- |

t)

nodrošina riska novērtēšanu un riska pārvaldību kopuzņēmumam;

| u) | veic visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērtētu kopuzņēmuma panākumus tā mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

u)

veic visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērtētu kopuzņēmuma panākumus tā mērķu sasniegšanā;

| v) | sagatavo un iesniedz valdei pieņemšanai plānu par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma piešķiršanas kopuzņēmumam pakāpenisku izbeigšanu; |
| --- | --- |

v)

sagatavo un iesniedz valdei pieņemšanai plānu par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma piešķiršanas kopuzņēmumam pakāpenisku izbeigšanu;

| w) | veic jebkurus citus uzdevumus, ko viņam uzticējusi vai deleģējusi valde vai kas var tikt prasīti saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

w)

veic jebkurus citus uzdevumus, ko viņam uzticējusi vai deleģējusi valde vai kas var tikt prasīti saskaņā ar šo regulu;

| x) | ir pilnvarots deleģēt savas pilnvaras citiem personāla locekļiem, ievērojot noteikumus, kas jāpieņem saskaņā ar 17. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

x)

ir pilnvarots deleģēt savas pilnvaras citiem personāla locekļiem, ievērojot noteikumus, kas jāpieņem saskaņā ar 17. panta 4. punktu.

5.   Izpilddirektoram var būt piemērojami arī īpaši noteikumi, kas izklāstīti regulas otrajā daļā.

6.   Izpilddirektors izveido Programmu biroju, kas viņa atbildībā veic visus no šīs regulas izrietošos kopuzņēmuma atbalsta uzdevumus. Programmu biroju veido kopuzņēmuma personāls, un tas galvenokārt veic šādus uzdevumus:

| a) | sniedz atbalstu pienācīgas grāmatvedības sistēmas izveidē un pārvaldībā atbilstīgi kopuzņēmuma finanšu noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

sniedz atbalstu pienācīgas grāmatvedības sistēmas izveidē un pārvaldībā atbilstīgi kopuzņēmuma finanšu noteikumiem;

| b) | pārvalda kopuzņēmuma darba programmas īstenošanu visā īstenošanas ciklā; |
| --- | --- |

b)

pārvalda kopuzņēmuma darba programmas īstenošanu visā īstenošanas ciklā;

| c) | sniedz kopuzņēmuma dalībniekiem un tā struktūrām visu būtisko un savlaicīgo informāciju un atbalstu, kas tiem nepieciešams pienākumu veikšanai; |
| --- | --- |

c)

sniedz kopuzņēmuma dalībniekiem un tā struktūrām visu būtisko un savlaicīgo informāciju un atbalstu, kas tiem nepieciešams pienākumu veikšanai;

| d) | rīkojas kā kopuzņēmuma struktūru sekretariāts un sniedz atbalstu valdes izveidotajām padomdevējām grupām, ja tādas ir. |
| --- | --- |

d)

rīkojas kā kopuzņēmuma struktūru sekretariāts un sniedz atbalstu valdes izveidotajām padomdevējām grupām, ja tādas ir.

3. iedaļa

Padomdevējas struktūras

20. pants

Valstu pārstāvju grupa

1.   Izņemot gadījumus, kad dalībvalstis un asociētās valstis piedalās kopuzņēmumā kā dalībnieki vai dalībnieku sastāvā esoši subjekti, kopuzņēmumi, ievērojot šā panta noteikumus, izveido valstu pārstāvju grupu, kā norādīts regulas otrajā daļā.

2.   Valstu pārstāvju grupas sastāvā ir ne vairāk kā divi pārstāvji un ne vairāk kā divi aizstājēji no katras dalībvalsts un no katras asociētās valsts. Valstu pārstāvju grupa no savu locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku.

3.   Valstu pārstāvju grupa sanāk vismaz divas reizes gadā. Sanāksmes sasauc priekšsēdētājs vai vismaz viena trešdaļa valstu pārstāvju grupas locekļu. Valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors vai viņu pārstāvji pēc valstu pārstāvju grupas priekšsēdētāja pieprasījuma piedalās sanāksmēs kā novērotāji, nolūkā sniegt informāciju par konkrētiem jautājumiem.

4.   Valstu pārstāvju grupas sanāksmes var reglamentēt attiecīgi īpaši noteikumi, kas izklāstīti regulas otrajā daļā.

5.   Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētājs var uzaicināt citas personas piedalīties tās sanāksmēs kā novērotājas, jo īpaši attiecīgo Savienības federālo vai reģionālo iestāžu pārstāvjus, augstākās izglītības iestāžu un organizāciju, kas veic pētniecību, pārstāvjus, MVU apvienību vai nozares apvienību pārstāvjus un citu kopuzņēmuma struktūru pārstāvjus.

6.   Valstu pārstāvju grupas sanāksmju darba kārtību un pavaddokumentus izplata pietiekamu laiku iepriekš, lai nodrošinātu atbilstošu katras dalībvalsts un asociētās valsts pārstāvību. Darba kārtību savlaicīgi nosūta arī valdei zināšanai.

7.   Ar valstu pārstāvju grupu apspriežas un jo īpaši tā izskata informāciju un sniedz atzinumus par šādiem jautājumiem:

| a) | kopuzņēmuma panākumi programmu īstenošanā un tā mērķu sasniegšana, un gaidāmā ietekme pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, tostarp informācija par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un saņemtajiem priekšlikumiem, kā arī par priekšlikumu izvērtēšanas procesu; |
| --- | --- |

a)

kopuzņēmuma panākumi programmu īstenošanā un tā mērķu sasniegšana, un gaidāmā ietekme pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, tostarp informācija par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un saņemtajiem priekšlikumiem, kā arī par priekšlikumu izvērtēšanas procesu;

| b) | stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas vai līdzvērtīga dokumenta atjaunināšana atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskajai plānošanai un citiem Savienības un dalībvalstu finansēšanas instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas vai līdzvērtīga dokumenta atjaunināšana atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskajai plānošanai un citiem Savienības un dalībvalstu finansēšanas instrumentiem;

| c) | saiknes ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un citām Savienības, valstu un – attiecīgā gadījumā – reģionālām iniciatīvām, tostarp kohēzijas politikas fondiem, atbilstoši pārdomātas specializācijas stratēģijām; |
| --- | --- |

c)

saiknes ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un citām Savienības, valstu un – attiecīgā gadījumā – reģionālām iniciatīvām, tostarp kohēzijas politikas fondiem, atbilstoši pārdomātas specializācijas stratēģijām;

| d) | darba programmu projekti, tostarp uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturs, jo īpaši attiecībā uz zemāka TGL pētniecības tēmām, kas iekļautas darba programmas projektā, un atbilstības kritēriju piemērošanu; |
| --- | --- |

d)

darba programmu projekti, tostarp uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturs, jo īpaši attiecībā uz zemāka TGL pētniecības tēmām, kas iekļautas darba programmas projektā, un atbilstības kritēriju piemērošanu;

| e) | MVU, jaunuzņēmumu, augstākās izglītības iestāžu un pētniecības organizāciju iesaiste un pasākumi, kas veikti, lai veicinātu jaunpienācēju līdzdalību; |
| --- | --- |

e)

MVU, jaunuzņēmumu, augstākās izglītības iestāžu un pētniecības organizāciju iesaiste un pasākumi, kas veikti, lai veicinātu jaunpienācēju līdzdalību;

| f) | darbības, kas veiktas rezultātu izplatīšanai un izmantošanai visā vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

f)

darbības, kas veiktas rezultātu izplatīšanai un izmantošanai visā vērtību ķēdē;

| g) | gada darbības pārskats. |
| --- | --- |

g)

gada darbības pārskats.

8.   Lai panāktu 17. panta 2. punkta l) apakšpunktā minēto saskaņoto nostāju, valstu pārstāvju grupā ietver tikai dalībvalstis. Valstu pārstāvju grupas reglamentā sīkāk precizē procedūru, saskaņā ar kuru vienojas par minēto nostāju.

9.   Ja piemērojams, valstu pārstāvju grupa arī regulāri ziņo valdei un darbojas kā saskarpunkts ar kopuzņēmumu šādos jautājumos:

| a) | attiecīgo valsts vai reģionālo pētniecības un inovācijas programmu statuss un iespējamo sadarbības jomu apzināšana, tostarp konkrētas darbības, kas veiktas vai ko plānots veikt attiecīgo tehnoloģiju un inovatīvo risinājumu izvēršanai un pārņemšanai; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo valsts vai reģionālo pētniecības un inovācijas programmu statuss un iespējamo sadarbības jomu apzināšana, tostarp konkrētas darbības, kas veiktas vai ko plānots veikt attiecīgo tehnoloģiju un inovatīvo risinājumu izvēršanai un pārņemšanai;

| b) | konkrēti pasākumi, ko veic valsts vai reģionālā līmenī saistībā ar informācijas izplatīšanas pasākumiem, specializētiem tehniskiem darbsemināriem un komunikācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

konkrēti pasākumi, ko veic valsts vai reģionālā līmenī saistībā ar informācijas izplatīšanas pasākumiem, specializētiem tehniskiem darbsemināriem un komunikācijas pasākumiem;

| c) | konkrēti pasākumi valsts vai reģionālā līmenī attiecībā uz izvēršanas pasākumiem, kas saistīti ar katru attiecīgo kopuzņēmumu; |
| --- | --- |

c)

konkrēti pasākumi valsts vai reģionālā līmenī attiecībā uz izvēršanas pasākumiem, kas saistīti ar katru attiecīgo kopuzņēmumu;

| d) | valstu vai reģionālas rīcībpolitikas un iniciatīvas ar mērķi nodrošināt papildināmību attiecībā uz kopuzņēmuma stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un gada darba programmām. |
| --- | --- |

d)

valstu vai reģionālas rīcībpolitikas un iniciatīvas ar mērķi nodrošināt papildināmību attiecībā uz kopuzņēmuma stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un gada darba programmām.

10.   Valstu pārstāvju grupa katra kalendārā gada beigās iesniedz ziņojumu, kurā izklāsta valsts vai reģionālās rīcībpolitikas kopuzņēmuma darbības jomā un nosaka konkrētus veidus sadarbībai ar kopuzņēmuma finansētajām darbībām.

11.   Valstu pārstāvju grupa pēc savas iniciatīvas var sniegt valdei vai izpilddirektoram atzinumus, ieteikumus vai priekšlikumus par tehniskiem, pārvaldības un finansiāliem jautājumiem, kā arī par darba programmām un citiem dokumentiem, jo īpaši tad, ja minētie jautājumi skar valstu vai reģionu intereses.

12.   Valstu pārstāvju grupa regulāri saņem savlaicīgu un attiecīgu informāciju, kurā ietverts sadalījums pa valstīm, citu datu starpā arī par pieteikumu iesniegšanu un dalību kopuzņēmuma finansētajās netiešajās darbībās, par katra uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus un projekta īstenošanas izvērtēšanas rezultātiem, par sinerģiju ar citām attiecīgām Savienības programmām un citām Eiropas partnerībām, par papildu pasākumiem, par saistībās apsolītajiem un faktiski sniegtajiem finansiālajiem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā un par kopuzņēmuma budžeta izpildi.

13.   Valstu pārstāvju grupa pieņem savu reglamentu, pienācīgi ņemot vērā 33. un 42. pantu.

14.   Viens vai vairāki kopuzņēmumi var izveidot kopīgu valstu pārstāvju grupu saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti regulas otrajā daļā.

21. pants

Zinātniskās konsultācijas

1.   Ja vien regulas otrajā daļā nav noteikts citādi, kopuzņēmumi lūdz neatkarīgas zinātniskas konsultācijas šādos veidos:

| a) | tās sniedz zinātniska padomdevēja struktūra, kas kopuzņēmumam jāizveido saskaņā ar attiecīgajiem regulas otrajā daļā izklāstītajiem noteikumiem un ievērojot šā panta noteikumus; vai |
| --- | --- |

a)

tās sniedz zinātniska padomdevēja struktūra, kas kopuzņēmumam jāizveido saskaņā ar attiecīgajiem regulas otrajā daļā izklāstītajiem noteikumiem un ievērojot šā panta noteikumus; vai

| b) | neatkarīgi eksperti pēc valdes ad hoc lūgumiem sniedz kopuzņēmumam konsultācijas par konkrētiem jautājumiem. |
| --- | --- |

b)

neatkarīgi eksperti pēc valdes ad hoc lūgumiem sniedz kopuzņēmumam konsultācijas par konkrētiem jautājumiem.

2.   Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļu sastāvā nodrošina līdzsvarotu ekspertu pārstāvību kopuzņēmuma pasākumu darbības jomā, tostarp dzimumu un ģeogrāfisko līdzsvaru. Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļiem visiem kopā ir nepieciešamās kompetences un zinātība, kas aptver konkrēto tehnisko jomu, lai sniegtu kopuzņēmumam uz zinātni balstītus ieteikumus, ņemot vērā šādu ieteikumu ietekmi uz klimatu un vidi, kā arī to sociālekonomisko ietekmi un kopuzņēmuma mērķus.

3.   Uz zinātniskās padomdevējas struktūras locekļiem, kā arī pieaicinātajiem novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas pienākums, kas saskaņā ar Līgumiem un to īstenošanas noteikumiem attiecas uz visiem iestāžu locekļiem un to personālu, kā arī Komisijas drošības noteikumi, kas attiecas uz sensitīvās neklasificētās un Savienības klasificētās informācijas aizsardzību un ir noteikti attiecīgi Komisijas Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 (31) un (ES, Euratom) 2015/444 (32).

4.   Valde izveido atklātu atlases procesu, tostarp nosaka īpašus kritērijus, kopuzņēmuma zinātniskās padomdevējas struktūras sastāvam un ieceļ tās locekļus. Valde ņem vērā iespējamos kandidātus, ko ierosina valstu pārstāvju grupa.

5.   Zinātniskā padomdevēja struktūra ieceļ savu priekšsēdētāju no savu locekļu vidus.

6.   Zinātniskā padomdevēja struktūra sanāk vismaz divas reizes gadā, un sanāksmes sasauc priekšsēdētājs. Priekšsēdētājs var pieaicināt citas personas piedalīties sanāksmēs kā novērotājas. Zinātniskā padomdevēja struktūra pieņem savu reglamentu. Sanāksmju darba kārtību savlaicīgi dara publiski pieejamu attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

7.   Zinātniskā padomdevēja struktūra veic šādus uzdevumus:

| a) | konsultē par zinātniskajām prioritātēm, kam jāpievēršas darba programmās, tostarp par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus tvērumu, atbilstoši stratēģiskajai pētniecības un inovācijas programmai un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskajai plānošanai; |
| --- | --- |

a)

konsultē par zinātniskajām prioritātēm, kam jāpievēršas darba programmās, tostarp par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus tvērumu, atbilstoši stratēģiskajai pētniecības un inovācijas programmai un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskajai plānošanai;

| b) | konsultē par zinātniskajiem sasniegumiem, kas jāizklāsta gada darbības pārskatā; |
| --- | --- |

b)

konsultē par zinātniskajiem sasniegumiem, kas jāizklāsta gada darbības pārskatā;

| c) | ņemot vērā stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas un individuālu darbību progresu, vajadzības gadījumā iesaka valdei korektīvus vai pārorientēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

c)

ņemot vērā stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas un individuālu darbību progresu, vajadzības gadījumā iesaka valdei korektīvus vai pārorientēšanas pasākumus;

| d) | sniedz neatkarīgas konsultācijas un zinātnisku analīzi par konkrētiem jautājumiem, kā to pieprasa valde, jo īpaši attiecībā uz norisēm saistītās nozarēs, vai lai atbalstītu potenciālo asociēto dalībnieku un ieguldījuma partneru pieteikumu izvērtēšanu; |
| --- | --- |

d)

sniedz neatkarīgas konsultācijas un zinātnisku analīzi par konkrētiem jautājumiem, kā to pieprasa valde, jo īpaši attiecībā uz norisēm saistītās nozarēs, vai lai atbalstītu potenciālo asociēto dalībnieku un ieguldījuma partneru pieteikumu izvērtēšanu;

| e) | ja tā ir norādīts regulas otrajā daļā – izvērtē kopuzņēmuma finansēto tehnoloģiju un inovācijas darbību rezultātus un ziņo valdei; |
| --- | --- |

e)

ja tā ir norādīts regulas otrajā daļā – izvērtē kopuzņēmuma finansēto tehnoloģiju un inovācijas darbību rezultātus un ziņo valdei;

| f) | ja tā ir norādīts regulas otrajā daļā – piedalās nozares integrācijas komitejās, kas īpaši izveidotas starp pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” paredzētām Eiropas partnerībām, lai nodrošinātu sinerģiju; |
| --- | --- |

f)

ja tā ir norādīts regulas otrajā daļā – piedalās nozares integrācijas komitejās, kas īpaši izveidotas starp pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” paredzētām Eiropas partnerībām, lai nodrošinātu sinerģiju;

| g) | veic jebkādus citus uzdevumus, kas norādīti regulas otrajā daļā. |
| --- | --- |

g)

veic jebkādus citus uzdevumus, kas norādīti regulas otrajā daļā.

8.   Pēc katras zinātniskās padomdevējas struktūras sanāksmes tās priekšsēdētājs iesniedz valdei ziņojumu, kurā izklāstīti struktūras un tās locekļu atzinumi par sanāksmē apspriestajiem jautājumiem. Ziņojumu pēc iespējas dara publiski pieejamu attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

9.   Zinātniskā padomdevēja struktūra var pēc savas iniciatīvas ieteikt valdei apspriesties ar to par īpašiem aspektiem, uz kuriem neattiecas uzdevumi, kas izklāstīti 7. punktā. Ziņojumu pēc iespējas dara publiski pieejamu attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

10.   Ja zinātniskās padomdevēju struktūras ieteikumi par darba programmu un stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu netiek ņemti vērā, to informē par vērā neņemšanas iemesliem.

22. pants

Ieinteresēto personu grupa

1.   Kopuzņēmumi var izveidot ieinteresēto personu grupu saskaņā ar attiecīgajiem regulas otrās daļas noteikumiem un ievērojot šo pantu.

2.   Ieinteresēto personu grupā var piedalīties visas publiskā un privātā sektora ieinteresētās personas, tostarp organizētas grupas, kas darbojas kopuzņēmuma jomā, starptautiskas interešu grupas no dalībvalstīm, asociētajām valstīm vai no citām valstīm.

3.   Valde nosaka konkrētos kritērijus un atlases procesu ieinteresēto personu grupas sastāva izveidei, un tās mērķis ir līdzsvarota pārstāvība ģeogrāfiskā sadalījuma, dzimuma, nozares un ieinteresēto personu kompetences ziņā. Attiecīgā gadījumā valde ņem vērā iespējamos kandidātus, ko ierosina valstu pārstāvju grupa.

4.   Ieinteresēto personu grupu regulāri informē par kopuzņēmuma pasākumiem un uzaicina sniegt komentārus par kopuzņēmuma plānotajām iniciatīvām.

5.   Ieinteresēto personu grupas sanāksmes sasauc izpilddirektors.

6.   Izpilddirektors var ieteikt valdei apspriesties ar ieinteresēto personu grupu par konkrētiem jautājumiem. Ja notiek šāda apspriešanās, pēc attiecīgajām apspriedēm ieinteresēto personu grupā iesniedz ziņojumu valdei un valstu pārstāvju grupai un dara publiski pieejamu attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

4. NODAĻA

Finanšu un darbības noteikumi

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

23. pants

Dalības ierobežošanas saskaņota piemērošana

Kopuzņēmumi nodrošina saskaņotību ar pieeju, kuru izmanto saskaņā ar īpašās programmas, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu pieņemtās pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darba programmas ietvaros finansētām darbībām attiecībā uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punkta piemērošanu, kā arī ar Savienības tiesību aktiem un norādījumiem, kas ir svarīgi tā piemērošanā saistībā ar līdzīgiem jautājumiem attiecīgā kopuzņēmuma darba programmā.

24. pants

Noteikumi, kas piemērojami kopuzņēmumu finansētajiem pasākumiem

1.   Darbībām, ko kopuzņēmumi finansē pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, piemēro pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu. Saskaņā ar minēto regulu katru kopuzņēmumu uzskata par finansēšanas struktūru, un katrs kopuzņēmums sniedz finansiālu atbalstu netiešajām darbībām atbilstoši minētās regulas 6. pantam.

2.   Darbībām, ko kopuzņēmumi finansē pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, var arī piemērot īpašus noteikumus, kas izklāstīti regulas otrajā daļā.

3.   Atkāpjoties no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 40. panta 4. punkta a) apakšpunkta, tiesības iebilst attiecas arī uz dalībniekiem, kas rada rezultātus, par kuriem nav saņemts finansējums no kopuzņēmuma.

25. pants

Darbības un finanšu plānošana

1.   Izpilddirektors iesniedz valdei pieņemšanai darba programmas projektu.

2.   Darba programmu pieņem līdz tā gada beigām, pēc kura tā tiek īstenota. Darba programmu un uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” tīmekļa vietnē, un, lai veicinātu saskaņotību ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējo stratēģiju, tos informatīvos nolūkos dara zināmus attiecīgajam Programmas komitejas sastāvam.

3.   Izpilddirektors sagatavo gada budžeta projektu nākamajam gadam un iesniedz to valdei pieņemšanai.

4.   Konkrēta gada budžetu valde pieņem līdz tā gada beigām, pēc kura tas tiek izpildīts.

5.   Gada budžetu pielāgo, lai ņemtu vērā Savienības finansiālā ieguldījuma summu, kas noteikta Savienības budžetā, un attiecīgā gadījumā to finansiālo ieguldījumu summas, kurus veic dalībnieki, kas nav Savienība, un ieguldījuma partneri, ja tādi ir.

26. pants

Ziņošana par darbību un finansēm

1.   Izpilddirektors iesniedz valdei konsolidētu gada darbības pārskatu par savu pienākumu izpildi saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem. Konsolidēto gada darbības pārskatu savlaicīgi publisko attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

2.   Konsolidētajā gada darbības pārskatā cita starpā ietver informāciju par šādiem jautājumiem:

| a) | veiktās pētniecības, inovācijas un citas darbības un atbilstošie izdevumi; |
| --- | --- |

a)

veiktās pētniecības, inovācijas un citas darbības un atbilstošie izdevumi;

| b) | iesniegtie priekšlikumi, tostarp sadalījums pa valstīm, kurās tiesību subjekti ir iedibināti, un pa dalībnieku veidiem, jo īpaši MVU un jaunpienācēji; |
| --- | --- |

b)

iesniegtie priekšlikumi, tostarp sadalījums pa valstīm, kurās tiesību subjekti ir iedibināti, un pa dalībnieku veidiem, jo īpaši MVU un jaunpienācēji;

| c) | finansēšanai izraudzītās netiešās darbības, tostarp to sadalījums pa dalībnieku veidiem, ieskaitot MVU, un pa valstīm, norādot attiecīgā kopuzņēmuma ieguldījumu atsevišķajos dalībniekos un darbībās; |
| --- | --- |

c)

finansēšanai izraudzītās netiešās darbības, tostarp to sadalījums pa dalībnieku veidiem, ieskaitot MVU, un pa valstīm, norādot attiecīgā kopuzņēmuma ieguldījumu atsevišķajos dalībniekos un darbībās;

| d) | informācija par kopuzņēmumu atvērtību, ietverot sadarbības saikņu uzraudzību; |
| --- | --- |

d)

informācija par kopuzņēmumu atvērtību, ietverot sadarbības saikņu uzraudzību;

| e) | papildu pasākumi, kurus veikuši dalībnieki, kas nav Savienība, tostarp sadalījums pa valstīm, kurās ir iedibināti privātie dalībnieki, to sastāvā esošie subjekti vai saistītie subjekti; |
| --- | --- |

e)

papildu pasākumi, kurus veikuši dalībnieki, kas nav Savienība, tostarp sadalījums pa valstīm, kurās ir iedibināti privātie dalībnieki, to sastāvā esošie subjekti vai saistītie subjekti;

| f) | sadarbība ar citām Eiropas partnerībām, tostarp kopīgi uzaicinājumi, un sinerģija starp kopuzņēmuma darbībām un valstu vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām. |
| --- | --- |

f)

sadarbība ar citām Eiropas partnerībām, tostarp kopīgi uzaicinājumi, un sinerģija starp kopuzņēmuma darbībām un valstu vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām.

3.   Kopuzņēmuma grāmatvedis nosūta provizoriskos pārskatus Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem.

4.   Izpilddirektors nosūta ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem.

5.   Budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru veic saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem.

2. iedaļa

Finanšu noteikumi

27. pants

Finanšu noteikumi

1.   Kopuzņēmumi pieņem savus finanšu noteikumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 71. pantu.

2.   Finanšu noteikumus publicē attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

28. pants

Finansējuma avoti

1.   Katru kopuzņēmumu kopīgi finansē Savienība, dalībnieki, kas nav Savienība, un ieguldījuma partneri ar finansiāliem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā operacionālajos pasākumos.

2.   Dalībnieki, kas nav Savienība, vienojas par to, kā sadalīt kopējo ieguldījumu starp tiem saskaņā ar piemērojamiem finanšu noteikumiem.

3.   Kopuzņēmuma darbības izmaksas sedz, izmantojot:

| a) | Savienības finansiālo ieguldījumu; |
| --- | --- |

a)

Savienības finansiālo ieguldījumu;

| b) | finansiālos ieguldījumus, ko sniedz privātie dalībnieki, vai to sastāvā esošie vai saistītie subjekti, ieguldījuma partneri vai starptautiska organizācija, kura ir kopuzņēmuma dalībnieks; |
| --- | --- |

b)

finansiālos ieguldījumus, ko sniedz privātie dalībnieki, vai to sastāvā esošie vai saistītie subjekti, ieguldījuma partneri vai starptautiska organizācija, kura ir kopuzņēmuma dalībnieks;

| c) | attiecīgā gadījumā iesaistīto valstu finansiālos ieguldījumus; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā iesaistīto valstu finansiālos ieguldījumus;

| d) | ieguldījumus natūrā, kas definēti 2. panta 8. punktā. |
| --- | --- |

d)

ieguldījumus natūrā, kas definēti 2. panta 8. punktā.

4.   Saskaņā ar 10. un 11. pantu kopuzņēmuma resursus, kas iekļauti tā budžetā, veido šādi ieguldījumi:

| a) | dalībnieku finansiālie ieguldījumi kopuzņēmumā administratīvo izmaksu segšanai, kurus katru gadu vienādi sadala starp Savienību un dalībniekiem, kas nav Savienība, ja vien kopuzņēmuma dalībnieku konkrētā sastāva dēļ regulas otrajā daļā nav noteikts citādi; |
| --- | --- |

a)

dalībnieku finansiālie ieguldījumi kopuzņēmumā administratīvo izmaksu segšanai, kurus katru gadu vienādi sadala starp Savienību un dalībniekiem, kas nav Savienība, ja vien kopuzņēmuma dalībnieku konkrētā sastāva dēļ regulas otrajā daļā nav noteikts citādi;

| b) | dalībnieku vai ieguldījuma partneru finansiālie ieguldījumi kopuzņēmumā darbības izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

b)

dalībnieku vai ieguldījuma partneru finansiālie ieguldījumi kopuzņēmumā darbības izmaksu segšanai;

| c) | kopuzņēmuma gūtie ieņēmumi; |
| --- | --- |

c)

kopuzņēmuma gūtie ieņēmumi;

| d) | visi pārējie finansiālie ieguldījumi, resursi un ieņēmumi. |
| --- | --- |

d)

visi pārējie finansiālie ieguldījumi, resursi un ieņēmumi.

No šajā punktā minētajiem ieguldījumiem iegūtos procentus uzskata par kopuzņēmuma ieņēmumiem.

5.   Jebkuru neizmantoto daļu no administratīvo izmaksu segšanai paredzētajiem ieguldījumiem var darīt pieejamu, lai segtu attiecīgā kopuzņēmuma darbības izmaksas.

6.   Ja kopuzņēmuma dalībnieks, kas nav Savienība, nepilda savas ieguldījuma saistības, izpilddirektors to rakstveidā informē un nosaka pieņemamu laikposmu, kurā neizpilde jānovērš. Ja, beidzoties minētajam laikposmam, attiecīgais dalībnieks, kas nav Savienība, joprojām nav izpildījis saistības, izpilddirektors informē Komisiju un – attiecīgā gadījumā – iesaistītās valstis par iespējamiem pasākumiem, kas paredzēti 11. panta 8. punktā, bet attiecīgo dalībnieku informē par to, ka tas tiek diskvalificēts no balsošanas valdē saskaņā ar minēto pantu.

7.   Kopuzņēmuma un tā pasākumu resursus izmanto tā mērķu un uzdevumu izpildei.

8.   Kopuzņēmumam pieder visi aktīvi, ko tas radījis vai kas tam nodoti tā mērķu un uzdevumu izpildei.

9.   Ja vien valde nenolemj citādi, ieņēmumus, kas pārsniedz izdevumus, neizmaksā kopuzņēmuma dalībniekiem, izņemot, ja attiecīgais kopuzņēmums tiek likvidēts.

29. pants

Finansiālās saistības

1.   Kopuzņēmuma finansiālās saistības nepārsniedz pieejamo vai dalībnieku un ieguldījuma partneru atvēlēto finanšu līdzekļu apjomu tā budžetā.

2.   Šīs regulas 3. panta 1. punkta b), d) un h) apakšpunktā minēto kopuzņēmumu budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Līdz 2024. gada 31. decembrim šo maksājumos sadalīto budžeta saistību kopējā summa nepārsniedz 50 % no maksimālā Savienības ieguldījuma, kas noteikts 10. pantā. No 2025. gada janvāra vismaz 20 % no atlikušo gadu kopējā budžeta netiek segti no gada maksājumiem.

30. pants

Dalībnieku finanšu interešu aizsardzība

1.   Kopuzņēmums Komisijas personālam un citām attiecīgā kopuzņēmuma vai Komisijas pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai piešķir piekļuvi saviem objektiem un telpām un visai informācijai – arī informācijai elektroniskā formātā –, kas vajadzīga revīzijas veikšanai.

2.   Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteikti Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (33) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 883/2013 (34)
  , lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kuru finansē saskaņā ar šo regulu.

3.   Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (35) Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā norādīts minētās regulas 4. pantā.

4.   Neskarot 1.–3. punktu, nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, attiecīgo kopuzņēmumu, Revīzijas palātu, EPPO un OLAF atbilstoši to kompetencei veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un izmeklēšanu.

5.   Katrs kopuzņēmums, veicot vai pasūtot atbilstīgus iekšējas un ārējas kontroles pasākumus, nodrošina, ka tā dalībnieku finanšu intereses tiek pienācīgi aizsargātas.

6.   Katrs kopuzņēmums pievienojas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (36). Katrs kopuzņēmums pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu OLAF veikto iekšējo izmeklēšanu.

7.   Kopuzņēmums katrai valsts revīzijas iestādei pēc tās pieprasījuma piešķir piekļuvi visai revīzijas veikšanai nepieciešamajai informācijai – arī informācijai elektroniskā formātā – saistībā ar attiecīgās iesaistītās valsts ieguldījumiem.

31. pants

Ex post
  revīzijas

Netiešo darbību izdevumus revidē saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 53. pantu kā daļu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” netiešajām darbībām, jo īpaši saskaņā ar minētās regulas 53. panta 2. punktā minēto revīzijas stratēģiju.

32. pants

Iekšējā revīzija

1.   Komisijas iekšējais revidents attiecībā uz kopuzņēmumiem īsteno tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisiju un cenšas samazināt kopuzņēmuma administratīvo slogu.

2.   Valde var izveidot iekšējās revīzijas struktūru saskaņā ar attiecīgā kopuzņēmuma finanšu noteikumiem.

3. iedaļa

Darbības noteikumi

33. pants

Konfidencialitāte

Neskarot 34. un 36. pantu, katrs kopuzņēmums nodrošina tādas konfidenciālas informācijas aizsardzību, kuras izpaušana ārpus Savienības iestādēm un citām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām varētu kaitēt tā dalībnieku vai attiecīgā kopuzņēmuma pasākumos iesaistīto dalībnieku interesēm. Šāda konfidenciāla informācija cita starpā ietver personas, komerciālu, sensitīvu neklasificētu un klasificētu informāciju.

34. pants

Pārredzamība

Uz kopuzņēmuma rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (37).

37

35. pants

Personas datu apstrāde

Ja šīs regulas īstenošanai ir nepieciešama personas datu apstrāde, tos apstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (38).

38

36. pants

Piekļuve rezultātiem un informācijai par priekšlikumiem

1.   Kopuzņēmums nodrošina Savienības iestādēm un Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, kā arī – attiecīgā gadījumā – iesaistīto valstu iestādēm piekļuvi visai informācijai, kas saistīta ar tā finansētajām netiešajām darbībām. Šāda informācija ietver to finansējuma saņēmēju ieguldījumus un rezultātus, kuri piedalās kopuzņēmuma netiešajās darbībās, vai jebkādu citu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu Savienības vai – attiecīgā gadījumā – iesaistīto valstu rīcībpolitiku vai programmu izstrādei, īstenošanai, uzraudzībai un izvērtēšanai. Šādas piekļuves tiesības attiecas tikai uz nekomerciālu un ar konkurenci nesaistītu izmantošanu, un tās ir saskanīgas ar piemērojamajiem konfidencialitātes noteikumiem.

2.   Lai izstrādātu, īstenotu, uzraudzītu un izvērtētu Savienības rīcībpolitikas vai programmas, kopuzņēmums sniedz Komisijai informāciju, kas iekļauta iesniegtajos priekšlikumos. To mutatis mutandis attiecīgā gadījumā piemēro iesaistītajām valstīm attiecībā uz priekšlikumiem, kas ietver pieteikuma iesniedzējus, kuri iedibināti to teritorijā, attiecinot to tikai uz nekomerciālu un ar konkurenci nesaistītu izmantošanu un saskaņā ar piemērojamiem konfidencialitātes noteikumiem.

5. NODAĻA

Personāls un atbildība

1. iedaļa

Personāls, privilēģijas un imunitāte

37. pants

Personāls

1.   Uz kopuzņēmumu personālu attiecas Civildienesta noteikumi un CEOS, kā arī noteikumi, ko kopīgi pieņēmušas Savienības iestādes Civildienesta noteikumu un CEOS piemērošanai.

2.   Personāla resursus nosaka katra kopuzņēmuma štatu sarakstā, norādot pagaidu amata vietu skaitu sadalījumā pa funkciju grupām un pakāpēm un līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, saskaņā ar kopuzņēmuma gada budžetu.

3.   Kopuzņēmuma personāla sastāvā ir pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki.

4.   Visas ar personālu saistītās izmaksas sedz kopuzņēmums.

38. pants

Norīkoti valstu eksperti un stažieri

1.   Kopuzņēmums var izmantot norīkotus valstu ekspertus un stažierus, ko tas tieši nenodarbina. Norīkoto valstu ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, iekļauj 37. panta 2. punktā minētajā informācijā par personāla resursiem saskaņā ar attiecīgā kopuzņēmuma gada budžetu.

2.   Attiecīgā kopuzņēmuma valde pieņem lēmumu, kurā paredz noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu uz attiecīgo kopuzņēmumu un par stažieru nodarbināšanu.

39. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz kopuzņēmumiem un to personālu attiecas LES un LESD pievienotais Protokols Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

2. iedaļa

Atbildība

40. pants

Kopuzņēmumu atbildība

1.   Kopuzņēmuma līgumisko atbildību reglamentē attiecīgie līguma noteikumi un konkrētajam nolīgumam, lēmumam vai līgumam piemērojamie tiesību akti.

2.   Ārpuslīgumiskās atbildības gadījumā kopuzņēmums saskaņā vispārējiem principiem, kas ir kopīgi dalībvalstu tiesību sistēmām, atlīdzina kaitējumu, ko nodarījis tā personāls, pildot savus pienākumus.

3.   Visi maksājumi, ko kopuzņēmums veic 1. un 2. punktā noteiktās atbildības sakarā, un izmaksas un izdevumi, kas tam rodas saistībā ar šādu atbildību, uzskatāmi par kopuzņēmuma izdevumiem, un tos sedz no tā līdzekļiem.

4.   Kopuzņēmumi ir vienīgie atbildīgie par savu pienākumu izpildi.

41. pants

Dalībnieku atbildība un apdrošināšana

1.   Kopuzņēmuma dalībnieku finansiālā atbildība par kopuzņēmuma parādiem nepārsniedz to finansiālos ieguldījumus kopuzņēmumā.

2.   Kopuzņēmumi pienācīgi apdrošinās un uztur spēkā apdrošināšanu.

42. pants

Interešu konflikti

1.   Kopuzņēmums, tā struktūras un personāls savu pienākumu izpildē izvairās no jebkāda interešu konflikta.

2.   Valde pieņem noteikumus par izvairīšanos no interešu konfliktiem un to novēršanu un pārvaldību attiecībā uz kopuzņēmuma personālu, dalībniekiem un citām personām, kas strādā valdes uzdevumā un citās kopuzņēmuma struktūrās vai grupās, saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem un Civildienesta noteikumiem attiecībā uz personālu.

6. NODAĻA

Strīdu izšķiršana

43. pants

Tiesas jurisdikcija un piemērojamie tiesību akti

1.   Eiropas Savienības Tiesai ir jurisdikcija:

| a) | atbilstoši šķīrējklauzulai kopuzņēmuma noslēgtos nolīgumos vai līgumos vai tā lēmumos; |
| --- | --- |

a)

atbilstoši šķīrējklauzulai kopuzņēmuma noslēgtos nolīgumos vai līgumos vai tā lēmumos;

| b) | strīdos, kas attiecas uz kompensāciju par zaudējumiem, kurus radījis kopuzņēmuma personāls, pildot savus pienākumus; |
| --- | --- |

b)

strīdos, kas attiecas uz kompensāciju par zaudējumiem, kurus radījis kopuzņēmuma personāls, pildot savus pienākumus;

| c) | strīdos starp kopuzņēmumu un tā personālu atbilstīgi ierobežojumiem un nosacījumiem, kas paredzēti Civildienesta noteikumos un CEOS. |
| --- | --- |

c)

strīdos starp kopuzņēmumu un tā personālu atbilstīgi ierobežojumiem un nosacījumiem, kas paredzēti Civildienesta noteikumos un CEOS.

2.   Jautājumos, uz kuriem neattiecas šī regula vai citi Savienības tiesību akti, piemēro kopuzņēmuma mītnes valsts tiesību aktus.

44. pants

Sūdzības Ombudam

Par lēmumiem, ko kopuzņēmums pieņēmis, īstenojot šo regulu, saskaņā ar LESD 228. pantu var iesniegt sūdzību Ombudam.

7. NODAĻA

Likvidācija

45. pants

Likvidācija

1.   Kopuzņēmumus likvidē 3. pantā noteiktā laikposma beigās.

2.   Papildus 1. punktam, ja Savienība vai visi dalībnieki, kas nav Savienība, izstājas no kopuzņēmuma, automātiski sāk kopuzņēmuma likvidācijas procedūru.

3.   Lai veiktu kopuzņēmuma likvidācijas procedūru, valde ieceļ vienu vai vairākus likvidatorus, kas pilda valdes lēmumus.

4.   Likvidācijas procedūrā kopuzņēmuma aktīvus izmanto, lai segtu tā saistības un izdevumus, kas saistīti ar tā likvidāciju. Pārpalikumu sadala starp kopuzņēmuma dalībniekiem, kas tādi ir likvidācijas laikā, proporcionāli to finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmumā. Jebkuru Savienībai iedalītu pārpalikumu ieskaita atpakaļ Savienības budžetā.

5.   Lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi pārvaldīti visi likvidējamā kopuzņēmuma noslēgtie nolīgumi un pieņemtie lēmumi, kā arī visi iepirkuma līgumi, kuru darbības laiks pārsniedz kopuzņēmuma darbības laiku, izveido ad hoc procedūru.

OTRĀ DAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR ATSEVIŠĶIEM KOPUZŅĒMUMIEM

I SADAĻA

KOPUZŅĒMUMS “APRITĪGA BIOBĀZĒTA EIROPA”

46. pants

Kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” papildu mērķi

1.   Papildus 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa” ir šādi vispārīgie mērķi:

| a) | paātrināt inovācijas procesu un biobāzētu inovatīvu risinājumu izstrādi; |
| --- | --- |

a)

paātrināt inovācijas procesu un biobāzētu inovatīvu risinājumu izstrādi;

| b) | paātrināt esošo nobriedušo un inovatīvo biobāzēto risinājumu izvēršanu tirgū; |
| --- | --- |

b)

paātrināt esošo nobriedušo un inovatīvo biobāzēto risinājumu izvēršanu tirgū;

| c) | nodrošināt biobāzētu rūpniecisko sistēmu augsta līmeņa vidisko sniegumu. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt biobāzētu rūpniecisko sistēmu augsta līmeņa vidisko sniegumu.

2.   Kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa” ir arī šādi konkrētie mērķi:

| a) | palielināt starpdisciplināru pētniecības un inovācijas pasākumu intensitāti, lai izmantotu dzīvības zinātņu un citu zinātnes disciplīnu progresa sniegtos ieguvumus ilgtspējīgu biobāzētu risinājumu izstrādē un demonstrēšanā; |
| --- | --- |

a)

palielināt starpdisciplināru pētniecības un inovācijas pasākumu intensitāti, lai izmantotu dzīvības zinātņu un citu zinātnes disciplīnu progresa sniegtos ieguvumus ilgtspējīgu biobāzētu risinājumu izstrādē un demonstrēšanā;

| b) | palielināt un integrēt ieinteresēto personu pētniecības un inovācijas spēju visā Savienībā, arī reģionos ar nepietiekami attīstītām spējām, lai izmantotu vietējo bioekonomikas potenciālu; |
| --- | --- |

b)

palielināt un integrēt ieinteresēto personu pētniecības un inovācijas spēju visā Savienībā, arī reģionos ar nepietiekami attīstītām spējām, lai izmantotu vietējo bioekonomikas potenciālu;

| c) | palielināt pētniecības un inovācijas spējas vides problēmu risināšanai un ilgtspējīgāku biobāzētu inovāciju attīstīšanai, nodrošinot, ka ilgtspējas jautājumi un vidiskais sniegums ir integrēts visā inovācijas ķēdē un jaunos inovatīvos risinājumos; |
| --- | --- |

c)

palielināt pētniecības un inovācijas spējas vides problēmu risināšanai un ilgtspējīgāku biobāzētu inovāciju attīstīšanai, nodrošinot, ka ilgtspējas jautājumi un vidiskais sniegums ir integrēts visā inovācijas ķēdē un jaunos inovatīvos risinājumos;

| d) | pastiprināt biobāzētas pētniecības un inovācijas integrāciju Savienības biobāzētajā nozarē un palielināt pētniecības un inovācijas dalībnieku, tostarp izejvielu piegādātāju, iesaistīšanos biobāzētās vērtību ķēdēs; |
| --- | --- |

d)

pastiprināt biobāzētas pētniecības un inovācijas integrāciju Savienības biobāzētajā nozarē un palielināt pētniecības un inovācijas dalībnieku, tostarp izejvielu piegādātāju, iesaistīšanos biobāzētās vērtību ķēdēs;

| e) | mazināt risku, kas saistīts ar pētniecībai un inovācijai paredzētiem ieguldījumiem biobāzētos uzņēmumos un projektos; |
| --- | --- |

e)

mazināt risku, kas saistīts ar pētniecībai un inovācijai paredzētiem ieguldījumiem biobāzētos uzņēmumos un projektos;

| f) | nodrošināt, ka biobāzētu pētniecības un inovācijas projektu izstrādē un īstenošanā tiek ņemti vērā apritīguma un vides apsvērumi, tostarp ieguldījums klimatneitralitātes un nulles piesārņojuma mērķu sasniegšanā, un veicināt sabiedrības atbalstu. |
| --- | --- |

f)

nodrošināt, ka biobāzētu pētniecības un inovācijas projektu izstrādē un īstenošanā tiek ņemti vērā apritīguma un vides apsvērumi, tostarp ieguldījums klimatneitralitātes un nulles piesārņojuma mērķu sasniegšanā, un veicināt sabiedrības atbalstu.

47. pants

Kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” papildu uzdevumi

Papildus 5. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa” veic šādus uzdevumus:

| a) | nodrošina, ka tā mērķi tiek sasniegti, plānojot publiskā un privātā sektora partneru pētniecības un inovācijas pasākumus; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka tā mērķi tiek sasniegti, plānojot publiskā un privātā sektora partneru pētniecības un inovācijas pasākumus;

| b) | piesaista publiskā un privātā sektora finansējumu saviem pētniecības un inovācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

piesaista publiskā un privātā sektora finansējumu saviem pētniecības un inovācijas pasākumiem;

| c) | atbalsta lielas ietekmes daudzdisciplīnu pētniecības un inovācijas projektus, kas veicina rūpniecisko biobāzēto inovāciju, lai sasniegtu savus mērķus; |
| --- | --- |

c)

atbalsta lielas ietekmes daudzdisciplīnu pētniecības un inovācijas projektus, kas veicina rūpniecisko biobāzēto inovāciju, lai sasniegtu savus mērķus;

| d) | intensificē savus pētniecības un inovācijas pasākumus visā inovācijas ķēdē no zema līdz augstam TGL; |
| --- | --- |

d)

intensificē savus pētniecības un inovācijas pasākumus visā inovācijas ķēdē no zema līdz augstam TGL;

| e) | mobilizē un iesaista pētniecības un inovācijas dalībniekus, tostarp izejvielu piegādātājus, no lauku, piekrastes, pilsētu teritorijām un reģioniem, kam ir neizmantots potenciāls biobāzētas vērtības ķēdes attīstīšanai, lai sadarbotos projektu pasākumos; |
| --- | --- |

e)

mobilizē un iesaista pētniecības un inovācijas dalībniekus, tostarp izejvielu piegādātājus, no lauku, piekrastes, pilsētu teritorijām un reģioniem, kam ir neizmantots potenciāls biobāzētas vērtības ķēdes attīstīšanai, lai sadarbotos projektu pasākumos;

| f) | nodrošina, ka tā pētniecības un inovācijas pasākumi ir vērsti uz sabiedrības interešu jautājumiem, jo īpaši uz biobāzētās rūpniecības sniegumu vides un klimata jomā, – gan uz attiecīgo problēmu izprašanu, gan to risinājumu izstrādi; |
| --- | --- |

f)

nodrošina, ka tā pētniecības un inovācijas pasākumi ir vērsti uz sabiedrības interešu jautājumiem, jo īpaši uz biobāzētās rūpniecības sniegumu vides un klimata jomā, – gan uz attiecīgo problēmu izprašanu, gan to risinājumu izstrādi;

| g) | veicina saziņu un sadarbību starp pētniecības un inovācijas dalībniekiem un rūpniecības jomas ieinteresētajām personām tā ietvaros, lai uzlabotu informētību par strauji mainīgajām zināšanām un tehnoloģijām, veicinātu starpdisciplināru un starpnozaru sadarbību un sekmētu inovatīvu biobāzētu risinājumu pārņemšanu tirgū; |
| --- | --- |

g)

veicina saziņu un sadarbību starp pētniecības un inovācijas dalībniekiem un rūpniecības jomas ieinteresētajām personām tā ietvaros, lai uzlabotu informētību par strauji mainīgajām zināšanām un tehnoloģijām, veicinātu starpdisciplināru un starpnozaru sadarbību un sekmētu inovatīvu biobāzētu risinājumu pārņemšanu tirgū;

| h) | mobilizē valsts un reģionālas iestādes, kas spēj radīt labvēlīgākus apstākļus biobāzētu inovāciju pārņemšanai tirgū; |
| --- | --- |

h)

mobilizē valsts un reģionālas iestādes, kas spēj radīt labvēlīgākus apstākļus biobāzētu inovāciju pārņemšanai tirgū;

| i) | atbalsta pārdomu procesu, kas vērsts uz standartu izstrādi, lai veicinātu biobāzētu inovāciju pārņemšanu tirgū; |
| --- | --- |

i)

atbalsta pārdomu procesu, kas vērsts uz standartu izstrādi, lai veicinātu biobāzētu inovāciju pārņemšanu tirgū;

| j) | nosaka zinātniski pamatotus ilgtspējas kritērijus un snieguma etalonus, tos piemēro un uzrauga visos savos pētniecības un inovācijas pasākumos un popularizē tos biobāzētajā rūpniecībā ārpus šīs iniciatīvas; |
| --- | --- |

j)

nosaka zinātniski pamatotus ilgtspējas kritērijus un snieguma etalonus, tos piemēro un uzrauga visos savos pētniecības un inovācijas pasākumos un popularizē tos biobāzētajā rūpniecībā ārpus šīs iniciatīvas;

| k) | paziņo un popularizē inovatīvus biobāzētus risinājumus politikas veidotājiem, rūpniecībai, NVO, pilsoniskajai sabiedrībai un patērētājiem kopumā. |
| --- | --- |

k)

paziņo un popularizē inovatīvus biobāzētus risinājumus politikas veidotājiem, rūpniecībai, NVO, pilsoniskajai sabiedrībai un patērētājiem kopumā.

48. pants

Dalībnieki

Kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” dalībnieki ir šādi:

| a) | Savienība, ko pārstāv Komisija; |
| --- | --- |

a)

Savienība, ko pārstāv Komisija;

| b) | “Bio-based Industries Consortium” – bezpeļņas organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem, – pēc tam, kad ar saistību vēstuli, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētus tās pievienošanās nosacījumus, ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa”; |
| --- | --- |

b)

“Bio-based Industries Consortium” – bezpeļņas organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem, – pēc tam, kad ar saistību vēstuli, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētus tās pievienošanās nosacījumus, ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa”;

Bio-based Industries Consortium

| c) | asociētie dalībnieki, kas izraudzīti saskaņā ar 7. pantu un par ko valde ir pieņēmusi lēmumu. |
| --- | --- |

c)

asociētie dalībnieki, kas izraudzīti saskaņā ar 7. pantu un par ko valde ir pieņēmusi lēmumu.

49. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “Apritīga biobāzēta Eiropa”, ieskaitot EEZ apropriācijas, administratīvo un darbības izmaksu segšanai ir līdz 1 000 000 000 EUR, kas ietver līdz 23 500 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai.

50. pants

Ieguldījumi no dalībniekiem, kas nav Savienība

Kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” dalībnieki, kas nav Savienība, 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 1 000 000 000 EUR apmērā, kas ietver līdz 23 500 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošie vai saistītie subjekti.

51. pants

Papildu pasākumu darbības joma

1.   Neskarot valdes pilnvaras lemt par papildu pasākumu plānu atbilstoši 17. panta 2. punkta n) apakšpunktam, “
  Bio-based Industries Consortium
  ” vai tā sastāvā esošie vai saistītie subjekti katru gadu 2. panta 9. un 10. punkta darbības jomas ietvaros iesniedz priekšlikumu par papildu pasākumiem. Papildu pasākumi ir pasākumi, kas ir tieši saistīti ar kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” projektiem un pasākumiem, tostarp jo īpaši:

| a) | ieguldījumi jaunās iekārtās, kas demonstrē jaunu vērtības ķēdi, tostarp ieguldījumi ilglietojuma aprīkojumā, instrumentos un saistītajā infrastruktūrā, jo īpaši saistībā ar reģionālo izvēršanu un tās ilgtspējas verifikāciju; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumi jaunās iekārtās, kas demonstrē jaunu vērtības ķēdi, tostarp ieguldījumi ilglietojuma aprīkojumā, instrumentos un saistītajā infrastruktūrā, jo īpaši saistībā ar reģionālo izvēršanu un tās ilgtspējas verifikāciju;

| b) | ieguldījumi jaunā inovatīvā un ilgtspējīgā ražotnē vai paraugprojektā; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumi jaunā inovatīvā un ilgtspējīgā ražotnē vai paraugprojektā;

| c) | ieguldījumi jaunā pētniecībā un inovācijā un pamatotā infrastruktūrā, tostarp iekārtās, instrumentos, ilglietojuma aprīkojumā vai eksperimentālās ražotnēs (pētniecības centros); |
| --- | --- |

c)

ieguldījumi jaunā pētniecībā un inovācijā un pamatotā infrastruktūrā, tostarp iekārtās, instrumentos, ilglietojuma aprīkojumā vai eksperimentālās ražotnēs (pētniecības centros);

| d) | standartizācijas pasākumi; |
| --- | --- |

d)

standartizācijas pasākumi;

| e) | komunikācijas, informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas pasākumi. |
| --- | --- |

e)

komunikācijas, informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas pasākumi.

2.   Ar projektiem tieši saistīti ieguldījumi jo īpaši ir šādi:

| a) | neattiecināmi ieguldījumi, kas vajadzīgi kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” projekta īstenošanai visā projekta laikā; |
| --- | --- |

a)

neattiecināmi ieguldījumi, kas vajadzīgi kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” projekta īstenošanai visā projekta laikā;

| b) | ieguldījumi, ko sniedz paralēli kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” projektam, papildinot projekta rezultātus un pārnesot to augstākā TGL; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumi, ko sniedz paralēli kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” projektam, papildinot projekta rezultātus un pārnesot to augstākā TGL;

| c) | ieguldījumi, kas vajadzīgi kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” projekta rezultātu izvēršanai pēc projekta slēgšanas līdz kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” likvidēšanai. Pamatotos gadījumos var ņemt vērā ieguldījumus, kas saistīti ar priekšteces iniciatīvas (kopuzņēmuma BBI) projektu rezultātu izvēršanu. |
| --- | --- |

c)

ieguldījumi, kas vajadzīgi kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” projekta rezultātu izvēršanai pēc projekta slēgšanas līdz kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” likvidēšanai. Pamatotos gadījumos var ņemt vērā ieguldījumus, kas saistīti ar priekšteces iniciatīvas (kopuzņēmuma BBI) projektu rezultātu izvēršanu.

52. pants

Kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” struktūras

Kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” struktūras ir šādas:

| a) | valde; |
| --- | --- |

a)

valde;

| b) | izpilddirektors; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektors;

| c) | valstu pārstāvju grupa; |
| --- | --- |

c)

valstu pārstāvju grupa;

| d) | Zinātniskā komiteja; |
| --- | --- |

d)

Zinātniskā komiteja;

| e) | izvēršanas grupas. |
| --- | --- |

e)

izvēršanas grupas.

53. pants

Valdes sastāvs

Valdes sastāvā ir:

| a) | pieci Komisijas pārstāvji Savienības vārdā; un |
| --- | --- |

a)

pieci Komisijas pārstāvji Savienības vārdā; un

| b) | pieci dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvji, no kuriem vismaz vienam būtu jāpārstāv MVU. |
| --- | --- |

b)

pieci dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvji, no kuriem vismaz vienam būtu jāpārstāv MVU.

54. pants

Valdes darbība

1.   Dalībniekiem, kas nav Savienība, visiem kopā ir 50 % balsstiesību.

2.   Atkāpjoties no 16. panta 4. punkta, valde ievēlē savu priekšsēdētāju uz diviem gadiem.

3.   Valde rīko kārtējās sanāksmes četras reizes gadā.

4.   Papildus 2. punktā minētajām sanāksmēm valde vismaz vienu reizi gadā sasauc arī stratēģisku sanāksmi, kuras galvenie mērķi ir apzināt ilgtspējīgas biobāzētas rūpniecības problēmas un iespējas un nodrošināt papildu stratēģisku ievirzi kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa”.

5.   Uz stratēģisko sanāksmi uzaicina papildu izpilddirektorus vai amatpersonas ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām no vadošajiem Eiropas biobāzētajiem uzņēmumiem un Komisijas.

55. pants

Zinātniskā komiteja

1.   Zinātniskā komiteja ir kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” zinātniskā padomdevēja struktūra, kas minēta 21. panta 1. punktā.

2.   Zinātnisko komiteju veido ne vairāk kā 15 pastāvīgie locekļi.

3.   Zinātniskās komitejas priekšsēdētāju ievēlē uz divu gadu laikposmu.

4.   Zinātniskā komiteja izveido darba grupu, kuras sastāvā ir atbilstoša profila eksperti, kas palīdz nodrošināt, ka tiek pietiekami ņemti vērā visi darba programmas ilgtspējas aspekti. Kad vien iespējams, Zinātniskās komitejas konsultācijās par darba programmu iekļauj aspektus, kas saistīti ar apritīgumu, vides ilgtspēju, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu, kā arī biobāzēto sistēmu un saistīto vērtības ķēžu plašākus ilgtspējas aspektus.

56. pants

Izvēršanas grupas

1.   Ievērojot 22. pantu, izveido vienu vai vairākas izvēršanas grupas. Izvēršanas grupu uzdevums ir konsultēt valdi par jautājumiem, kas ir kritiski svarīgi biobāzētas inovācijas pārņemšanai tirgū, un veicināt ilgtspējīgu apritīgu biobāzētu risinājumu izvēršanu.

2.   Izvēršanas grupu sastāvs nodrošina atbilstošu tematisko orientāciju un pārstāvību plašam biobāzētas inovācijas jomā ieinteresēto personu lokam. Jebkura ieinteresētā persona, kas nav “Bio-based Industries Consortium” loceklis vai to sastāvā esošs vai saistīts subjekts, var izteikt ieinteresētību kļūt par izvēršanas grupas locekli. Valde nosaka izvēršanas grupu paredzamo lielumu un sastāvu, pilnvaru termiņu un iespēju atjaunot tās locekļu dalību un izraugās tās locekļus.

3.   Izvēršanas grupas tiekas vismaz reizi gadā. Pirmajā sanāksmē izvēršanas grupas pieņem savu reglamentu. Minēto reglamentu apstiprina valde. Izvēršanas grupu ārkārtas sanāksmes sasauc pēc valdes, attiecīgās izvēršanas grupas priekšsēdētāja vai tās vairākuma pieprasījuma.

4.   Izvēršanas grupas ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku katram tematiskajam virzienam uz diviem gadiem. Priekšsēdētājs koordinē izvēršanas grupas pasākumus un pārstāv izvēršanas grupu. Priekšsēdētāju var uzaicināt uz Zinātniskās komitejas un valstu pārstāvju grupas sanāksmēm par novērotāju.

5.   Izvēršanas grupas pēc valdes pieprasījuma sniedz ieteikumus par jautājumiem, kas saistīti ar biobāzētas inovācijas izvēršanu. Izvēršanas grupas var arī sniegt ieteikumus valdei jebkurā laikā pēc savas iniciatīvas.

II SADAĻA

KOPUZŅĒMUMS “TĪRA AVIĀCIJA”

57. pants

Kopuzņēmuma “Tīra aviācija” papildu mērķi

1.   Papildus 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem kopuzņēmumam “Tīra aviācija” ir šādi vispārīgie mērķi:

| a) | sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi pēc iespējas drīzākai to izvēršanai un tādējādi sniedzot ievērojamu ieguldījumu Eiropas zaļā kursa vispārējo mērķu sasniegšanā, jo īpaši saistībā ar mērķrādītāju, kas paredz visā Savienībā neto siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem, un virzībā uz klimatneitralitātes sasniegšanu, vēlākais, līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

a)

sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi pēc iespējas drīzākai to izvēršanai un tādējādi sniedzot ievērojamu ieguldījumu Eiropas zaļā kursa vispārējo mērķu sasniegšanā, jo īpaši saistībā ar mērķrādītāju, kas paredz visā Savienībā neto siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem, un virzībā uz klimatneitralitātes sasniegšanu, vēlākais, līdz 2050. gadam;

| b) | nodrošināt, ka ar aeronautiku saistītie pētniecības un inovācijas pasākumi – īpašu uzmanību pievēršot radikālu tehnoloģiju iniciatīvām – palīdz uzlabot ilgtspējīgu Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē, un nodrošināt, ka klimatneitrālas aviācijas tehnoloģijas atbilst attiecīgajām aviācijas drošuma un drošības prasībām un ka aviācija arī turpmāk ir drošs, uzticams, rentabls un iedarbīgs līdzeklis pasažieru un kravu pārvadāšanai; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka ar aeronautiku saistītie pētniecības un inovācijas pasākumi – īpašu uzmanību pievēršot radikālu tehnoloģiju iniciatīvām – palīdz uzlabot ilgtspējīgu Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē, un nodrošināt, ka klimatneitrālas aviācijas tehnoloģijas atbilst attiecīgajām aviācijas drošuma un drošības prasībām un ka aviācija arī turpmāk ir drošs, uzticams, rentabls un iedarbīgs līdzeklis pasažieru un kravu pārvadāšanai;

| c) | uzlabot Eiropas aviācijas pētniecības un inovācijas spēju. |
| --- | --- |

c)

uzlabot Eiropas aviācijas pētniecības un inovācijas spēju.

2.   Kopuzņēmumam “Tīra aviācija” ir arī šādi konkrētie mērķi:

| a) | integrēt un demonstrēt revolucionāras gaisa kuģu tehnoloģiskās inovācijas, kas spēj samazināt neto siltumnīcefekta gāzu emisijas ne mazāk kā par 30 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2020. gada modernajām tehnoloģijām, vienlaikus bruģējot ceļu uz klimatneitrālu aviāciju līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

a)

integrēt un demonstrēt revolucionāras gaisa kuģu tehnoloģiskās inovācijas, kas spēj samazināt neto siltumnīcefekta gāzu emisijas ne mazāk kā par 30 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2020. gada modernajām tehnoloģijām, vienlaikus bruģējot ceļu uz klimatneitrālu aviāciju līdz 2050. gadam;

| b) | nodrošināt, ka inovāciju tehnoloģiskā un potenciālā rūpnieciskā gatavība ir pietiekama, lai līdz 2035. gadam varētu izlaist revolucionārus jaunus produktus un pakalpojumus ar mērķi aizstāt 75 % aktīvās gaisa kuģu flotes līdz 2050. gadam un attīstīt inovatīvu, uzticamu, drošu un rentablu Eiropas aviācijas sistēmu, kas spēj sasniegt klimatneitralitātes mērķi, vēlākais, līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka inovāciju tehnoloģiskā un potenciālā rūpnieciskā gatavība ir pietiekama, lai līdz 2035. gadam varētu izlaist revolucionārus jaunus produktus un pakalpojumus ar mērķi aizstāt 75 % aktīvās gaisa kuģu flotes līdz 2050. gadam un attīstīt inovatīvu, uzticamu, drošu un rentablu Eiropas aviācijas sistēmu, kas spēj sasniegt klimatneitralitātes mērķi, vēlākais, līdz 2050. gadam;

| c) | paplašināt un sekmēt klimatneitrālas aviācijas pētniecības un inovācijas vērtības ķēžu integrāciju, iesaistot akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas, rūpniecības nozari un MVU un arī izmantojot priekšrocības, ko sniedz sinerģija ar citām saistītām valstu un Eiropas programmām, un atbalstot ar rūpniecību saistītu prasmju apguvi visā vērtību ķēdē. |
| --- | --- |

c)

paplašināt un sekmēt klimatneitrālas aviācijas pētniecības un inovācijas vērtības ķēžu integrāciju, iesaistot akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas, rūpniecības nozari un MVU un arī izmantojot priekšrocības, ko sniedz sinerģija ar citām saistītām valstu un Eiropas programmām, un atbalstot ar rūpniecību saistītu prasmju apguvi visā vērtību ķēdē.

58. pants

Kopuzņēmuma “Tīra aviācija” papildu uzdevumi

Papildus 5. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmums “Tīra aviācija” veic šādus uzdevumus:

| a) | savā tīmekļa vietnē un attiecīgajās Komisijas tīmekļa vietnēs publicē visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu un iesniegtu kopuzņēmuma “Tīra aviācija” priekšlikumus atklātiem uzaicinājumiem; |
| --- | --- |

a)

savā tīmekļa vietnē un attiecīgajās Komisijas tīmekļa vietnēs publicē visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu un iesniegtu kopuzņēmuma “Tīra aviācija” priekšlikumus atklātiem uzaicinājumiem;

| b) | uzrauga un novērtē tehnoloģiju progresu virzībā uz 57. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

b)

uzrauga un novērtē tehnoloģiju progresu virzībā uz 57. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu;

| c) | veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai, lai varētu neatkarīgi uzraudzīt Komisijas pārraudzībā īstenotās aviācijas pētniecības un inovācijas ietekmi; |
| --- | --- |

c)

veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai, lai varētu neatkarīgi uzraudzīt Komisijas pārraudzībā īstenotās aviācijas pētniecības un inovācijas ietekmi;

| d) | pēc Komisijas pieprasījuma palīdz tai noteikt noteikumus un standartus, lai atbalstītu tīras aviācijas risinājumu pārņemšanu tirgū, un koordinēt to izstrādi, jo īpaši, veicot pētījumus, simulācijas un sniedzot tehniskas konsultācijas, vienlaikus ņemot vērā vajadzību likvidēt šķēršļus ienākšanai tirgū. |
| --- | --- |

d)

pēc Komisijas pieprasījuma palīdz tai noteikt noteikumus un standartus, lai atbalstītu tīras aviācijas risinājumu pārņemšanu tirgū, un koordinēt to izstrādi, jo īpaši, veicot pētījumus, simulācijas un sniedzot tehniskas konsultācijas, vienlaikus ņemot vērā vajadzību likvidēt šķēršļus ienākšanai tirgū.

59. pants

Dalībnieki

1.   Kopuzņēmuma “Tīra aviācija” dalībnieki ir šādi:

| a) | Savienība, ko pārstāv Komisija; |
| --- | --- |

a)

Savienība, ko pārstāv Komisija;

| b) | dibinātāji, kas uzskaitīti I pielikumā, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Tīra aviācija”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos to pievienošanās nosacījumus; |
| --- | --- |

b)

dibinātāji, kas uzskaitīti I pielikumā, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Tīra aviācija”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos to pievienošanās nosacījumus;

| c) | asociētie dalībnieki, kas jāizraugās saskaņā ar 7. pantu un par ko valdei jāpieņem lēmums. |
| --- | --- |

c)

asociētie dalībnieki, kas jāizraugās saskaņā ar 7. pantu un par ko valdei jāpieņem lēmums.

2.   Papildus 7. panta 1. punktam valde pirmo sešu mēnešu laikā pēc kopuzņēmuma “Tīra aviācija” izveides var izraudzīties asociētos dalībniekus no saraksta, kas sagatavots pēc atklāta uzaicinājuma paust ieinteresētību, kuru izsludinājusi Komisija pirms kopuzņēmuma izveides. Mutatis mutandis piemēro šīs regulas 7. panta 2. punkta nosacījumus.

60. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “Tīra aviācija”, ieskaitot EEZ apropriācijas, administratīvo izmaksu un darbības izmaksu segšanai ir līdz 1 700 000 000 EUR, kas ietver līdz 39 223 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai.

61. pants

Ieguldījumi no dalībniekiem, kas nav Savienība

Kopuzņēmuma “Tīra aviācija” dalībnieki, kas nav Savienība, 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 2 400 000 000 EUR apmērā, kas ietver līdz 39 223 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošie vai saistītie subjekti.

62. pants

Papildu pasākumu darbības joma

1.   Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā papildu pasākumi var ietvert:

| a) | pasākumus, uz kuriem attiecas kopuzņēmuma “Tīra aviācija” netiešās darbības, bet kuri netiek finansēti šādu netiešo darbību ietvaros; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, uz kuriem attiecas kopuzņēmuma “Tīra aviācija” netiešās darbības, bet kuri netiek finansēti šādu netiešo darbību ietvaros;

| b) | pasākumus, kas ir tieši saistīti ar kopuzņēmuma “Tīra aviācija” darba programmu; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kas ir tieši saistīti ar kopuzņēmuma “Tīra aviācija” darba programmu;

| c) | pētniecības un inovācijas pasākumus, kuru pamatā ir pasākumi, ko finansē kopuzņēmums “Tīra aviācija” vai tā priekštece iniciatīva; |
| --- | --- |

c)

pētniecības un inovācijas pasākumus, kuru pamatā ir pasākumi, ko finansē kopuzņēmums “Tīra aviācija” vai tā priekštece iniciatīva;

| d) | pētniecības un inovācijas pasākumus, ko veic projektos, kuriem ir skaidra saikne ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, un ko līdzfinansē atbilstīgi valstu vai reģionālajām programmām Savienībā; |
| --- | --- |

d)

pētniecības un inovācijas pasākumus, ko veic projektos, kuriem ir skaidra saikne ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, un ko līdzfinansē atbilstīgi valstu vai reģionālajām programmām Savienībā;

| e) | privātus pētniecības un inovācijas projektus, kas papildina stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektus, kā arī pasākumus, kas visā vērtību ķēdē veicina rūpniecībai specifisku prasmju apguvi; |
| --- | --- |

e)

privātus pētniecības un inovācijas projektus, kas papildina stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektus, kā arī pasākumus, kas visā vērtību ķēdē veicina rūpniecībai specifisku prasmju apguvi;

| f) | pasākumus, kuru rezultātā tiek izvērsti vai pārņemti kopuzņēmuma “Tīra aviācija” vai tā priekšteču iniciatīvu, vai abu projektu rezultāti un par kuriem nav saņemts Savienības finansējums; |
| --- | --- |

f)

pasākumus, kuru rezultātā tiek izvērsti vai pārņemti kopuzņēmuma “Tīra aviācija” vai tā priekšteču iniciatīvu, vai abu projektu rezultāti un par kuriem nav saņemts Savienības finansējums;

| g) | Eiropas standartizācijas un sertifikācijas pasākumus, kas saistīti ar tīras aviācijas risinājumiem no kopuzņēmuma “Tīra aviācija” projektiem vai tā priekštecēm iniciatīvām. |
| --- | --- |

g)

Eiropas standartizācijas un sertifikācijas pasākumus, kas saistīti ar tīras aviācijas risinājumiem no kopuzņēmuma “Tīra aviācija” projektiem vai tā priekštecēm iniciatīvām.

2.   Papildu pasākumiem ir skaidri definēti sasniedzamie mērķi.

63. pants

Kopuzņēmuma “Tīra aviācija” struktūras

Kopuzņēmuma “Tīra aviācija” struktūras ir šādas:

| a) | valde; |
| --- | --- |

a)

valde;

| b) | izpilddirektors; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektors;

| c) | valstu pārstāvju grupa; |
| --- | --- |

c)

valstu pārstāvju grupa;

| d) | Tehniskā komiteja; |
| --- | --- |

d)

Tehniskā komiteja;

| e) | Eiropas Tīras aviācijas zinātniskā padomdevēja struktūra. |
| --- | --- |

e)

Eiropas Tīras aviācijas zinātniskā padomdevēja struktūra.

64. pants

Valdes sastāvs

Valdes sastāvā ir:

| a) | divi Komisijas pārstāvji Savienības vārdā; |
| --- | --- |

a)

divi Komisijas pārstāvji Savienības vārdā;

| b) | piecpadsmit dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvji, kurus izvēlas dibinātāji un asociētie dalībnieki no sava vidus, nodrošinot līdzsvarotu aeronautikas vērtības ķēdes pārstāvību, piemēram, gaisa kuģu sistēmu integrētāju, dzinēju ražotāju un aprīkojuma ražotāju pārstāvību. Valde savā reglamentā nosaka rotācijas mehānismu dalībnieku, kas nav Savienība, amata vietu sadalei, ņemot vērā dzimumu līdzsvaru. Izraudzīto pārstāvju vidū ir vismaz viens Eiropas MVU pārstāvis, vismaz divi pētniecības organizāciju pārstāvji un vismaz viens augstākās izglītības iestāžu pārstāvis. |
| --- | --- |

b)

piecpadsmit dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvji, kurus izvēlas dibinātāji un asociētie dalībnieki no sava vidus, nodrošinot līdzsvarotu aeronautikas vērtības ķēdes pārstāvību, piemēram, gaisa kuģu sistēmu integrētāju, dzinēju ražotāju un aprīkojuma ražotāju pārstāvību. Valde savā reglamentā nosaka rotācijas mehānismu dalībnieku, kas nav Savienība, amata vietu sadalei, ņemot vērā dzimumu līdzsvaru. Izraudzīto pārstāvju vidū ir vismaz viens Eiropas MVU pārstāvis, vismaz divi pētniecības organizāciju pārstāvji un vismaz viens augstākās izglītības iestāžu pārstāvis.

65. pants

Valdes darbība

1.   Dalībniekiem, kas nav Savienība, visiem kopā ir 50 % balsstiesību.

2.   Atkāpjoties no 16. panta 4. punkta, valdi vada Komisija Savienības vārdā kopā ar dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvi.

3.   Valdes sanāksmēs kā novērotāji piedalās Eiropas Tīras aviācijas zinātniskās padomdevējas struktūras, Tehniskās komitejas un valstu pārstāvju grupas vadītāji un viens pārstāvis no EASA.

4.   Valde nodrošina tiešu saikni un koordināciju starp valstu pārstāvju grupas vai citu padomdevēju struktūru pasākumiem. Šajā nolūkā valde var arī deleģēt locekli, kurš seko līdzi minēto struktūru pasākumiem.

66. pants

Valdes papildu uzdevumi

1.   Papildus 17. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Tīra aviācija” valde veic šādus uzdevumus:

| a) | pārrauga dalībnieku, kas nav Savienība, papildu pasākumu stratēģiju atbilstību tīrai aviācijai; |
| --- | --- |

a)

pārrauga dalībnieku, kas nav Savienība, papildu pasākumu stratēģiju atbilstību tīrai aviācijai;

| b) | veicina tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū, lai sniegtu ieguldījumu Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā, un nodrošina 57. pantā izklāstīto kopuzņēmuma konkrēto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

b)

veicina tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū, lai sniegtu ieguldījumu Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā, un nodrošina 57. pantā izklāstīto kopuzņēmuma konkrēto mērķu sasniegšanu;

| c) | tiecas izmantot sinerģijas starp pētniecības un demonstrējumu pasākumiem reģionālā, valstu vai Savienības līmenī, kas saistītas ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un kopuzņēmuma “Tīra aviācija” darba programmu; |
| --- | --- |

c)

tiecas izmantot sinerģijas starp pētniecības un demonstrējumu pasākumiem reģionālā, valstu vai Savienības līmenī, kas saistītas ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un kopuzņēmuma “Tīra aviācija” darba programmu;

| d) | uzrauga programmas pārraudzību un progresa novērtēšanu salīdzinājumā ar ietekmes rādītājiem un kopuzņēmuma “Tīra aviācija” konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti 57. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

d)

uzrauga programmas pārraudzību un progresa novērtēšanu salīdzinājumā ar ietekmes rādītājiem un kopuzņēmuma “Tīra aviācija” konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti 57. panta 2. punktā;

| e) | nodrošina, ka līdz to pabeigšanai tiek turpināta kopuzņēmuma “Clean Sky 2” programmas tehnisko prioritāšu un pētniecības un inovācijas pasākumu pārejas vadība un pārvaldība atbilstoši kopuzņēmuma “Tīra aviācija” mērķiem, un attiecīgā gadījumā nodrošina rezultātu pārnešanu uz kopuzņēmuma “Tīra aviācija” programmu. |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka līdz to pabeigšanai tiek turpināta kopuzņēmuma “Clean Sky 2” programmas tehnisko prioritāšu un pētniecības un inovācijas pasākumu pārejas vadība un pārvaldība atbilstoši kopuzņēmuma “Tīra aviācija” mērķiem, un attiecīgā gadījumā nodrošina rezultātu pārnešanu uz kopuzņēmuma “Tīra aviācija” programmu.

2.   Valde novērtē un lemj par programmas īstenošanu un par kopuzņēmuma “Tīra aviācija” mērķu sasniegšanu, tostarp par:

| a) | kopuzņēmuma “Tīra aviācija” uzaicinājumu stratēģisko daudzgadu plānošanu un to saskaņošanu ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un saistītajām darba programmām, kā arī tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām; |
| --- | --- |

a)

kopuzņēmuma “Tīra aviācija” uzaicinājumu stratēģisko daudzgadu plānošanu un to saskaņošanu ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un saistītajām darba programmām, kā arī tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām;

| b) | programmas tehniskās darbības jomas pārskatīšanu vai optimizēšanu, lai kopuzņēmuma “Tīra aviācija” darba programmu un mērķus saskaņotu ar vispārējo pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un citām ar Eiropas partnerībām saistītām darba programmām; |
| --- | --- |

b)

programmas tehniskās darbības jomas pārskatīšanu vai optimizēšanu, lai kopuzņēmuma “Tīra aviācija” darba programmu un mērķus saskaņotu ar vispārējo pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un citām ar Eiropas partnerībām saistītām darba programmām;

| c) | padomdevēju struktūru ieteikumiem un īpašām darbībām, kas izklāstītas 58. pantā, lai palielinātu tīras aviācijas risinājumu ienākšanu tirgū un ietekmi atbilstoši Eiropas zaļajam kursam un saistītajām politikas darbībām tā uzlabošanai. |
| --- | --- |

c)

padomdevēju struktūru ieteikumiem un īpašām darbībām, kas izklāstītas 58. pantā, lai palielinātu tīras aviācijas risinājumu ienākšanu tirgū un ietekmi atbilstoši Eiropas zaļajam kursam un saistītajām politikas darbībām tā uzlabošanai.

67. pants

Izpilddirektora papildu uzdevumi

Papildus 19. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Tīra aviācija” izpilddirektors veic šādus uzdevumus:

| a) | veic atbilstošus pasākumus, lai pārvaldītu mijiedarbību starp kopuzņēmuma atbalstītajiem projektiem, izvairotie no nepamatotas pārklāšanās starp tiem un veicinot sinerģiju visā programmā; |
| --- | --- |

a)

veic atbilstošus pasākumus, lai pārvaldītu mijiedarbību starp kopuzņēmuma atbalstītajiem projektiem, izvairotie no nepamatotas pārklāšanās starp tiem un veicinot sinerģiju visā programmā;

| b) | nodrošina, ka tiek ievēroti termiņi nepieciešamās informācijas nosūtīšanai kopuzņēmuma “Tīra aviācija” dažādajām struktūrām; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka tiek ievēroti termiņi nepieciešamās informācijas nosūtīšanai kopuzņēmuma “Tīra aviācija” dažādajām struktūrām;

| c) | veicina koordināciju, ko veic Komisija saskaņā ar padomdevēju struktūru ieteikumiem, starp kopuzņēmuma “Tīra aviācija” pasākumiem un attiecīgajiem pētniecības un inovācijas pasākumiem pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, lai izvairītos no pārklāšanās un sekmētu sinerģiju; |
| --- | --- |

c)

veicina koordināciju, ko veic Komisija saskaņā ar padomdevēju struktūru ieteikumiem, starp kopuzņēmuma “Tīra aviācija” pasākumiem un attiecīgajiem pētniecības un inovācijas pasākumiem pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, lai izvairītos no pārklāšanās un sekmētu sinerģiju;

| d) | nodrošina, ka kopuzņēmums veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai to aviācijas pētniecības un inovācijas darbību neatkarīgai ietekmes uzraudzībai, kuras veic Komisijas tiešā pārraudzībā, un veic visus atbilstošos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu minētā procesa neatkarību no kopuzņēmuma “Tīra aviācija”, piemēram, izmantojot publisku iepirkumu, neatkarīgus izvērtējumus, pārskatīšanu un ad hoc analīzi. Programmas uzraudzības un novērtēšanas ziņojumu iesniedz valdei reizi gadā; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka kopuzņēmums veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai to aviācijas pētniecības un inovācijas darbību neatkarīgai ietekmes uzraudzībai, kuras veic Komisijas tiešā pārraudzībā, un veic visus atbilstošos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu minētā procesa neatkarību no kopuzņēmuma “Tīra aviācija”, piemēram, izmantojot publisku iepirkumu, neatkarīgus izvērtējumus, pārskatīšanu un ad hoc analīzi. Programmas uzraudzības un novērtēšanas ziņojumu iesniedz valdei reizi gadā;

ad hoc

| e) | palīdz valdei pielāgot darba programmas tehnisko saturu un budžeta piešķīrumus stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas īstenošanas laikā, lai maksimāli palielinātu kopuzņēmuma “Tīra aviācija” panākumus. |
| --- | --- |

e)

palīdz valdei pielāgot darba programmas tehnisko saturu un budžeta piešķīrumus stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas īstenošanas laikā, lai maksimāli palielinātu kopuzņēmuma “Tīra aviācija” panākumus.

68. pants

Valstu pārstāvju grupa

1.   Valstu pārstāvju grupa vismaz divas reizes gadā rīko koordinācijas sanāksmes ar citu attiecīgo kopuzņēmumu, piemēram, kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”, valstu pārstāvju grupām, lai nodrošinātu saskari starp valstu un reģionālām iestādēm un kopuzņēmumu “Tīra aviācija” un uz šā pamata sniegtu konsultācijas kopuzņēmumam “Tīra aviācija”.

2.   Papildus 20. pantam valstu pārstāvju grupai ir šādi papildu uzdevumi:

| a) | ierosināt pasākumus, lai uzlabotu papildināmību starp kopuzņēmuma “Tīra aviācija” pētniecības un inovācijas darbībām un valstu pētniecības programmām, kas sniedz ieguldījumu stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas mērķu sasniegšanā, kā arī papildināmību ar starptautiskām un citām valstu iniciatīvām un projektiem; |
| --- | --- |

a)

ierosināt pasākumus, lai uzlabotu papildināmību starp kopuzņēmuma “Tīra aviācija” pētniecības un inovācijas darbībām un valstu pētniecības programmām, kas sniedz ieguldījumu stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas mērķu sasniegšanā, kā arī papildināmību ar starptautiskām un citām valstu iniciatīvām un projektiem;

| b) | veicināt īpašus pasākumus valsts vai reģionālā līmenī, kuru mērķis ir palielināt MVU iesaisti kopuzņēmuma “Tīra aviācija” pētniecības un inovācijas darbībās, tostarp rīkot informācijas izplatīšanas pasākumus, speciālus tehniskus darbseminārus un nodrošināt komunikāciju, un jebkādas citas darbības, kuru mērķis ir veicināt sadarbību un aeronautikas tehnoloģiju izvēršanu; |
| --- | --- |

b)

veicināt īpašus pasākumus valsts vai reģionālā līmenī, kuru mērķis ir palielināt MVU iesaisti kopuzņēmuma “Tīra aviācija” pētniecības un inovācijas darbībās, tostarp rīkot informācijas izplatīšanas pasākumus, speciālus tehniskus darbseminārus un nodrošināt komunikāciju, un jebkādas citas darbības, kuru mērķis ir veicināt sadarbību un aeronautikas tehnoloģiju izvēršanu;

| c) | veicināt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā no kohēzijas politikas fondiem, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Taisnīgas pārkārtošanās fonda un Next Generation EU fonda, kopuzņēmuma “Tīra aviācija” kontekstā. |
| --- | --- |

c)

veicināt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā no kohēzijas politikas fondiem, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Taisnīgas pārkārtošanās fonda un Next Generation EU fonda, kopuzņēmuma “Tīra aviācija” kontekstā.

69. pants

Tehniskā komiteja

1.   Tehniskās komitejas sastāvā ir:

| a) | ne vairāk kā četri Komisijas pārstāvji un Savienības struktūras, kā to izlemj Savienības pārstāvji valdē; |
| --- | --- |

a)

ne vairāk kā četri Komisijas pārstāvji un Savienības struktūras, kā to izlemj Savienības pārstāvji valdē;

| b) | viens katra dalībnieka, kas nav Savienība, pārstāvis; |
| --- | --- |

b)

viens katra dalībnieka, kas nav Savienība, pārstāvis;

| c) | viens EASA pārstāvis. |
| --- | --- |

c)

viens EASA pārstāvis.

2.   Tehnisko komiteju kopīgi vada dibinātāju pārstāvis, ko ieceļ rotācijas kārtībā uz diviem gadiem, un Komisija. Tā ziņo valdei, un tās sekretariātu nodrošina kopuzņēmums “Tīra aviācija”.

3.   Izpilddirektors ir pastāvīgs novērotājs Tehniskajā komitejā. Valstu pārstāvju grupas un Eiropas Tīras aviācijas zinātniskās padomdevējas struktūras pārstāvji var piedalīties kā novērotāji pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma vai pēc sava lūguma – tādā gadījumā to dalībai ir vajadzīga priekšsēdētāja un kopuzņēmuma pārstāvju piekrišana.

4.   Tehniskā komiteja ierosina savu reglamentu un iesniedz to valdei apstiprināšanai.

5.   Tehniskā komiteja izstrādā un uztur programmas tehnoloģisko ceļvedi un stratēģiju. Tā attiecīgi ierosina un pieņemšanai valdē sagatavo kopuzņēmuma “Tīra aviācija” pētniecības darbību, tehniskās stratēģijas un vispārējā pētniecības ceļveža darbības jomu un plānu. Valdes locekli var deleģēt, lai tas sekotu līdzi tajā notiekošajiem pasākumiem.

6.   Tehniskā komiteja veic šādus uzdevumus:

| a) | pēc vajadzības sagatavo stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas grozījumu priekšlikumus to apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē; |
| --- | --- |

a)

pēc vajadzības sagatavo stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas grozījumu priekšlikumus to apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē;

| b) | sagatavo priekšlikumus tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām, kas jāiekļauj darba programmā, un pētniecības tematus atklātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

b)

sagatavo priekšlikumus tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām, kas jāiekļauj darba programmā, un pētniecības tematus atklātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| c) | sniedz informāciju par pētniecības darbībām, kas ir plānotas vai norisinās valsts, reģionālā vai citā ne Savienības līmenī, un sniedz ieteikumus par darbībām, kas nepieciešamas, lai pēc iespējas palielinātu kopuzņēmuma “Tīra aviācija” programmas iespējamo sinerģiju; |
| --- | --- |

c)

sniedz informāciju par pētniecības darbībām, kas ir plānotas vai norisinās valsts, reģionālā vai citā ne Savienības līmenī, un sniedz ieteikumus par darbībām, kas nepieciešamas, lai pēc iespējas palielinātu kopuzņēmuma “Tīra aviācija” programmas iespējamo sinerģiju;

| d) | ierosina apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē programmas tehniskās darbības jomas pārskatīšanu vai optimizēšanu, lai kopuzņēmuma “Tīra aviācija” darba programmu un mērķus saskaņotu ar vispārējo pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un citām ar Eiropas partnerībām saistītām darba programmām, kā noteikts stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā; |
| --- | --- |

d)

ierosina apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē programmas tehniskās darbības jomas pārskatīšanu vai optimizēšanu, lai kopuzņēmuma “Tīra aviācija” darba programmu un mērķus saskaņotu ar vispārējo pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un citām ar Eiropas partnerībām saistītām darba programmām, kā noteikts stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā;

| e) | sniedz ieteikumus par to, kā pēc iespējas palielināt ietekmi atbilstoši Eiropas zaļā kursa mērķiem un programmas rezultātu iespējamo pārņemšanu tirgū no netiešajām darbībām, ko finansējis kopuzņēmums. |
| --- | --- |

e)

sniedz ieteikumus par to, kā pēc iespējas palielināt ietekmi atbilstoši Eiropas zaļā kursa mērķiem un programmas rezultātu iespējamo pārņemšanu tirgū no netiešajām darbībām, ko finansējis kopuzņēmums.

70. pants

Eiropas Tīras aviācijas zinātniskā padomdevēja struktūra

1.   Eiropas Tīras aviācijas zinātniskā padomdevēja struktūra ir kopuzņēmuma “Tīra aviācija” zinātniskā padomdevēja struktūra, ko izveido saskaņā ar 21. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 21. panta 4. punktu.

2.   Eiropas Tīras aviācijas zinātniskajai padomdevējai struktūrai ir ne vairāk kā 15 pastāvīgo locekļu, un minētie locekļi nav locekļi nevienā citā šā kopuzņēmuma struktūrā.

3.   Eiropas Tīras aviācijas zinātniskās padomdevējas struktūras priekšsēdētāju ievēlē uz diviem gadiem.

4.   EASA pārstāvis ir Eiropas Tīras aviācijas zinātniskās padomdevējas struktūras pastāvīgais loceklis.

5.   Veicot savus uzdevumus, Eiropas Tīras aviācijas zinātniskā padomdevēja struktūra sadarbojas ar attiecīgajiem Eiropas aviācijas ieinteresēto personu forumiem, piemēram, Eiropas Aeronautikas pētniecības konsultatīvo padomi (ACARE).

6.   Eiropas Tīras aviācijas zinātniskā padomdevēja struktūra atbilstoši 21. panta 7. punkta f) apakšpunktam rīko koordinācijas sanāksmes ar citu attiecīgo kopuzņēmumu, piemēram, kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”, padomdevējām struktūrām, lai veicinātu sinerģiju un sadarbību starp attiecīgajām Savienības pētniecības un inovācijas iniciatīvām aviācijas jomā un uz šā pamata par to sniegtu konsultācijas kopuzņēmumam “Tīra aviācija”.

7.   Eiropas Tīras aviācijas zinātniskā padomdevēja struktūra arī konsultē un atbalsta Komisiju un kopuzņēmumu “Tīra aviācija” iniciatīvās, kas popularizē aviācijas pētniecību Eiropas izglītības sistēmās, un sniedz ieteikumus par aeronautikas prasmju un kompetenču attīstīšanu un atjauninātām aeroinženierijas mācību programmām.

71. pants

Jaunu tehnoloģiju sertifikācija

1.   Pieteikuma iesniedzēji, finansējuma saņēmēji vai izpilddirektors var aicināt EASA konsultēt par individuāliem projektiem un demonstrējumu pasākumiem jautājumos, kas saistīti ar atbilstību aviācijas drošuma, sadarbspējas un vides standartiem, lai nodrošinātu, ka to rezultātā tiek savlaicīgi izstrādāti attiecīgi standarti, testēšanas jauda un regulatīvās prasības produktu izstrādei un jaunu tehnoloģiju izvēršanai.

2.   Uz sertifikācijas pasākumiem un sniegtajiem pakalpojumiem attiecas noteikumi par nodevām un maksājumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) 2018/1139.

72. pants

Atkāpe no dalības noteikumiem

Ja tas ir pienācīgi pamatots attiecīgo tematu aprakstā darba programmā, atsevišķs tiesību subjekts, kas iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī, vai konsorciji, kas neatbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 2. punktā paredzētajam nosacījumam, ir tiesīgi piedalīties netiešās darbībās, ko finansē kopuzņēmums “Tīra aviācija”.

III SADAĻA

KOPUZŅĒMUMS “TĪRS ŪDEŅRADIS”

73. pants

Kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” papildu mērķi

1.   Papildus 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem kopuzņēmumam “Tīrs ūdeņradis” ir šādi vispārīgie mērķi:

| a) | sniegt ieguldījumu Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojuma “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”, Eiropas zaļā kursa un Eiropas Klimata akta mērķu sasniegšanā, kāpinot 2030. gada Savienības vērienīgo mērķi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un palīdzot panākt klimatneitralitāti, vēlākais, līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

a)

sniegt ieguldījumu Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojuma “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”, Eiropas zaļā kursa un Eiropas Klimata akta mērķu sasniegšanā, kāpinot 2030. gada Savienības vērienīgo mērķi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un palīdzot panākt klimatneitralitāti, vēlākais, līdz 2050. gadam;

| b) | sniegt ieguldījumu Komisijas 2020. gada Ūdeņraža stratēģijas klimatneitrālai Eiropai īstenošanā; |
| --- | --- |

b)

sniegt ieguldījumu Komisijas 2020. gada Ūdeņraža stratēģijas klimatneitrālai Eiropai īstenošanā;

| c) | stiprināt Savienības tīra ūdeņraža vērtības ķēdes konkurētspēju, lai atbalstītu un paātrinātu inovatīvu, konkurētspējīgu tīru risinājumu ienākšanu tirgū, jo īpaši attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

c)

stiprināt Savienības tīra ūdeņraža vērtības ķēdes konkurētspēju, lai atbalstītu un paātrinātu inovatīvu, konkurētspējīgu tīru risinājumu ienākšanu tirgū, jo īpaši attiecībā uz MVU;

| d) | stimulēt pētniecību un inovāciju tīra ūdeņraža ražošanas, sadales, uzglabāšanas un tiešo lietojumu jomā. |
| --- | --- |

d)

stimulēt pētniecību un inovāciju tīra ūdeņraža ražošanas, sadales, uzglabāšanas un tiešo lietojumu jomā.

2.   Kopuzņēmumam “Tīrs ūdeņradis” ir arī šādi konkrētie mērķi:

| a) | ar pētniecību un inovāciju, tostarp pasākumiem, kas saistīti ar zemākiem TGL, uzlabot Savienībā izstrādāto tīra ūdeņraža risinājumu rentabilitāti, iedarbīgumu, uzticamību, daudzumu un kvalitāti, tostarp ražošanu, sadali, uzglabāšanu un tiešos lietojumus; |
| --- | --- |

a)

ar pētniecību un inovāciju, tostarp pasākumiem, kas saistīti ar zemākiem TGL, uzlabot Savienībā izstrādāto tīra ūdeņraža risinājumu rentabilitāti, iedarbīgumu, uzticamību, daudzumu un kvalitāti, tostarp ražošanu, sadali, uzglabāšanu un tiešos lietojumus;

| b) | stiprināt zinātnes un rūpniecības dalībnieku zināšanas un spēju visā Savienības ūdeņraža vērtības ķēdē, vienlaikus atbalstot ar rūpniecību saistītu prasmju apguvi; |
| --- | --- |

b)

stiprināt zinātnes un rūpniecības dalībnieku zināšanas un spēju visā Savienības ūdeņraža vērtības ķēdē, vienlaikus atbalstot ar rūpniecību saistītu prasmju apguvi;

| c) | veikt tīra ūdeņraža risinājumu demonstrējumus to izvēršanai vietējā, reģionālā un Savienības mērogā ar mērķi iesaistīt ieinteresētās personas visās dalībvalstīs un pievērsties atjaunīgās enerģijas ražošanai, sadalei, uzglabāšanai un izmantošanai transportietilpīgās un energoietilpīgās nozarēs, kā arī citos lietojumos; |
| --- | --- |

c)

veikt tīra ūdeņraža risinājumu demonstrējumus to izvēršanai vietējā, reģionālā un Savienības mērogā ar mērķi iesaistīt ieinteresētās personas visās dalībvalstīs un pievērsties atjaunīgās enerģijas ražošanai, sadalei, uzglabāšanai un izmantošanai transportietilpīgās un energoietilpīgās nozarēs, kā arī citos lietojumos;

| d) | palielināt publiskā un privātā sektora informētību par tīra ūdeņraža risinājumiem un to atzīšanu un pārņemšanu publiskajā un privātajā sektorā, jo īpaši, sadarbojoties ar citām Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros. |
| --- | --- |

d)

palielināt publiskā un privātā sektora informētību par tīra ūdeņraža risinājumiem un to atzīšanu un pārņemšanu publiskajā un privātajā sektorā, jo īpaši, sadarbojoties ar citām Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros.

74. pants

Kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” papildu uzdevumi

Papildus 5. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis” veic šādus uzdevumus:

| a) | novērtē un uzrauga tehnikas progresu un tehnoloģiskos, ekonomiskos un sociālos šķēršļus ienākšanai tirgū, tostarp jaunos ūdeņraža tirgos; |
| --- | --- |

a)

novērtē un uzrauga tehnikas progresu un tehnoloģiskos, ekonomiskos un sociālos šķēršļus ienākšanai tirgū, tostarp jaunos ūdeņraža tirgos;

| b) | neskarot Komisijas politikas prerogatīvas un saskaņā ar Komisijas politikas nostādnēm un uzraudzību sniedz ieguldījumu noteikumu un standartu izstrādē, lai likvidētu šķēršļus ienākšanai tirgū un atbalstītu aizstājamību, sadarbspēju un tirdzniecību iekšējā tirgū un visā pasaulē; |
| --- | --- |

b)

neskarot Komisijas politikas prerogatīvas un saskaņā ar Komisijas politikas nostādnēm un uzraudzību sniedz ieguldījumu noteikumu un standartu izstrādē, lai likvidētu šķēršļus ienākšanai tirgū un atbalstītu aizstājamību, sadarbspēju un tirdzniecību iekšējā tirgū un visā pasaulē;

| c) | atbalsta Komisiju – tostarp, izmantojot tehnisko zinātību – tās starptautiskajās iniciatīvās, kas saistītas ar Ūdeņraža stratēģiju, piemēram, Starptautiskajā Ūdeņraža ekonomikas partnerībā (IPHE), iniciatīvā “Misija – inovācija” un Ūdeņraža iniciatīvā, ko rosinājis tīrai enerģijai veltītais ministru forums (Clean Energy Ministerial). |
| --- | --- |

c)

atbalsta Komisiju – tostarp, izmantojot tehnisko zinātību – tās starptautiskajās iniciatīvās, kas saistītas ar Ūdeņraža stratēģiju, piemēram, Starptautiskajā Ūdeņraža ekonomikas partnerībā (IPHE), iniciatīvā “Misija – inovācija” un Ūdeņraža iniciatīvā, ko rosinājis tīrai enerģijai veltītais ministru forums (Clean Energy Ministerial).

IPHE

Clean Energy Ministerial

75. pants

Dalībnieki

Kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” dalībnieki ir šādi:

| a) | Savienība, ko pārstāv Komisija; |
| --- | --- |

a)

Savienība, ko pārstāv Komisija;

| b) | “Hydrogen Europe AISBL” – bezpeļņas organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (“nozares grupa”) –, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Tīrs ūdeņradis”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz tās pievienošanos; |
| --- | --- |

b)

“Hydrogen Europe AISBL” – bezpeļņas organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (“nozares grupa”) –, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Tīrs ūdeņradis”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz tās pievienošanos;

Hydrogen Europe AISBL

| c) | “Hydrogen Europe Research AISBL” – bezpeļņas organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (“pētniecības grupa”) –, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Tīrs ūdeņradis”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz tās pievienošanos. |
| --- | --- |

c)

“Hydrogen Europe Research AISBL” – bezpeļņas organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (“pētniecības grupa”) –, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Tīrs ūdeņradis”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz tās pievienošanos.

Hydrogen Europe Research AISBL

76. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “Tīrs ūdeņradis”, ieskaitot EEZ apropriācijas, administratīvo un darbības izmaksu segšanai ir līdz 1 000 000 000 EUR, kas ietver līdz 30 193 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai.

77. pants

Ieguldījums, kuru sniedz dalībnieki, kas nav Savienība

Kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” dalībnieki, kas nav Savienība, 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 1 000 000 000 EUR apmērā, kas ietver līdz 30 193 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošie vai saistītie subjekti.

78. pants

Papildu pasākumu darbības joma

1.   Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā papildu pasākumi var ietvert pasākumus, kas ir tieši saistīti ar kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” pasākumiem un veicina tā mērķu sasniegšanu, tostarp šādus:

| a) | pirmskomerciāli izmēģinājumi un laukizmēģinājumi; |
| --- | --- |

a)

pirmskomerciāli izmēģinājumi un laukizmēģinājumi;

| b) | koncepcijas apliecinājums; |
| --- | --- |

b)

koncepcijas apliecinājums;

| c) | pastāvošo ražošanas līniju uzlabošana to jaudas palielināšanai; |
| --- | --- |

c)

pastāvošo ražošanas līniju uzlabošana to jaudas palielināšanai;

| d) | liela mēroga gadījumpētījumi; |
| --- | --- |

d)

liela mēroga gadījumpētījumi;

| e) | informētības veicināšanas pasākumi attiecībā uz ūdeņraža tehnoloģijām un drošības pasākumiem; |
| --- | --- |

e)

informētības veicināšanas pasākumi attiecībā uz ūdeņraža tehnoloģijām un drošības pasākumiem;

| f) | projektu rezultātu pārņemšana produktos, plašāka izmantošana un pasākumi pētniecības ķēdē vai nu augstākos TGL, vai paralēlos darbības virzienos; |
| --- | --- |

f)

projektu rezultātu pārņemšana produktos, plašāka izmantošana un pasākumi pētniecības ķēdē vai nu augstākos TGL, vai paralēlos darbības virzienos;

| g) | pētniecības un inovācijas pasākumi, ko veic projektos, kuriem ir skaidra saikne ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, un ko finansē atbilstīgi valstu vai reģionālajām programmām Savienībā. |
| --- | --- |

g)

pētniecības un inovācijas pasākumi, ko veic projektos, kuriem ir skaidra saikne ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, un ko finansē atbilstīgi valstu vai reģionālajām programmām Savienībā.

2.   Kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” papildu pasākumu mērķis ir nodrošināt sinerģiju ar Tīrā ūdeņraža aliansi, iniciatīvas “Misija – inovācija” izaicinājumu “Atjaunīgs un tīrs ūdeņradis”, Eiropas Savienības Inovācijas fondu, H2 reģionu pārdomātas specializācijas stratēģijas (S3) platformu un EPT izmēģinājuma projektu zaļā ūdeņraža jomā.

79. pants

Kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” struktūras

Kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” struktūras ir šādas:

| a) | valde; |
| --- | --- |

a)

valde;

| b) | izpilddirektors; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektors;

| c) | valstu pārstāvju grupa; un |
| --- | --- |

c)

valstu pārstāvju grupa; un

| d) | ieinteresēto personu grupa. |
| --- | --- |

d)

ieinteresēto personu grupa.

80. pants

Valdes sastāvs

Valdes sastāvā ir:

| a) | Komisijas pārstāvji Savienības vārdā; |
| --- | --- |

a)

Komisijas pārstāvji Savienības vārdā;

| b) | seši nozares grupas pārstāvji, pievēršot uzmanību ģeogrāfiskajai, dzimumu, uzņēmuma lieluma un nozaru pārstāvībai; |
| --- | --- |

b)

seši nozares grupas pārstāvji, pievēršot uzmanību ģeogrāfiskajai, dzimumu, uzņēmuma lieluma un nozaru pārstāvībai;

| c) | viens pētniecības grupas pārstāvis. |
| --- | --- |

c)

viens pētniecības grupas pārstāvis.

81. pants

Valdes darbība

1.   Papildus balsošanas noteikumiem, kas izklāstīti 16. panta 3. punktā, nozares grupai valdē ir 43 % balsstiesību un pētniecības grupai ir 7 % balsstiesību.

2.   Valdes priekšsēdētājs ir privāto dalībnieku pārstāvis, un viņu ieceļ valde.

82. pants

Valdes papildu uzdevumi

Papildus 17. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” valde veic šādus uzdevumus:

| a) | veicina sinerģiju ar attiecīgiem pasākumiem un programmām Savienības, valstu vai reģionālā līmenī, jo īpaši ar pasākumiem un programmām, kurās atbalsta pētniecības un inovācijas risinājumu izvēršanu, infrastruktūru, izglītību un reģionālo attīstību tīra ūdeņraža izmantošanā; |
| --- | --- |

a)

veicina sinerģiju ar attiecīgiem pasākumiem un programmām Savienības, valstu vai reģionālā līmenī, jo īpaši ar pasākumiem un programmām, kurās atbalsta pētniecības un inovācijas risinājumu izvēršanu, infrastruktūru, izglītību un reģionālo attīstību tīra ūdeņraža izmantošanā;

| b) | atbilstoši 5. panta 2. punkta b) apakšpunktam un 17. panta n) punktam nodrošina stratēģisko virzību sadarbībai ar citām Eiropas partnerībām, tostarp partnerībām, kas tiecas uz nulles emisiju autotransportu, nulles emisiju ūdens transportu, Eiropas dzelzceļu, tīru aviāciju, planētai draudzīgu pārstrādes rūpniecību un tīru tēraudu, saskaņā ar to attiecīgajām stratēģiskajām pētniecības un inovācijas programmām vai citu līdzvērtīgu dokumentu; |
| --- | --- |

b)

atbilstoši 5. panta 2. punkta b) apakšpunktam un 17. panta n) punktam nodrošina stratēģisko virzību sadarbībai ar citām Eiropas partnerībām, tostarp partnerībām, kas tiecas uz nulles emisiju autotransportu, nulles emisiju ūdens transportu, Eiropas dzelzceļu, tīru aviāciju, planētai draudzīgu pārstrādes rūpniecību un tīru tēraudu, saskaņā ar to attiecīgajām stratēģiskajām pētniecības un inovācijas programmām vai citu līdzvērtīgu dokumentu;

| c) | sekmē tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

c)

sekmē tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanai;

| d) | nodrošina, ka, izmantojot neatkarīgu zinātniski konsultatīvo darbsemināru, kas ir daļa no Eiropas Tīrā ūdeņraža partnerības foruma, tiek apkopoti plašākas zinātniskās kopienas neatkarīgie atzinumi un konsultācijas par stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, darba programmām un norisēm saistītās nozarēs. |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka, izmantojot neatkarīgu zinātniski konsultatīvo darbsemināru, kas ir daļa no Eiropas Tīrā ūdeņraža partnerības foruma, tiek apkopoti plašākas zinātniskās kopienas neatkarīgie atzinumi un konsultācijas par stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, darba programmām un norisēm saistītās nozarēs.

83. pants

Izpilddirektora papildu uzdevumi

Papildus 19. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Tīrs ūdeņradis” izpilddirektors veic šādus uzdevumus:

| a) | ierosina un īsteno pasākumus, kas veicina sinerģiju ar attiecīgiem pasākumiem un programmām Savienības, valstu vai reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

a)

ierosina un īsteno pasākumus, kas veicina sinerģiju ar attiecīgiem pasākumiem un programmām Savienības, valstu vai reģionālā līmenī;

| b) | ar valdes apstiprinājumu sniedz atbalstu un ieguldījumu citās Savienības iniciatīvās, kas saistītas ar ūdeņradi; |
| --- | --- |

b)

ar valdes apstiprinājumu sniedz atbalstu un ieguldījumu citās Savienības iniciatīvās, kas saistītas ar ūdeņradi;

| c) | ar valdes apstiprinājumu sasauc ikgadēju Eiropas Tīra ūdeņraža partnerības forumu, tostarp 82. panta d) apakšpunktā minēto neatkarīgo zinātniski konsultatīvo darbsemināru; partnerības forumu, ja iespējams, rīko kopā un vienlaikus ar Tīrā ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumu. |
| --- | --- |

c)

ar valdes apstiprinājumu sasauc ikgadēju Eiropas Tīra ūdeņraža partnerības forumu, tostarp 82. panta d) apakšpunktā minēto neatkarīgo zinātniski konsultatīvo darbsemināru; partnerības forumu, ja iespējams, rīko kopā un vienlaikus ar Tīrā ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumu.

84. pants

Ieinteresēto personu grupa

1.   Ieinteresēto personu grupa sastāv no to nozaru pārstāvjiem, kuras ražo, sadala, uzglabā vai izmanto tīru ūdeņradi visā Savienībā vai kurām tas ir vajadzīgs, tostarp citu attiecīgu Eiropas partnerību pārstāvjiem, kā arī starpreģionu partnerības “European Hydrogen Valleys” un zinātnisko aprindu pārstāvjiem.

2.   Papildus 22. pantā izklāstītajiem uzdevumiem ieinteresēto personu grupai ir šādi uzdevumi:

| a) | sniegt informāciju par stratēģiskajām un tehnoloģiskajām prioritātēm, kurām jāpievēršas kopuzņēmumam “Tīrs ūdeņradis”, kā noteikts stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā vai jebkurā citā līdzvērtīgā dokumentā un saistītos sīki izstrādātos tehnoloģiju ceļvežos, pienācīgi ņemot vērā progresu un vajadzības saistītās nozarēs; |
| --- | --- |

a)

sniegt informāciju par stratēģiskajām un tehnoloģiskajām prioritātēm, kurām jāpievēršas kopuzņēmumam “Tīrs ūdeņradis”, kā noteikts stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā vai jebkurā citā līdzvērtīgā dokumentā un saistītos sīki izstrādātos tehnoloģiju ceļvežos, pienācīgi ņemot vērā progresu un vajadzības saistītās nozarēs;

| b) | sniegt ierosinājumus, lai nodrošinātu konkrētu sinerģiju starp kopuzņēmumu “Tīrs ūdeņradis” un saistītām nozarēm vai jebkuru nozari, ar kuru sinerģija tiek uzskatīta par tādu, kas rada pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

b)

sniegt ierosinājumus, lai nodrošinātu konkrētu sinerģiju starp kopuzņēmumu “Tīrs ūdeņradis” un saistītām nozarēm vai jebkuru nozari, ar kuru sinerģija tiek uzskatīta par tādu, kas rada pievienoto vērtību;

| c) | sniegt ieguldījumu Eiropas Tīra ūdeņraža partnerības forumā un Tīra ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumā. |
| --- | --- |

c)

sniegt ieguldījumu Eiropas Tīra ūdeņraža partnerības forumā un Tīra ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumā.

IV SADAĻA

KOPUZŅĒMUMS “EIROPAS DZELZCEĻŠ”

85. pants

Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” papildu mērķi

1.   Papildus 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem kopuzņēmumam “Eiropas dzelzceļš” ir šādi vispārīgie mērķi:

| a) | sniegt ieguldījumu vienotās Eiropas dzelzceļa telpas sasniegšanā; |
| --- | --- |

a)

sniegt ieguldījumu vienotās Eiropas dzelzceļa telpas sasniegšanā;

| b) | nodrošināt ātru pāreju uz pievilcīgāku, lietotājiem draudzīgu, konkurētspējīgu, cenas ziņā pieejamu, viegli uzturamu, efektīvu un ilgtspējīgu Eiropas dzelzceļa sistēmu, kas integrēta plašākā mobilitātes sistēmā; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt ātru pāreju uz pievilcīgāku, lietotājiem draudzīgu, konkurētspējīgu, cenas ziņā pieejamu, viegli uzturamu, efektīvu un ilgtspējīgu Eiropas dzelzceļa sistēmu, kas integrēta plašākā mobilitātes sistēmā;

| c) | atbalstīt spēcīgas un pasaulē konkurētspējīgas Eiropas dzelzceļa nozares attīstību. |
| --- | --- |

c)

atbalstīt spēcīgas un pasaulē konkurētspējīgas Eiropas dzelzceļa nozares attīstību.

2.   Papildus 1. punktā izklāstītajiem mērķiem kopuzņēmumam “Eiropas dzelzceļš” ir šādi konkrētie mērķi:

| a) | sekmēt pētniecības un inovācijas pasākumus, lai nodrošinātu jau pēc ieceres integrētu Eiropas dzelzceļa tīklu, likvidējot šķēršļus sadarbspējai un nodrošinot risinājumus pilnīgai integrācijai, kas aptver satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru, tostarp valstu sliežu platumu – piemēram, 1 520, 1 000 un 1 668 mm platu dzelzceļa sliežu – integrāciju, un pakalpojumus, un nodrošinot vislabāko reaģēšanu uz pasažieru un uzņēmumu vajadzībām, paātrinot inovatīvu risinājumu pārņemšanu, lai atbalstītu vienoto Eiropas dzelzceļu telpu, un vienlaikus palielinot dzelzceļa transporta jaudu un uzticamību un samazinot izmaksas; |
| --- | --- |

a)

sekmēt pētniecības un inovācijas pasākumus, lai nodrošinātu jau pēc ieceres integrētu Eiropas dzelzceļa tīklu, likvidējot šķēršļus sadarbspējai un nodrošinot risinājumus pilnīgai integrācijai, kas aptver satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru, tostarp valstu sliežu platumu – piemēram, 1 520, 1 000 un 1 668 mm platu dzelzceļa sliežu – integrāciju, un pakalpojumus, un nodrošinot vislabāko reaģēšanu uz pasažieru un uzņēmumu vajadzībām, paātrinot inovatīvu risinājumu pārņemšanu, lai atbalstītu vienoto Eiropas dzelzceļu telpu, un vienlaikus palielinot dzelzceļa transporta jaudu un uzticamību un samazinot izmaksas;

| b) | nodrošināt ilgtspējīgu un noturīgu dzelzceļa sistēmu, attīstot klusa, nulles emisiju dzelzceļa sistēmu un klimatnoturīgu infrastruktūru, piemērojot aprites ekonomiku dzelzceļa nozarei, eksperimentāli izmantojot inovatīvus procesus, tehnoloģijas, dizainus un materiālus visā dzelzceļa sistēmu dzīves ciklā un izstrādājot citus inovatīvus risinājumus vadāmajam sauszemes transportam; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt ilgtspējīgu un noturīgu dzelzceļa sistēmu, attīstot klusa, nulles emisiju dzelzceļa sistēmu un klimatnoturīgu infrastruktūru, piemērojot aprites ekonomiku dzelzceļa nozarei, eksperimentāli izmantojot inovatīvus procesus, tehnoloģijas, dizainus un materiālus visā dzelzceļa sistēmu dzīves ciklā un izstrādājot citus inovatīvus risinājumus vadāmajam sauszemes transportam;

| c) | sava sistēmu pīlāra ietvaros izstrādāt vienotu darbības koncepciju un funkcionālu un drošu sistēmu arhitektūru – pienācīgi ņemot vērā kiberdrošības aspektus, galveno uzmanību pievēršot Eiropas dzelzceļa tīklam, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/797 (39) – integrētām Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības, vadības, kontroles un signalizācijas sistēmām – ieskaitot automatizētu vilcienu ekspluatāciju –, kas nodrošina, ka pētniecība un inovācija tiek vērsta uz vispāratzītām un kopīgām klientu prasībām un darbības vajadzībām un ir atvērta attīstībai; |
| --- | --- |

c)

sava sistēmu pīlāra ietvaros izstrādāt vienotu darbības koncepciju un funkcionālu un drošu sistēmu arhitektūru – pienācīgi ņemot vērā kiberdrošības aspektus, galveno uzmanību pievēršot Eiropas dzelzceļa tīklam, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/797 (39) – integrētām Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības, vadības, kontroles un signalizācijas sistēmām – ieskaitot automatizētu vilcienu ekspluatāciju –, kas nodrošina, ka pētniecība un inovācija tiek vērsta uz vispāratzītām un kopīgām klientu prasībām un darbības vajadzībām un ir atvērta attīstībai;

| d) | sekmēt pētniecības un inovācijas pasākumus saistībā ar dzelzceļa kravas pārvadājumu un intermodālo pārvadājumu pakalpojumiem, lai nodrošinātu konkurētspējīgus, videi draudzīgus dzelzceļa kravas pārvadājumus, kas ir pilnīgi integrēti loģistikas vērtības ķēdē, par galveno izvirzot dzelzceļa kravu transporta automatizāciju un digitalizāciju; |
| --- | --- |

d)

sekmēt pētniecības un inovācijas pasākumus saistībā ar dzelzceļa kravas pārvadājumu un intermodālo pārvadājumu pakalpojumiem, lai nodrošinātu konkurētspējīgus, videi draudzīgus dzelzceļa kravas pārvadājumus, kas ir pilnīgi integrēti loģistikas vērtības ķēdē, par galveno izvirzot dzelzceļa kravu transporta automatizāciju un digitalizāciju;

| e) | attīstīt demonstrējumu projektus dalībvalstīs; |
| --- | --- |

e)

attīstīt demonstrējumu projektus dalībvalstīs;

| f) | sniegt ieguldījumu spēcīgas un pasaulē konkurētspējīgas Eiropas dzelzceļa nozares attīstīšanā; |
| --- | --- |

f)

sniegt ieguldījumu spēcīgas un pasaulē konkurētspējīgas Eiropas dzelzceļa nozares attīstīšanā;

| g) | nodrošināt, veicināt un izmantot sinerģiju ar citām Savienības rīcībpolitikām, programmām, iniciatīvām, instrumentiem vai fondiem, lai maksimāli palielinātu tā ietekmi un pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

g)

nodrošināt, veicināt un izmantot sinerģiju ar citām Savienības rīcībpolitikām, programmām, iniciatīvām, instrumentiem vai fondiem, lai maksimāli palielinātu tā ietekmi un pievienoto vērtību.

3.   Veicot savus pasākumus, kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” cenšas panākt, ka dalībnieku un partneru iesaistīšanās tā pasākumos ir ģeogrāfiski līdzsvarota. Tas arī izveido nepieciešamās starptautiskās saiknes dzelzceļa pētniecības un inovācijas jomā atbilstoši Komisijas prioritātēm.

86. pants

Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” papildu uzdevumi

1.   Papildus 5. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” kopā ar Komisiju sagatavo un – pēc valstu pārstāvju grupas apspriešanās – iesniedz valdei pieņemšanai ģenerālplānu, kas izstrādāts, apspriežoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām dzelzceļa sistēmu un dzelzceļa apgādes nozarē.

2.   Komisija var sākt ģenerālplāna sagatavošanu pirms kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” izveides, apspriežoties ar dalībvalstu pārstāvjiem un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām.

3.   Ģenerālplāns ir vienots, uz nākotni vērsts ceļvedis, kas balstīts uz sistēmu perspektīvu. Tajā nosaka intervences jomas kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” darbības jomā. Ģenerālplānā noteiktie mērķi ir vērsti uz veiktspējas rādītājiem un strukturēti, pamatojoties uz 85. pantā izklāstītajiem mērķiem.

4.   Ģenerālplānu pieņem valde un apstiprina Komisija saskaņā ar 16. pantu, izņemot ģenerālplāna iedaļu, kas attiecas uz sistēmu pīlāru, – to pieņem saskaņā ar 93. panta 4. punktu. Pirms apstiprināšanas Komisija iesniedz ģenerālplānu Padomei un Eiropas Parlamentam. Pēc tam Padomei un Eiropas Parlamentam paziņo visus turpmākos grozījumus.

5.   Ģenerālplāns ir kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” stratēģiskā pētniecības un inovācijas programma 2. panta 12. punkta nozīmē. Tajā ir norādīts virziens kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” konkrētākajiem uzdevumiem, kas ir šādi:

| a) | attīstīt tā sistēmu pīlārā sistēmu perspektīvu, kas atspoguļo dzelzceļa ražošanas nozares vajadzības, dzelzceļu ekspluatācijas kopienu, dalībvalstis un citas privātā un publiskā sektora ieinteresētās personas dzelzceļa jomā, tostarp struktūras, kas pārstāv klientus, piemēram, pasažierus, kravu pārvadājumu klientus un personālu, kā arī attiecīgos rīcībspēkus ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares. “Sistēmu perspektīva” ietver:






  i) | darbības koncepcijas un sistēmu arhitektūras izstrādi, ietverot tādu pakalpojumu, funkcionālo bloku un saskarņu noteikšanu, kas veido dzelzceļa sistēmas darbību pamatu; |
| --- | --- | --- |

a)

attīstīt tā sistēmu pīlārā sistēmu perspektīvu, kas atspoguļo dzelzceļa ražošanas nozares vajadzības, dzelzceļu ekspluatācijas kopienu, dalībvalstis un citas privātā un publiskā sektora ieinteresētās personas dzelzceļa jomā, tostarp struktūras, kas pārstāv klientus, piemēram, pasažierus, kravu pārvadājumu klientus un personālu, kā arī attiecīgos rīcībspēkus ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares. “Sistēmu perspektīva” ietver:

i)

darbības koncepcijas un sistēmu arhitektūras izstrādi, ietverot tādu pakalpojumu, funkcionālo bloku un saskarņu noteikšanu, kas veido dzelzceļa sistēmas darbību pamatu;

| ii) | saistīto specifikāciju izstrādi, ietverot saskarnes, funkcionālo prasību specifikācijas un sistēmu prasību specifikācijas, ko iekļaut savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās (SITS), kuras izstrādā saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/797, vai standartizācijas procesos, lai sasniegtu augstāku digitalizācijas un automatizācijas līmeni; |
| --- | --- |

ii)

saistīto specifikāciju izstrādi, ietverot saskarnes, funkcionālo prasību specifikācijas un sistēmu prasību specifikācijas, ko iekļaut savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās (SITS), kuras izstrādā saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/797, vai standartizācijas procesos, lai sasniegtu augstāku digitalizācijas un automatizācijas līmeni;

| iii) | pasākumus, ar ko nodrošina, ka sistēma tiek uzturēta, ka tajā tiek izlabotas kļūdas, ka tā spēj pielāgoties laika gaitā un ka tiek ņemti vērā apsvērumi par migrāciju no pašreizējām arhitektūrām; |
| --- | --- |

iii)

pasākumus, ar ko nodrošina, ka sistēma tiek uzturēta, ka tajā tiek izlabotas kļūdas, ka tā spēj pielāgoties laika gaitā un ka tiek ņemti vērā apsvērumi par migrāciju no pašreizējām arhitektūrām;

| iv) | pasākumus, ar ko nodrošina, ka tiek novērtētas un demonstrētas nepieciešamās saskarnes ar citiem transporta veidiem, kā arī ar metro un tramvajiem vai vieglā dzelzceļa sistēmām, jo īpaši attiecībā uz kravu un pasažieru plūsmām; |
| --- | --- |

iv)

pasākumus, ar ko nodrošina, ka tiek novērtētas un demonstrētas nepieciešamās saskarnes ar citiem transporta veidiem, kā arī ar metro un tramvajiem vai vieglā dzelzceļa sistēmām, jo īpaši attiecībā uz kravu un pasažieru plūsmām;

| b) | veicināt pētniecības un inovācijas pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķus, tostarp pētniecības un inovācijas pasākumus, kas vērsti uz zema TGL dzelzceļu. Šajā saistībā kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš”:






  i) | nosaka un organizē pētniecības, inovācijas, demonstrējumu, validēšanas un pētījumu pasākumus, kas jāveic tā pakļautībā, un nepieļauj šādu pasākumu sadrumstalotību; |
| --- | --- | --- |

b)

veicināt pētniecības un inovācijas pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķus, tostarp pētniecības un inovācijas pasākumus, kas vērsti uz zema TGL dzelzceļu. Šajā saistībā kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš”:

i)

nosaka un organizē pētniecības, inovācijas, demonstrējumu, validēšanas un pētījumu pasākumus, kas jāveic tā pakļautībā, un nepieļauj šādu pasākumu sadrumstalotību;

| ii) | izmanto standartizācijas un modularitātes iespējas un veicina saskarnes ar citiem transporta veidiem un sistēmām; |
| --- | --- |

ii)

izmanto standartizācijas un modularitātes iespējas un veicina saskarnes ar citiem transporta veidiem un sistēmām;

| iii) | izstrādā demonstrējumu projektus; |
| --- | --- |

iii)

izstrādā demonstrējumu projektus;

| iv) | nodibina ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju ar saistītiem Eiropas, valstu un starptautiskiem pētniecības un inovācijas pasākumiem dzelzceļa nozarē un vajadzības gadījumā ārpus tās, jo īpaši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, tādējādi ļaujot kopuzņēmumam “Eiropas dzelzceļš” uzņemties vadošu lomu ar dzelzceļu saistītā pētniecībā un inovācijā, vienlaikus arī izmantojot zinātnes un tehnoloģiju progresu, kas tiek sasniegts citās nozarēs; |
| --- | --- |

iv)

nodibina ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju ar saistītiem Eiropas, valstu un starptautiskiem pētniecības un inovācijas pasākumiem dzelzceļa nozarē un vajadzības gadījumā ārpus tās, jo īpaši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, tādējādi ļaujot kopuzņēmumam “Eiropas dzelzceļš” uzņemties vadošu lomu ar dzelzceļu saistītā pētniecībā un inovācijā, vienlaikus arī izmantojot zinātnes un tehnoloģiju progresu, kas tiek sasniegts citās nozarēs;

| v) | īstenojot sadarbību, kas minēta iv) apakšpunktā, nodrošina pētniecības pārvēršanu efektīvos izstrādes centienos un progresīvu inovāciju izstrādē un galu galā uz tirgu vērstā inovācijā, īstenojot demonstrējumus un izvēršanu; |
| --- | --- |

v)

īstenojot sadarbību, kas minēta iv) apakšpunktā, nodrošina pētniecības pārvēršanu efektīvos izstrādes centienos un progresīvu inovāciju izstrādē un galu galā uz tirgu vērstā inovācijā, īstenojot demonstrējumus un izvēršanu;

| c) | veic jebkurus uzdevumus, kas nepieciešami 4. un 85. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

c)

veic jebkurus uzdevumus, kas nepieciešami 4. un 85. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai.

87. pants

Dalībnieki

1.   Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” dalībnieki ir šādi:

| a) | Savienība, ko pārstāv Komisija; |
| --- | --- |

a)

Savienība, ko pārstāv Komisija;

| b) | dibinātāji, kas uzskaitīti II pielikumā, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz to pievienošanos; |
| --- | --- |

b)

dibinātāji, kas uzskaitīti II pielikumā, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz to pievienošanos;

| c) | asociētie dalībnieki, kas jāizraugās saskaņā ar 7. pantu. Asociēto dalībnieku sarakstu apstiprina Komisija. |
| --- | --- |

c)

asociētie dalībnieki, kas jāizraugās saskaņā ar 7. pantu. Asociēto dalībnieku sarakstu apstiprina Komisija.

2.   Papildus 7. panta 1. punktam valde pirmo sešu mēnešu laikā pēc kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” izveides var izraudzīties asociētos dalībniekus no saraksta, kas sagatavots pēc atklāta uzaicinājuma paust ieinteresētību, kuru izsludinājusi Komisija pirms kopuzņēmuma izveides. Mutatis mutandis piemēro šīs regulas 7. panta 2. punkta nosacījumus.

88. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “Eiropas dzelzceļš”, ieskaitot EEZ apropriācijas, administratīvo izmaksu un darbības izmaksu segšanai ir līdz 600 000 000 EUR, kas ietver līdz 50 000 000 EUR sistēmu pīlāram un līdz 24 000 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai.

89. pants

Ieguldījums, kuru sniedz dalībnieki, kas nav Savienība

Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” dalībnieki, kas nav Savienība, 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 600 000 000 EUR apmērā, kas ietver līdz 24 000 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošie vai saistītie subjekti.

90. pants

Papildu pasākumu darbības joma

1.   Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā papildu pasākumi var ietvert:

| a) | pasākumus, uz kuriem attiecas kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” netiešās darbības, bet kuras netiek finansētas šādu netiešo darbību ietvaros; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, uz kuriem attiecas kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” netiešās darbības, bet kuras netiek finansētas šādu netiešo darbību ietvaros;

| b) | pasākumus, kas ir tieši saistīti ar kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” darba programmu; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kas ir tieši saistīti ar kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” darba programmu;

| c) | pētniecības un inovācijas pasākumus, kuru pamatā ir pasākumi, ko finansē kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” vai kopuzņēmums Shift2Rail; |
| --- | --- |

c)

pētniecības un inovācijas pasākumus, kuru pamatā ir pasākumi, ko finansē kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” vai kopuzņēmums Shift2Rail;

| d) | papildinošus pētniecības un inovācijas pasākumus, kurus finansē dalībnieki, kas nav Savienība, kuriem ir acīmredzama Savienības pievienotā vērtība un kuri veicina kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

d)

papildinošus pētniecības un inovācijas pasākumus, kurus finansē dalībnieki, kas nav Savienība, kuriem ir acīmredzama Savienības pievienotā vērtība un kuri veicina kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķu sasniegšanu;

| e) | pasākumus, kurus finansē dalībnieki, kas nav Savienība, projektos, ko finansē no valstu programmām vai reģionālām programmām, un kurus papildina kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” finansētie pasākumi; |
| --- | --- |

e)

pasākumus, kurus finansē dalībnieki, kas nav Savienība, projektos, ko finansē no valstu programmām vai reģionālām programmām, un kurus papildina kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” finansētie pasākumi;

| f) | kopuzņēmuma Shift2Rail ietvaros finansēto pasākumu rezultātu pārņemšanu, turpmāku izmantošanu, demonstrējumu pasākumus, standartizāciju un ieteikumu izstrādi netraucētas pārkārtošanās stratēģijām, migrācijas ceļiem un SITS atjauninājumiem, kā arī ar plašāku izvēršanu nesaistītus Eiropas licencēšanas un sertificēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

f)

kopuzņēmuma Shift2Rail ietvaros finansēto pasākumu rezultātu pārņemšanu, turpmāku izmantošanu, demonstrējumu pasākumus, standartizāciju un ieteikumu izstrādi netraucētas pārkārtošanās stratēģijām, migrācijas ceļiem un SITS atjauninājumiem, kā arī ar plašāku izvēršanu nesaistītus Eiropas licencēšanas un sertificēšanas pasākumus.

2.   To pasākumu vērtību, kurus finansē dalībnieki, kas nav Savienība, projektos, ko finansē citas Eiropas partnerības vai citas Savienības programmas, vai citi tādu pētniecības un inovācijas centieni un ieguldījumi, kam ir ievērojama Savienības pievienotā vērtība un kas sniedz ieguldījumu kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķu sasniegšanā un papildina tā finansētos pasākumus, paziņo, norādot Savienības finansējuma veidu, līmeni un avotu, lai izvairītos no divkāršas uzskaites.

91. pants

Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” struktūras

1.   Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” struktūras ir šādas:

| a) | valde; |
| --- | --- |

a)

valde;

| b) | izpilddirektors; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektors;

| c) | valstu pārstāvju grupa; |
| --- | --- |

c)

valstu pārstāvju grupa;

| d) | sistēmu pīlāra vadības grupa; |
| --- | --- |

d)

sistēmu pīlāra vadības grupa;

| e) | izvēršanas grupa. |
| --- | --- |

e)

izvēršanas grupa.

2.   Kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” var izveidot zinātnisko vadības grupu vai lūgt zinātniskas konsultācijas neatkarīgiem akadēmiskajiem ekspertiem vai kopējām zinātniskajām padomdevējām struktūrām.

92. pants

Valdes sastāvs

Valdes sastāvā ir:

| a) | divi Komisijas pārstāvji Savienības vārdā; |
| --- | --- |

a)

divi Komisijas pārstāvji Savienības vārdā;

| b) | viens katra dalībnieka, kas nav Savienība, pārstāvis. |
| --- | --- |

b)

viens katra dalībnieka, kas nav Savienība, pārstāvis.

93. pants

Valdes darbība

1.   Atkāpjoties no 16. panta 4. punkta, valdi vada Komisija Savienības vārdā.

2.   Dalībniekiem, kas nav Savienība, visiem kopā ir 50 % balsstiesību.

3.   Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras un Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvās padomes (ERRAC) pārstāvjus uzaicina apmeklēt valdes sanāksmes kā novērotājus un piedalīties valdē notiekošajās apspriedēs, bet viņiem nav balsstiesību.

4.   Atkāpjoties no 16. panta 1. punkta attiecībā uz pasākumiem, kas veicami sistēmu pīlāra ietvaros, lēmumu uzskata par pieņemtu ar vismaz 55 % balsu vairākumu, ieskaitot klāt neesošo pārstāvju balsis.

5.   Papildus 16. panta 5. punktam valde reizi gadā tiekas ģenerālasamblejā, uz kuru uzaicina ierasties visus dalībniekus, kas piedalās kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” pētniecības un inovācijas pasākumos. Asambleja dod stimulu pārrunāt kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” pasākumu vispārējo virzienu atklātās un pārredzamās apspriedēs par ģenerālplāna īstenošanas norisi.

94. pants

Valdes papildu uzdevumi

Papildus 17. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” valde veic šādus uzdevumus:

| a) | pieņem ģenerālplānu un visus priekšlikumus tā grozīšanai; |
| --- | --- |

a)

pieņem ģenerālplānu un visus priekšlikumus tā grozīšanai;

| b) | pieņem sistēmu pīlāra darba programmas, tostarp budžetu un īstenošanas plānu, un to grozījumus, pamatojoties uz sistēmu pīlāra vadības grupas sniegtajiem ieteikumiem un izpilddirektora priekšlikumiem. |
| --- | --- |

b)

pieņem sistēmu pīlāra darba programmas, tostarp budžetu un īstenošanas plānu, un to grozījumus, pamatojoties uz sistēmu pīlāra vadības grupas sniegtajiem ieteikumiem un izpilddirektora priekšlikumiem.

95. pants

Valstu pārstāvju grupa

Papildus 20. pantam dalībvalstis nodrošina, ka to attiecīgie pārstāvji pauž saskaņotu nostāju, kas atspoguļo to pārstāvētās dalībvalsts viedokļus, kurus pauž:

| a) | komitejā, kas izveidota ar Direktīvas (ES) 2016/797 51. pantu; |
| --- | --- |

a)

komitejā, kas izveidota ar Direktīvas (ES) 2016/797 51. pantu;

| b) | pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” Programmas komitejā – sastāvā “Klimats, enerģētika un mobilitāte”; |
| --- | --- |

b)

pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” Programmas komitejā – sastāvā “Klimats, enerģētika un mobilitāte”;

| c) | Vienotās Eiropas dzelzceļa telpas komitejā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (40) 62. pantu. |
| --- | --- |

c)

Vienotās Eiropas dzelzceļa telpas komitejā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (40) 62. pantu.

40

96. pants

Sistēmu pīlāra vadības grupa

1.   Sistēmu pīlāra vadības grupa ir kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” padomdevēja struktūra, kas sniedz padomus saistībā ar sistēmu pīlāra jautājumiem.

2.   Sistēmu pīlāra vadības grupas sastāvā ir Komisijas pārstāvji, dzelzceļa un mobilitātes nozares un attiecīgo organizāciju pārstāvji, kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” izpilddirektors, valstu pārstāvju grupas priekšsēdētājs un Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras un ERRAC pārstāvji. Komisija pieņem galīgo lēmumu par grupas sastāvu. Pamatotos gadījumos Komisija var uzaicināt atbilstošus papildu ekspertus un ieinteresētās personas piedalīties sistēmu pīlāra vadības grupas sanāksmēs kā novērotājus. Sistēmu pīlāra vadības grupa regulāri ziņo valstu pārstāvju grupai par saviem pasākumiem.

3.   Sistēmu pīlāra vadības grupu vada Komisija.

4.   Sistēmu pīlāra vadības grupas ieteikumus pieņem vienprātīgi. Ja vienprātība netiek panākta, kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” izpilddirektors, apspriežoties ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un Komisiju, sagatavo valdei ziņojumu, kurā izklāsta galvenos kopīgos uzskatus un atšķirīgos viedokļus. Šādā gadījumā valstu pārstāvju grupa sagatavo arī atzinumu valdei.

5.   Sistēmu pīlāra vadības grupa pieņem savu reglamentu.

6.   Sistēmu pīlāra vadības grupa ir atbildīga par konsultāciju sniegšanu izpilddirektoram un valdei par jebkuru no šādiem jautājumiem:

| a) | par pieeju darbības saskaņošanai un sistēmu arhitektūras attīstīšanu, tostarp par attiecīgo ģenerālplāna daļu; |
| --- | --- |

a)

par pieeju darbības saskaņošanai un sistēmu arhitektūras attīstīšanu, tostarp par attiecīgo ģenerālplāna daļu;

| b) | par 85. panta 2. punkta c) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

par 85. panta 2. punkta c) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķu īstenošanu;

| c) | par 86. panta 5. punkta a) apakšpunktā izklāstītā uzdevuma veikšanu; |
| --- | --- |

c)

par 86. panta 5. punkta a) apakšpunktā izklāstītā uzdevuma veikšanu;

| d) | par sīki izstrādāto gada īstenošanas plānu sistēmu pīlāram atbilstoši darba programmām, ko valde pieņem saskaņā ar 94. panta b) punktu; |
| --- | --- |

d)

par sīki izstrādāto gada īstenošanas plānu sistēmu pīlāram atbilstoši darba programmām, ko valde pieņem saskaņā ar 94. panta b) punktu;

| e) | par sistēmu pīlāra īstenošanas progresa uzraudzību. |
| --- | --- |

e)

par sistēmu pīlāra īstenošanas progresa uzraudzību.

97. pants

Izvēršanas grupa

1.   Izvēršanas grupu izveido atbilstoši 22. pantam. Izvēršanas grupas uzdevums ir konsultēt valdi par kopuzņēmumā “Eiropas dzelzceļš” attīstītās dzelzceļa inovācijas pārņemšanu tirgū un atbalstīt inovatīvu risinājumu izvēršanu.

2.   Izvēršanas grupā var iesaistīties visas ieinteresētās personas. Izvēršanas grupas sastāvs nodrošina atbilstošu tematisko orientāciju un pārstāvību. Komisija pieņem galīgo lēmumu par grupas sastāvu. Locekļu sarakstu publicē kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” tīmekļa vietnē.

3.   Izvēršanas grupa pēc valdes pieprasījuma sniedz ieteikumus par jautājumiem, kas saistīti ar inovatīvu dzelzceļa risinājumu izvēršanu. Izvēršanas grupa var arī sniegt ieteikumus pēc savas iniciatīvas.

98. pants

Sadarbība ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru

Kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” nodrošina ciešu sadarbību ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru, jo īpaši attiecībā uz ģenerālplāna īstenošanu. Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/796 (41) 40. pantam minētā sadarbība sastāv no šādiem konsultatīviem uzdevumiem:

41

| a) | informācija par pētniecības vajadzībām, kas saistītas ar vienotās Eiropas dzelzceļa telpas īstenošanu un kas kopuzņēmumam “Eiropas dzelzceļš” jāņem vērā tā ģenerālplānā un tā grozījumos, kā arī darba programmās; |
| --- | --- |

a)

informācija par pētniecības vajadzībām, kas saistītas ar vienotās Eiropas dzelzceļa telpas īstenošanu un kas kopuzņēmumam “Eiropas dzelzceļš” jāņem vērā tā ģenerālplānā un tā grozījumos, kā arī darba programmās;

| b) | atgriezeniskā saite un konsultācijas par sadarbspēju un drošumu, kas jāņem vērā pētniecības un inovācijas pasākumos, un jo īpaši saistībā ar projektu pasākumiem un rezultātiem, kuri attiecas uz 86. panta 5. punkta a) apakšpunktā norādītajiem mērķiem; |
| --- | --- |

b)

atgriezeniskā saite un konsultācijas par sadarbspēju un drošumu, kas jāņem vērā pētniecības un inovācijas pasākumos, un jo īpaši saistībā ar projektu pasākumiem un rezultātiem, kuri attiecas uz 86. panta 5. punkta a) apakšpunktā norādītajiem mērķiem;

| c) | atbalsts kopuzņēmumam “Eiropas dzelzceļš” ar mērķi palīdzēt tam apzināt vajadzību pēc jebkādas tā veicamas konkrētas papildu validācijas vai pētījumiem, arī iesaistot valstu drošības iestādes; |
| --- | --- |

c)

atbalsts kopuzņēmumam “Eiropas dzelzceļš” ar mērķi palīdzēt tam apzināt vajadzību pēc jebkādas tā veicamas konkrētas papildu validācijas vai pētījumiem, arī iesaistot valstu drošības iestādes;

| d) | konsultāciju sniegšana par sistēmu pīlāru; |
| --- | --- |

d)

konsultāciju sniegšana par sistēmu pīlāru;

| e) | pasākumi, ar ko nodrošina, ka specifikāciju, tostarp saskarņu, funkcionālo prasību specifikāciju un sistēmu prasību specifikāciju, izstrādē tiek ņemta vērā ar SITS vai standartiem saistītā pieredze un atgriezeniskā saite. |
| --- | --- |

e)

pasākumi, ar ko nodrošina, ka specifikāciju, tostarp saskarņu, funkcionālo prasību specifikāciju un sistēmu prasību specifikāciju, izstrādē tiek ņemta vērā ar SITS vai standartiem saistītā pieredze un atgriezeniskā saite.

V SADAĻA

KOPUZŅĒMUMS “
  GLOBAL HEALTH EDCTP3
  ”

99. pants

Kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” papildu mērķi

1.   Papildus 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem kopuzņēmumam “
  Global Health EDCTP3
  ” ir šādi vispārīgie mērķi:

| a) | sniegt ieguldījumu infekcijas slimību radītā sociālekonomiskā sloga mazināšanā Subsahāras Āfrikā, veicinot jaunu vai uzlabotu veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādi un pārņemšanu; |
| --- | --- |

a)

sniegt ieguldījumu infekcijas slimību radītā sociālekonomiskā sloga mazināšanā Subsahāras Āfrikā, veicinot jaunu vai uzlabotu veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādi un pārņemšanu;

| b) | sniegt ieguldījumu veselības drošības palielināšanā Subsahāras Āfrikā un pasaulē kopumā, stiprinot uz pētniecību un inovāciju balstītās spējas būt gataviem infekcijas slimībām un reaģēt, lai tās kontrolētu. |
| --- | --- |

b)

sniegt ieguldījumu veselības drošības palielināšanā Subsahāras Āfrikā un pasaulē kopumā, stiprinot uz pētniecību un inovāciju balstītās spējas būt gataviem infekcijas slimībām un reaģēt, lai tās kontrolētu.

2.   Kopuzņēmumam “
  Global Health EDCTP3
  ” ir arī šādi konkrētie mērķi:

| a) | veicināt jaunu vai uzlabotu veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu infekcijas slimību apkarošanai, atbalstot klīnisko pārbaužu veikšanu Subsahāras Āfrikā; |
| --- | --- |

a)

veicināt jaunu vai uzlabotu veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu infekcijas slimību apkarošanai, atbalstot klīnisko pārbaužu veikšanu Subsahāras Āfrikā;

| b) | nostiprināt pētniecības un inovācijas spēju un valstu veselības pētniecības sistēmas Subsahāras Āfrikā infekcijas slimību apkarošanai; |
| --- | --- |

b)

nostiprināt pētniecības un inovācijas spēju un valstu veselības pētniecības sistēmas Subsahāras Āfrikā infekcijas slimību apkarošanai;

| c) | veicināt dalībvalstu, asociēto valstu un Subsahāras valstu darbību labāku saskaņošanu ar kopēju stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu pasaules veselības jomā, lai palielinātu Eiropas publisko ieguldījumu izmaksu lietderību; |
| --- | --- |

c)

veicināt dalībvalstu, asociēto valstu un Subsahāras valstu darbību labāku saskaņošanu ar kopēju stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu pasaules veselības jomā, lai palielinātu Eiropas publisko ieguldījumu izmaksu lietderību;

| d) | nostiprināt epidēmijgatavības spēju Subsahāras Āfrikā, kas izpaužas kā spēja iedarbīgi un ātri reaģēt ar pētījumiem, kuru mērķis ir izstrādāt diagnostiku, vakcīnas un terapiju, kas ir būtiskas tādu jaunu slimību agrīnai atklāšanai un kontrolei, kuras var izvērsties epidēmijā; |
| --- | --- |

d)

nostiprināt epidēmijgatavības spēju Subsahāras Āfrikā, kas izpaužas kā spēja iedarbīgi un ātri reaģēt ar pētījumiem, kuru mērķis ir izstrādāt diagnostiku, vakcīnas un terapiju, kas ir būtiskas tādu jaunu slimību agrīnai atklāšanai un kontrolei, kuras var izvērsties epidēmijā;

| e) | veicināt produktīvu un ilgtspējīgu tīklošanos un partnerības pasaules veselības pētniecības jomā, veidojot ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu attiecības ar dažādām privātā un publiskā sektora organizācijām. |
| --- | --- |

e)

veicināt produktīvu un ilgtspējīgu tīklošanos un partnerības pasaules veselības pētniecības jomā, veidojot ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu attiecības ar dažādām privātā un publiskā sektora organizācijām.

100. pants

Kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” papildu uzdevumi

Papildus 5. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmums “
  Global Health EDCTP3
  ” veic šādus uzdevumus:

Global Health EDCTP3

| a) | veicina produktīvas attiecības starp Eiropas un Āfrikas personām, grupām un iestādēm; |
| --- | --- |

a)

veicina produktīvas attiecības starp Eiropas un Āfrikas personām, grupām un iestādēm;

| b) | palielina informētību par kopīgām interesēm un kopīgiem mērķiem starp iestādēm un pētniecības grupām, lai sekmētu un nostiprinātu sadarbību starp projektiem un iestādēm; |
| --- | --- |

b)

palielina informētību par kopīgām interesēm un kopīgiem mērķiem starp iestādēm un pētniecības grupām, lai sekmētu un nostiprinātu sadarbību starp projektiem un iestādēm;

| c) | sniedz ieguldījumu Eiropas un Āfrikas finansētāju, institūciju un iestāžu globālo veselības stratēģiju saskaņošanas veicināšanā; |
| --- | --- |

c)

sniedz ieguldījumu Eiropas un Āfrikas finansētāju, institūciju un iestāžu globālo veselības stratēģiju saskaņošanas veicināšanā;

| d) | piesaista papildu ieguldījumus, iesaistot partnerus no privātā, publiskā un labdarības sektora; |
| --- | --- |

d)

piesaista papildu ieguldījumus, iesaistot partnerus no privātā, publiskā un labdarības sektora;

| e) | veicina sinerģiju, sadarbību un kopīgas darbības ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (42), jo īpaši attiecībā uz spēju veidošanu un iekārtu un infrastruktūru koplietošanu. |
| --- | --- |

e)

veicina sinerģiju, sadarbību un kopīgas darbības ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (42), jo īpaši attiecībā uz spēju veidošanu un iekārtu un infrastruktūru koplietošanu.

42

101. pants

Dalībnieki

Kopuzņēmuma “
  Global Health EDCTP3
  ” dalībnieki ir šādi:

Global Health EDCTP3

| a) | Savienība, ko pārstāv Komisija; |
| --- | --- |

a)

Savienība, ko pārstāv Komisija;

| b) | “EDCTP Association” – bezpeļņas organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem –, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz tās pievienošanos. |
| --- | --- |

b)

“EDCTP Association” – bezpeļņas organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem –, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz tās pievienošanos.

EDCTP Association

Global Health EDCTP3

102. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “
  Global Health EDCTP3
  ”, ieskaitot EEZ apropriācijas, administratīvo izmaksu un darbības izmaksu segšanai ir līdz 800 000 000 EUR, kas ietver līdz 59 756 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, un tas sastāv no šādām summām:

Global Health EDCTP3

| a) | līdz 400 000 000 EUR ar nosacījumu, ka dalībnieku, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu ieguldījums ir vismaz vienāds ar šo summu; |
| --- | --- |

a)

līdz 400 000 000 EUR ar nosacījumu, ka dalībnieku, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu ieguldījums ir vismaz vienāds ar šo summu;

| b) | līdz 400 000 000 EUR ar nosacījumu, ka ieguldījuma partneru vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu ieguldījumi ir vismaz vienādi ar šo summu. |
| --- | --- |

b)

līdz 400 000 000 EUR ar nosacījumu, ka ieguldījuma partneru vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu ieguldījumi ir vismaz vienādi ar šo summu.

Ja b) apakšpunktā minētais nosacījums nav izpildīts, a) apakšpunktā minēto summu palielina par summu, kas nepārsniedz 400 000 000 EUR, ar noteikumu, ka kopējā summa, par kādu ieguldījums ir palielināts, vismaz atbilst dalībnieku, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu ieguldījumam, kā noteikts 103. panta 1. punktā.

103. pants

Ieguldījumi, kurus sniedz dalībnieki, kas nav Savienība

1.   Kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” dalībnieki, kas nav Savienība, 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 439 878 000 EUR apmērā vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošie vai saistītie subjekti.

2.   Šā panta 1. punktā minētie ieguldījumi sastāv no ieguldījumiem, ko kopuzņēmumā “Global Health EDCTP3” sniedz saskaņā ar 11. panta 1. punktu. Atkāpjoties no 11. panta 1. punkta, minētie ieguldījumi var būt finansiāli ieguldījumi.

104. pants

Papildu pasākumu darbības joma

1.   Kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” papildu pasākumus izstrādā un īsteno saskaņotā, integrētā un konsekventā veidā EDCTP apvienība un tās sastāvā esošie vai saistītie subjekti, ievērojot kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu.

2.   Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā papildu pasākumi var ietvert pasākumus, kas ir tieši saistīti ar kopuzņēmuma “
  Global Health EDCTP3
  ” pasākumiem un veicina tā mērķu sasniegšanu, tostarp šādus:

| a) | EDCTP apvienības sastāvā esošo vai saistīto subjektu pasākumus, kas saskaņoti ar līdzīgiem citu EDCTP apvienības sastāvā esošu vai saistītu subjektu pasākumiem un tiek neatkarīgi pārvaldīti saskaņā ar valsts finansēšanas noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

EDCTP apvienības sastāvā esošo vai saistīto subjektu pasākumus, kas saskaņoti ar līdzīgiem citu EDCTP apvienības sastāvā esošu vai saistītu subjektu pasākumiem un tiek neatkarīgi pārvaldīti saskaņā ar valsts finansēšanas noteikumiem;

| b) | pasākumus, ko īsteno Subsahāras Āfrikas valdību pētniecības organizācijas; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, ko īsteno Subsahāras Āfrikas valdību pētniecības organizācijas;

| c) | pasākumus, kas veicina tīklošanos un partnerības, kur tiek veidotas attiecības ar vairākām privātā un publiskā sektora organizācijām; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas veicina tīklošanos un partnerības, kur tiek veidotas attiecības ar vairākām privātā un publiskā sektora organizācijām;

| d) | atbalstu pētniecības infrastruktūru attīstībai, piemēram, klīnisko pārbaužu tīkliem vai kohortām, kas saistītas ar kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” darbības jomu, un atbalstu veselības aprūpes sistēmu sagatavotības stiprināšanai nolūkā veikt pētnieciskus pasākumus kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” darbības jomā. |
| --- | --- |

d)

atbalstu pētniecības infrastruktūru attīstībai, piemēram, klīnisko pārbaužu tīkliem vai kohortām, kas saistītas ar kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” darbības jomu, un atbalstu veselības aprūpes sistēmu sagatavotības stiprināšanai nolūkā veikt pētnieciskus pasākumus kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” darbības jomā.

105. pants

Kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” struktūras

Kopuzņēmuma “
  Global Health EDCTP3
  ” struktūras ir šādas:

Global Health EDCTP3

| a) | valde; |
| --- | --- |

a)

valde;

| b) | izpilddirektors; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektors;

| c) | Zinātniskā komiteja; |
| --- | --- |

c)

Zinātniskā komiteja;

| d) | ieinteresēto personu grupa. |
| --- | --- |

d)

ieinteresēto personu grupa.

106. pants

Valdes sastāvs

Valdes sastāvā ir:

| a) | seši Komisijas pārstāvji Savienības vārdā; |
| --- | --- |

a)

seši Komisijas pārstāvji Savienības vārdā;

| b) | seši EDCTP apvienības pārstāvji. |
| --- | --- |

b)

seši EDCTP apvienības pārstāvji.

EDCTP

107. pants

Valdes darbība

EDCTP apvienībai ir 50 % balsstiesību.

EDCTP

108. pants

Zinātniskā komiteja

1.   Atbilstoši 21. panta 1. punkta a) apakšpunktam Zinātniskā komiteja ir kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” zinātniskā padomdevēja struktūra.

2.   Papildus 21. panta 2. punktam Zinātniskā komiteja nodrošina Āfrikas valstu zinātniskās kompetences iekļaušanu.

3.   Papildus 21. pantā izklāstītajiem uzdevumiem Zinātniskā komiteja veic šādus uzdevumus:

| a) | palīdz kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” pasākumu stratēģiskajā un zinātniskajā plānošanā; |
| --- | --- |

a)

palīdz kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” pasākumu stratēģiskajā un zinātniskajā plānošanā;

| b) | konsultē par stratēģijām, kā veicināt sinerģiju un partnerības ar visām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

b)

konsultē par stratēģijām, kā veicināt sinerģiju un partnerības ar visām ieinteresētajām personām;

| c) | pēc vajadzības sniedz ieguldījumu kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtisku stratēģisku un zinātnisku dokumentu sagatavošanā; |
| --- | --- |

c)

pēc vajadzības sniedz ieguldījumu kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtisku stratēģisku un zinātnisku dokumentu sagatavošanā;

| d) | sniedz stratēģiskas un zinātniskas konsultācijas kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” un nodrošina notiekošo projektu sekmīgu pabeigšanu; |
| --- | --- |

d)

sniedz stratēģiskas un zinātniskas konsultācijas kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” un nodrošina notiekošo projektu sekmīgu pabeigšanu;

| e) | nosaka stratēģiskās vajadzības un prioritātes jaunu vai uzlabotu klīnisko intervenču izstrādes paātrināšanai, tostarp vajadzīgo apmācību, tīklošanos un spēju veidošanu, kas jāveic, lai sasniegtu minētos mērķus; |
| --- | --- |

e)

nosaka stratēģiskās vajadzības un prioritātes jaunu vai uzlabotu klīnisko intervenču izstrādes paātrināšanai, tostarp vajadzīgo apmācību, tīklošanos un spēju veidošanu, kas jāveic, lai sasniegtu minētos mērķus;

| f) | izvērtē situāciju ar nabadzību saistītu un novārtā atstātu slimību jomā, lai noteiktu kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” lomu partnerībā ar citām ieinteresētajām personām nolūkā paātrināt pret šādām slimībām vērstu intervenču izstrādi vai uzlabošanu; |
| --- | --- |

f)

izvērtē situāciju ar nabadzību saistītu un novārtā atstātu slimību jomā, lai noteiktu kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” lomu partnerībā ar citām ieinteresētajām personām nolūkā paātrināt pret šādām slimībām vērstu intervenču izstrādi vai uzlabošanu;

| g) | novērtē stāvokli saistībā ar globāliem produktu izstrādes ceļiem un kritiski svarīgā posma iespējas turpmākai produktu izstrādei; |
| --- | --- |

g)

novērtē stāvokli saistībā ar globāliem produktu izstrādes ceļiem un kritiski svarīgā posma iespējas turpmākai produktu izstrādei;

| h) | sniedz konsultācijas par jebkuru uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un citu programmu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

h)

sniedz konsultācijas par jebkuru uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un citu programmu pārskatīšanu;

| i) | sniedz atbalstu un ieguldījumu kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” uzraudzības un izvērtēšanas satvarā, kā arī kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” finansēto dotāciju zinātnisko iznākumu un stratēģiskās ietekmes uzraudzībā; |
| --- | --- |

i)

sniedz atbalstu un ieguldījumu kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” uzraudzības un izvērtēšanas satvarā, kā arī kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” finansēto dotāciju zinātnisko iznākumu un stratēģiskās ietekmes uzraudzībā;

| j) | sniedz konsultācijas, palīdzību un piedalās kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” darba grupās, ieinteresēto personu sanāksmēs, EDCTP forumā un citos attiecīgos pasākumos. |
| --- | --- |

j)

sniedz konsultācijas, palīdzību un piedalās kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” darba grupās, ieinteresēto personu sanāksmēs, EDCTP forumā un citos attiecīgos pasākumos.

4.   Priekšsēdētājs sagatavo gada pārskatu par Zinātniskās komitejas pasākumiem un sasniegumiem iepriekšējā gadā un iesniedz to valdei apstiprināšanai.

109. pants

Ieinteresēto personu grupa

1.   Ieinteresēto personu grupai ir līdzsvarota ieinteresēto personu pārstāvība no ģeogrāfiskā un tematiskā viedokļa, kā arī no dzimumu līdztiesības viedokļa, īpaši iekļaujot Āfrikas valstu kompetenci.

2.   Papildus 22. pantā izklāstītajiem uzdevumiem ieinteresēto personu grupa veic arī šādus uzdevumus:

| a) | sniedz informāciju par zinātniskajām, stratēģiskajām un tehnoloģiskajām prioritātēm, kurām jāpievēršas kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3”, kā noteikts stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā vai jebkurā citā līdzvērtīgā dokumentā, ņemot vērā pasaules veselības nozares un ar to saistīto nozaru progresu un vajadzības; |
| --- | --- |

a)

sniedz informāciju par zinātniskajām, stratēģiskajām un tehnoloģiskajām prioritātēm, kurām jāpievēršas kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3”, kā noteikts stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā vai jebkurā citā līdzvērtīgā dokumentā, ņemot vērā pasaules veselības nozares un ar to saistīto nozaru progresu un vajadzības;

| b) | sniedz ieteikumus, kā nodrošināt konkrētu sinerģiju starp kopuzņēmumu “Global Health EDCTP3” un saistītām nozarēm vai jebkuru nozari, ar kuru sinerģija tiek uzskatīta par tādu, kas rada pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

b)

sniedz ieteikumus, kā nodrošināt konkrētu sinerģiju starp kopuzņēmumu “Global Health EDCTP3” un saistītām nozarēm vai jebkuru nozari, ar kuru sinerģija tiek uzskatīta par tādu, kas rada pievienoto vērtību;

| c) | sniedz ieguldījumu EDCTP forumā. |
| --- | --- |

c)

sniedz ieguldījumu EDCTP forumā.

110. pants

Tiesības saņemt finansējumu

1.   Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 17. panta 2. punktu un atkāpjoties no minētās regulas 23. panta 1. punkta, finansējumu no kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” piešķir tikai tiem tiesību subjektiem, kas ir iedibināti dalībvalstīs vai asociētajās valstīs, vai EDCTP apvienības sastāvā esošās valstīs. Izņēmuma gadījumā un ja tas ir paredzēts darba programmā, subjekti, kas iedibināti citās valstīs, var būt tiesīgi saņemt finansējumu no kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” īpašos tematiskos uzaicinājumos vai tāda uzaicinājuma gadījumā, kas saistīts ar ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā.

2.   Savienība tiecas noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm, kuri ļauj aizsargāt Savienības finanšu intereses. Pirms to noslēgšanas un lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, ja subjekti, kas iedibināti trešā valstī, kura nav noslēgusi šādu nolīgumu, piedalās ar finansējumu netiešā darbībā, netiešās darbības finanšu koordinators ir iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī, priekšfinansējuma summu pienācīgi pielāgo un dotācijas nolīguma noteikumos par atbildību pienācīgi ņem vērā finanšu riskus.

111. pants

Identificētie dalībnieki

Kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” identificēto subjektu dalība var būt atbilstības kritērijs uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. To pienācīgi pamato darba programmā, kurā var arī paredzēt, ka šādi identificēti dalībnieki nav tiesīgi saņemt finansējumu no kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” izraudzītajās netiešajās darbībās.

Global Health EDCTP3

Global Health EDCTP3

112. pants

Ētikas principi

Klīniskās pārbaudes un īstenošanas izpēti kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” ietvaros īsteno saskaņā ar ētikas pamatprincipiem, atzītiem starptautiskiem regulatīviem standartiem un labu dalības praksi.

Global Health EDCTP3

113. pants

Sadarbība ar Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru

Kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” nodrošina ciešu sadarbību ar Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, kā arī ar attiecīgām Āfrikas aģentūrām un organizācijām.

Global Health EDCTP3

114. pants

Cenas ziņā pieņemama piekļuve

Dalībnieki netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3”, nodrošina, ka produkti un pakalpojumi, ko tie izstrādā, pamatojoties vai daļēji pamatojoties uz klīnisko pētījumu rezultātiem, kas veikti kā daļa no netiešas darbības, ir cenas ziņā pieņemami, pieejami un piekļūstami sabiedrībai ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem. Šajā nolūkā attiecīgā gadījumā darba programmā norāda ar izmantošanu saistītus papildu pienākumus, kas piemērojami konkrētām netiešajām darbībām.

Global Health EDCTP3

VI SADAĻA

KOPUZŅĒMUMS “INOVATĪVAS VESELĪBAS APRŪPES INICIATĪVA”

115. pants

Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” papildu mērķi

1.   Papildus 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” sasniedz šādus vispārīgos mērķus līdz 2030. gadam:

| a) | sniedz ieguldījumu tādas Savienības mēroga veselības pētniecības un inovācijas ekosistēmas radīšanā, kas veicina zinātnes atziņu pārvēršanu inovācijās, jo īpaši sāk vismaz 30 plaša mēroga starpnozaru projektus, kas vērsti uz veselības inovācijām; |
| --- | --- |

a)

sniedz ieguldījumu tādas Savienības mēroga veselības pētniecības un inovācijas ekosistēmas radīšanā, kas veicina zinātnes atziņu pārvēršanu inovācijās, jo īpaši sāk vismaz 30 plaša mēroga starpnozaru projektus, kas vērsti uz veselības inovācijām;

| b) | sekmē tādu drošu, iedarbīgu, uz cilvēkiem vērstu un rentablu inovāciju izstrādi, kuras apmierina stratēģiskas vēl neapmierinātas sabiedrības veselības vajadzības, apliecinot, vismaz 5 piemēros, veselības aprūpes produktu vai pakalpojumu integrēšanas iespējamību un pierādot šādu inovāciju piemērotību pārņemšanai veselības aprūpes sistēmās. Saistītajos projektos būtu jāpievēršas to slimību profilaksei, diagnostikai, ārstēšanai vai pārvaldībai, kuras skar Savienības iedzīvotājus, tostarp ieguldījumam Eiropas Vēža uzveikšanas plāna īstenošanā; |
| --- | --- |

b)

sekmē tādu drošu, iedarbīgu, uz cilvēkiem vērstu un rentablu inovāciju izstrādi, kuras apmierina stratēģiskas vēl neapmierinātas sabiedrības veselības vajadzības, apliecinot, vismaz 5 piemēros, veselības aprūpes produktu vai pakalpojumu integrēšanas iespējamību un pierādot šādu inovāciju piemērotību pārņemšanai veselības aprūpes sistēmās. Saistītajos projektos būtu jāpievēršas to slimību profilaksei, diagnostikai, ārstēšanai vai pārvaldībai, kuras skar Savienības iedzīvotājus, tostarp ieguldījumam Eiropas Vēža uzveikšanas plāna īstenošanā;

| c) | virza starpnozaru inovāciju veselības aprūpes jomā, lai Eiropas veselības aprūpes nozare spētu konkurēt pasaules mērogā, un sniedz ieguldījumu jaunās Eiropas industriālās stratēģijas un Eiropas Zāļu stratēģijas mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

c)

virza starpnozaru inovāciju veselības aprūpes jomā, lai Eiropas veselības aprūpes nozare spētu konkurēt pasaules mērogā, un sniedz ieguldījumu jaunās Eiropas industriālās stratēģijas un Eiropas Zāļu stratēģijas mērķu sasniegšanā.

2.   Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” ir arī šādi konkrētie mērķi:

| a) | veicināt izpratnes uzlabošanos par noteicošajiem faktoriem veselības un prioritāro slimību jomā; |
| --- | --- |

a)

veicināt izpratnes uzlabošanos par noteicošajiem faktoriem veselības un prioritāro slimību jomā;

| b) | integrēt sadrumstalotus veselības pētniecības un inovācijas centienus, apvienojot veselības nozares sektorus un citas ieinteresētās personas un koncentrējoties uz neapmierinātām sabiedrības veselības vajadzībām, lai varētu izstrādāt rīkus, datus, platformas, tehnoloģijas un procesus uzlabotai slimību paredzēšanai, profilaksei, novēršanai pirms to izpaušanās, diagnosticēšanai, ārstēšanai un pārvaldībai, apmierinot tiešo lietotāju vajadzības; |
| --- | --- |

b)

integrēt sadrumstalotus veselības pētniecības un inovācijas centienus, apvienojot veselības nozares sektorus un citas ieinteresētās personas un koncentrējoties uz neapmierinātām sabiedrības veselības vajadzībām, lai varētu izstrādāt rīkus, datus, platformas, tehnoloģijas un procesus uzlabotai slimību paredzēšanai, profilaksei, novēršanai pirms to izpaušanās, diagnosticēšanai, ārstēšanai un pārvaldībai, apmierinot tiešo lietotāju vajadzības;

| c) | demonstrēt uz cilvēkiem vērstu, integrētu veselības aprūpes risinājumu īstenojamību; |
| --- | --- |

c)

demonstrēt uz cilvēkiem vērstu, integrētu veselības aprūpes risinājumu īstenojamību;

| d) | izmantot visu digitalizācijas un datu apmaiņas potenciālu veselības aprūpē; |
| --- | --- |

d)

izmantot visu digitalizācijas un datu apmaiņas potenciālu veselības aprūpē;

| e) | nodrošināt jaunu un uzlabotu metodiku un modeļu izstrādi inovatīvu un integrētu veselības aprūpes risinājumu pievienotās vērtības visaptverošai novērtēšanai. |
| --- | --- |

e)

nodrošināt jaunu un uzlabotu metodiku un modeļu izstrādi inovatīvu un integrētu veselības aprūpes risinājumu pievienotās vērtības visaptverošai novērtēšanai.

116. pants

Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” papildu uzdevumi

Papildus 5. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” veic šādus uzdevumus:

| a) | veicina ciešu un ilgtermiņa sadarbību starp Savienību, citiem dalībniekiem, ieguldījuma partneriem un citām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas veselības aprūpē, piemēram, citām būtiskām nozarēm, veselības aprūpes iestādēm (piemēram, regulatīvām struktūrām, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un maksātājiem), pacientu organizācijām, veselības aprūpes speciālistiem un nodrošinātājiem, kā arī akadēmiskajām aprindām; |
| --- | --- |

a)

veicina ciešu un ilgtermiņa sadarbību starp Savienību, citiem dalībniekiem, ieguldījuma partneriem un citām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas veselības aprūpē, piemēram, citām būtiskām nozarēm, veselības aprūpes iestādēm (piemēram, regulatīvām struktūrām, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un maksātājiem), pacientu organizācijām, veselības aprūpes speciālistiem un nodrošinātājiem, kā arī akadēmiskajām aprindām;

| b) | efektīvi atbalsta pirmskonkurences veselības pētniecību un inovāciju, jo īpaši darbības, kurās apvienojas vairāku veselības aprūpes nozares sektoru subjekti, lai strādātu kopā jomās, kurās ir neapmierinātas sabiedrības veselības vajadzības; |
| --- | --- |

b)

efektīvi atbalsta pirmskonkurences veselības pētniecību un inovāciju, jo īpaši darbības, kurās apvienojas vairāku veselības aprūpes nozares sektoru subjekti, lai strādātu kopā jomās, kurās ir neapmierinātas sabiedrības veselības vajadzības;

| c) | nodrošina, ka visām ieinteresētajām personām ir iespēja ierosināt jomas turpmākiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka visām ieinteresētajām personām ir iespēja ierosināt jomas turpmākiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| d) | regulāri pārskata kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un veic tajā nepieciešamos pielāgojumus, ņemot vērā zinātniskās norises tās īstenošanas laikā vai jaunas sabiedrības veselības vajadzības; |
| --- | --- |

d)

regulāri pārskata kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un veic tajā nepieciešamos pielāgojumus, ņemot vērā zinātniskās norises tās īstenošanas laikā vai jaunas sabiedrības veselības vajadzības;

| e) | publicē informāciju par projektiem, tostarp subjektiem, kas piedalās, kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansiālā ieguldījuma summu un katra dalībnieka sniegto ieguldījumu natūrā; |
| --- | --- |

e)

publicē informāciju par projektiem, tostarp subjektiem, kas piedalās, kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansiālā ieguldījuma summu un katra dalībnieka sniegto ieguldījumu natūrā;

| f) | organizē regulāru saziņu – arī vismaz vienu gada sanāksmi – ar interešu grupām un ar tā ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” pētniecības un inovācijas pasākumu atklātību un pārredzamību; |
| --- | --- |

f)

organizē regulāru saziņu – arī vismaz vienu gada sanāksmi – ar interešu grupām un ar tā ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” pētniecības un inovācijas pasākumu atklātību un pārredzamību;

| g) | veic jebkuru citu uzdevumu, kas nepieciešams, lai īstenotu 115. pantā minētos mērķus. |
| --- | --- |

g)

veic jebkuru citu uzdevumu, kas nepieciešams, lai īstenotu 115. pantā minētos mērķus.

117. pants

Dalībnieki

Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” dalībnieki ir šādi:

| a) | Savienība, ko pārstāv Komisija; |
| --- | --- |

a)

Savienība, ko pārstāv Komisija;

| b) | Eiropas Radioloģijas, elektromedicīnas un veselības aprūpes IT nozares koordinācijas komiteja (European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and healthcare IT Industry, COCIR), kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem, Eiropas Farmācijas uzņēmumu un apvienību federācija (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations), kas reģistrēta saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem, “EuropaBio”, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem, un “MedTech Europe”, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņoti to attiecīgie lēmumi par pievienošanos kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz to pievienošanos; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Radioloģijas, elektromedicīnas un veselības aprūpes IT nozares koordinācijas komiteja (European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and healthcare IT Industry, COCIR), kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem, Eiropas Farmācijas uzņēmumu un apvienību federācija (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations), kas reģistrēta saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem, “EuropaBio”, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem, un “MedTech Europe”, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņoti to attiecīgie lēmumi par pievienošanos kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz to pievienošanos;

European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and healthcare IT Industry, COCIR

European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations

EuropaBio

MedTech Europe

| c) | asociētie dalībnieki, kas jāizraugās saskaņā ar 7. pantu. |
| --- | --- |

c)

asociētie dalībnieki, kas jāizraugās saskaņā ar 7. pantu.

118. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

Savienības finansiālais ieguldījums no pamatprogrammas kopuzņēmumā “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”, ieskaitot EEZ apropriācijas, administratīvo izmaksu un darbības izmaksu segšanai ir līdz 1 200 000 000 EUR, kas ietver līdz 30 212 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, un tas sastāv no šādām summām:

| a) | līdz 1 000 000 000 EUR ar nosacījumu, ka šī summa atbilst dalībnieku, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu ieguldījumam; |
| --- | --- |

a)

līdz 1 000 000 000 EUR ar nosacījumu, ka šī summa atbilst dalībnieku, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu ieguldījumam;

| b) | līdz 200 000 000 EUR ar nosacījumu, ka šī summa atbilst ieguldījuma partneru vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu papildu ieguldījumiem. |
| --- | --- |

b)

līdz 200 000 000 EUR ar nosacījumu, ka šī summa atbilst ieguldījuma partneru vai to sastāvā esošo vai saistīto subjektu papildu ieguldījumiem.

119. pants

Ieguldījums, kuru sniedz dalībnieki, kas nav Savienība

1.   Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” dalībnieki, kas nav Savienība, 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 1 000 000 000 EUR apmērā, kas ietver līdz 30 212 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošie vai saistītie subjekti.

2.   Ieguldījumi natūrā papildu pasākumos nepārsniedz 40 % no dalībnieku, kas nav Savienība, ieguldījumiem natūrā kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī.

3.   Ieguldījumi, kurus dalībnieki sniedz kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansētajās netiešajās darbībās, ir vismaz 45 % no netiešās darbības attiecināmajām izmaksām un ar to saistīto papildu pasākumu izmaksām. Pamatotos gadījumos darba programmā izņēmuma kārtā var atļaut zemāku ieguldījumu īpatsvaru individuālas netiešas darbības un ar to saistīto papildu pasākumu līmenī.

4.   Izmaksas, kas rodas netiešajās darbībās trešās valstīs, kuras nav pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētās valstis, ir pamatotas un saistītas ar 115. pantā izklāstītajiem mērķiem. Tās nepārsniedz 20 % no ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai, kurus sniedz dalībnieki, kas nav Savienība, un ieguldījuma partneri kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī. Izmaksas, kas pārsniedz 20 % no ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī, neuzskata par ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai.

5.   Pienācīgi pamatotos gadījumos kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” darba programmās var noteikt konkrētus ierobežojumus ieguldījumiem natūrā tādu darbības izmaksu segšanai, kuras netiešas darbības līmenī radušās trešās valstīs, kas nav pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētās valstis. Lēmumos par šādiem konkrētiem ierobežojumiem ņem vērā jo īpaši mērķus un ietekmi, kas jāpanāk ar attiecīgajām darbībām, un to rezultātā netiek pārsniegts maksimālais ierobežojums, kas noteikts 4. punktā, kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī.

120. pants

Nosacījumi saistībā ar papildu pasākumiem

1.   Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā papildu pasākumus veic Savienībā vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs, un tie var ietvert:

| a) | pasākumus, kas sniedz ieguldījumu kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansēto netiešo darbību mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, kas sniedz ieguldījumu kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansēto netiešo darbību mērķu sasniegšanā;

| b) | pasākumus, kas veicina kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansēto netiešo darbību rezultātu izplatīšanu, ilgtspēju vai izmantošanu. |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kas veicina kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansēto netiešo darbību rezultātu izplatīšanu, ilgtspēju vai izmantošanu.

2.   Attiecīgos gadījumos projektu priekšlikumos iekļauj ar tiem saistīto papildu pasākumu plānu. Izmaksām, kas saistītas ar šādiem konkrētu projektu papildu pasākumiem, jārodas laikā no priekšlikuma iesniegšanas dienas līdz diviem gadiem pēc netiešās darbības beigu dienas.

3.   Lai izmaksas varētu ieskaitīt kā ieguldījumus natūrā, kas minēti 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā, pamatā esošos papildu pasākumus veic Savienībā vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs.

121. pants

Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” struktūras

Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” struktūras ir šādas:

| a) | valde; |
| --- | --- |

a)

valde;

| b) | izpilddirektors; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektors;

| c) | valstu pārstāvju grupa; |
| --- | --- |

c)

valstu pārstāvju grupa;

| d) | Zinātnes un inovācijas komisija. |
| --- | --- |

d)

Zinātnes un inovācijas komisija.

122. pants

Valdes sastāvs

Valdes sastāvā ir:

| a) | četri Komisijas pārstāvji Savienības vārdā; |
| --- | --- |

a)

četri Komisijas pārstāvji Savienības vārdā;

| b) | viens katra dalībnieka, kas nav Savienība, pārstāvis. |
| --- | --- |

b)

viens katra dalībnieka, kas nav Savienība, pārstāvis.

123. pants

Valdes darbība

Dalībniekiem, kas nav Savienība, visiem kopā ir 50 % balsstiesību.

124. pants

Zinātnes un inovācijas komisija

1.   Zinātnes un inovācijas komisija konsultē valdi par jautājumiem, kas saistīti ar kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” pētniecības un inovācijas pasākumiem, saskaņā ar 21. pantu.

2.   Zinātnes un inovācijas komisijas sastāvā ir šādi pastāvīgie locekļi:

| a) | divi Komisijas pārstāvji Savienības vārdā; |
| --- | --- |

a)

divi Komisijas pārstāvji Savienības vārdā;

| b) | četri dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvji; |
| --- | --- |

b)

četri dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvji;

| c) | divi valstu pārstāvju grupas pārstāvji; |
| --- | --- |

c)

divi valstu pārstāvju grupas pārstāvji;

| d) | četri zinātniskās kopienas pārstāvji, kurus ieceļ valde atklātā atlases procesā saskaņā ar 21. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

d)

četri zinātniskās kopienas pārstāvji, kurus ieceļ valde atklātā atlases procesā saskaņā ar 21. panta 4. punktu;

| e) | līdz sešiem citiem pastāvīgajiem locekļiem, ko ieceļ valde atklātā atlases procesā saskaņā ar 21. panta 4. punktu, jo īpaši nodrošinot veselības aprūpē iesaistīto ieinteresēto personu pienācīgu pārstāvību, aptverot jo īpaši publisko sektoru, tostarp regulatīvās iestādes, pacientus un tiešos lietotājus kopumā. |
| --- | --- |

e)

līdz sešiem citiem pastāvīgajiem locekļiem, ko ieceļ valde atklātā atlases procesā saskaņā ar 21. panta 4. punktu, jo īpaši nodrošinot veselības aprūpē iesaistīto ieinteresēto personu pienācīgu pārstāvību, aptverot jo īpaši publisko sektoru, tostarp regulatīvās iestādes, pacientus un tiešos lietotājus kopumā.

3.   Šā panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie pastāvīgie locekļi attiecīgā gadījumā var uzaicināt ad hoc locekļus konkrētu tematu apspriešanai. Viņi kopīgi var uzaicināt līdz sešiem ad hoc locekļiem katrai sanāksmei.

Šādus ad hoc locekļus uzaicina, pamatojoties uz viņu zinātnisko vai tehnisko zinātību jautājumos, kas jāapspriež konkrētās sanāksmēs, vai ņemot vērā vajadzību radīt sinerģiju ar citām pētniecības programmām.

Šā panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie pastāvīgie locekļi ad hoc locekļus uzaicina vienprātīgi. Viņi paziņo savus lēmumus valdei, valstu pārstāvju grupai un pārējiem pastāvīgajiem locekļiem.

4.   Papildus 21. panta 7. punktam Zinātnes un inovācijas komisija konsultē valdi pēc tās pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas par zinātniskiem un tehnoloģiskiem jautājumiem, kas saistīti ar kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” mērķiem, jo īpaši par:

| a) | zinātniskajām prioritātēm, tostarp saistībā ar stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas atjaunināšanu; |
| --- | --- |

a)

zinātniskajām prioritātēm, tostarp saistībā ar stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas atjaunināšanu;

| b) | darba programmas projektu, arī par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu; |
| --- | --- |

b)

darba programmas projektu, arī par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu;

| c) | dalībnieku, kas nav Savienība, 120. pantā minēto papildu pasākumu plānošanu; |
| --- | --- |

c)

dalībnieku, kas nav Savienība, 120. pantā minēto papildu pasākumu plānošanu;

| d) | uz konkrētām zinātniskām prioritātēm vērstu padomdevēju grupu izveidi saskaņā ar 17. panta 2. punkta x) apakšpunktu un pēc atklāta to locekļu atlases procesa veikšanas saskaņā ar 21. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

d)

uz konkrētām zinātniskām prioritātēm vērstu padomdevēju grupu izveidi saskaņā ar 17. panta 2. punkta x) apakšpunktu un pēc atklāta to locekļu atlases procesa veikšanas saskaņā ar 21. panta 4. punktu;

| e) | sinerģijas radīšanu ar citiem pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pasākumiem, tostarp citām Eiropas partnerībām, kā arī citām Savienības finansēšanas programmām un valstu finansēšanas programmām. |
| --- | --- |

e)

sinerģijas radīšanu ar citiem pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pasākumiem, tostarp citām Eiropas partnerībām, kā arī citām Savienības finansēšanas programmām un valstu finansēšanas programmām.

5.   Papildus 21. panta 5. punktam Zinātnes un inovācijas komisija ievēlē priekšsēdētāju no šā panta 2. punkta d) apakšpunktā minēto pārstāvju vidus.

125. pants

Nosacījumi, kas piemērojami netiešajām darbībām

1.   Šīs regulas nolūkā neapmierinātu sabiedrības veselības vajadzību definē kā vajadzību, ko veselības aprūpes sistēmas vēl nav atrisinājušas pieejamības vai piekļūstamības apsvērumu dēļ, piemēram, ja nav apmierinošas diagnostikas, profilakses vai ārstēšanas metodes konkrētam veselības stāvoklim vai ja cilvēku piekļuve veselības aprūpei ir ierobežota izmaksu, attāluma līdz veselības aprūpes iestādēm vai gaidīšanas laika dēļ. Uz cilvēkiem vērsta aprūpe nozīmē aprūpes pieeju, kurā apzināti ņem vērā indivīdu, aprūpētāju, ģimeņu un kopienu perspektīvu un uzskata tos gan par dalībniekiem, gan labuma guvējiem veselības aprūpes sistēmās, kas vērstas uz viņu vajadzībām un vēlmēm, nevis atsevišķām slimībām.

2.   Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansētās netiešās darbības var ietvert klīniskos pētījumus, kuros mērķa joma vai paredzētais lietojums ir neapmierināta sabiedrības veselības vajadzība, kas būtiski ietekmē vai apdraud Savienības iedzīvotājus.

3.   Dalībniekiem netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”, jānodrošina, ka produkti un pakalpojumi, ko tie izstrādā, pamatojoties vai daļēji pamatojoties uz klīnisko pētījumu rezultātiem, kas veikti kā daļa no netiešas darbības, ir cenas ziņā pieņemami, pieejami un piekļūstami sabiedrībai ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem. Šajā nolūkā attiecīgā gadījumā darba programmā norāda ar izmantošanu saistītus papildu pienākumus, kas piemērojami konkrētām netiešajām darbībām.

4.   Ja tā ir paredzēts darba programmā un papildus 5. panta 2. punkta a) apakšpunktam, kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” identificētiem tiesību subjektiem var būt jāpiedalās konkrētās netiešās darbībās. Minētie subjekti nav tiesīgi saņemt finansējumu no kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”.

5.   Tiesību subjekti, kas piedalās konkrētās netiešās darbībās ar identificētajiem tiesību subjektiem, kuri minēti 4. punktā, nav tiesīgi saņemt finansējumu, ja:

| a) | tie ir peļņu gūstoši tiesību subjekti, kuru gada apgrozījums ir 500 miljoni EUR vai vairāk; |
| --- | --- |

a)

tie ir peļņu gūstoši tiesību subjekti, kuru gada apgrozījums ir 500 miljoni EUR vai vairāk;

| b) | tie ir a) apakšpunktā aprakstītā tiesību subjekta tiešā vai netiešā kontrolē vai tādā pašā tiešā vai netiešā kontrolē kā a) apakšpunktā aprakstītais tiesību subjekts; |
| --- | --- |

b)

tie ir a) apakšpunktā aprakstītā tiesību subjekta tiešā vai netiešā kontrolē vai tādā pašā tiešā vai netiešā kontrolē kā a) apakšpunktā aprakstītais tiesību subjekts;

| c) | tie tieši vai netieši kontrolē a) apakšpunktā aprakstīto tiesību subjektu. |
| --- | --- |

c)

tie tieši vai netieši kontrolē a) apakšpunktā aprakstīto tiesību subjektu.

VII SADAĻA

KOPUZŅĒMUMS “SVARĪGAS DIGITĀLĀS TEHNOLOĢIJAS”

126. pants

Kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” papildu mērķi

1.   Papildus 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” ir šādi vispārīgie mērķi:

| a) | stiprināt Savienības stratēģisko autonomiju attiecībā uz elektroniskajiem komponentiem un sistēmām nolūkā atbalstīt vertikālo nozaru un kopējās ekonomikas nākotnes vajadzības. Kopējais mērķis ir sekmēt elektronisko komponentu un sistēmu izstrādes un ražošanas vērtības dubultošanos Eiropā līdz 2030. gadam atbilstīgi Savienības svērumam produktu un pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

a)

stiprināt Savienības stratēģisko autonomiju attiecībā uz elektroniskajiem komponentiem un sistēmām nolūkā atbalstīt vertikālo nozaru un kopējās ekonomikas nākotnes vajadzības. Kopējais mērķis ir sekmēt elektronisko komponentu un sistēmu izstrādes un ražošanas vērtības dubultošanos Eiropā līdz 2030. gadam atbilstīgi Savienības svērumam produktu un pakalpojumu jomā;

| b) | nostiprināt Savienības zinātnisko izcilību un vadošo lomu jaunu komponentu un sistēmu tehnoloģiju inovācijas jomā, tostarp pasākumos, kas saistīti ar zemākiem TGL; un veicināt aktīvu MVU iesaisti, kas veido vismaz vienu trešdaļu no kopējā netiešo darbību dalībnieku skaita un tiem būtu jāsaņem vismaz 20 % no publiskā finansējuma; |
| --- | --- |

b)

nostiprināt Savienības zinātnisko izcilību un vadošo lomu jaunu komponentu un sistēmu tehnoloģiju inovācijas jomā, tostarp pasākumos, kas saistīti ar zemākiem TGL; un veicināt aktīvu MVU iesaisti, kas veido vismaz vienu trešdaļu no kopējā netiešo darbību dalībnieku skaita un tiem būtu jāsaņem vismaz 20 % no publiskā finansējuma;

| c) | nodrošināt, ka komponentu un sistēmu tehnoloģijas risina Eiropas sabiedrības un vides problēmas. Mērķis ir saskaņot darbību ar Savienības energoefektivitātes politiku un sekmēt enerģijas patēriņa samazināšanos par 32,5 % līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, ka komponentu un sistēmu tehnoloģijas risina Eiropas sabiedrības un vides problēmas. Mērķis ir saskaņot darbību ar Savienības energoefektivitātes politiku un sekmēt enerģijas patēriņa samazināšanos par 32,5 % līdz 2030. gadam.

2.   Papildus 1. punktā noteiktajiem mērķiem kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” ir šādi konkrētie mērķi:

| a) | atbalstīt pētniecību un izstrādi, lai Eiropā nostiprinātu izstrādes un ražošanas spējas stratēģiskās izmantošanas jomās; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt pētniecību un izstrādi, lai Eiropā nostiprinātu izstrādes un ražošanas spējas stratēģiskās izmantošanas jomās;

| b) | izveidot līdzsvarotu liela un maza mēroga projektu portfeli, kas atbalsta tehnoloģiju ātru pārnesi no pētniecības uz rūpniecības vidi; |
| --- | --- |

b)

izveidot līdzsvarotu liela un maza mēroga projektu portfeli, kas atbalsta tehnoloģiju ātru pārnesi no pētniecības uz rūpniecības vidi;

| c) | veicināt dinamisku Savienības mēroga ekosistēmu, kas ir balstīta uz digitālajām vērtības ķēdēm un vienkārši pieejama jaunpienācējiem; |
| --- | --- |

c)

veicināt dinamisku Savienības mēroga ekosistēmu, kas ir balstīta uz digitālajām vērtības ķēdēm un vienkārši pieejama jaunpienācējiem;

| d) | atbalstīt pētniecību un izstrādi, lai uzlabotu komponentu tehnoloģijas, kas garantē drošību, uzticamību un energoefektivitāti kritiskajām infrastruktūrām un nozarēm Eiropā; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt pētniecību un izstrādi, lai uzlabotu komponentu tehnoloģijas, kas garantē drošību, uzticamību un energoefektivitāti kritiskajām infrastruktūrām un nozarēm Eiropā;

| e) | veicināt valstu resursu mobilizāciju un nodrošināt Savienības un valstu pētniecības un inovācijas programmu koordināciju elektronisko komponentu un sistēmu jomā; |
| --- | --- |

e)

veicināt valstu resursu mobilizāciju un nodrošināt Savienības un valstu pētniecības un inovācijas programmu koordināciju elektronisko komponentu un sistēmu jomā;

| f) | veidot sasaisti starp kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmu un Savienības rīcībpolitikām tā, lai elektronisko komponentu un sistēmu tehnoloģijas dotu efektīvu ieguldījumu. |
| --- | --- |

f)

veidot sasaisti starp kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmu un Savienības rīcībpolitikām tā, lai elektronisko komponentu un sistēmu tehnoloģijas dotu efektīvu ieguldījumu.

127. pants

Dalībnieki

1.   Kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” dalībnieki ir šādi:

| a) | šādas publiskās iestādes:






  i) | Savienība, ko pārstāv Komisija; |
| --- | --- | --- |

a)

šādas publiskās iestādes:

i)

Savienība, ko pārstāv Komisija;

| ii) | šādas iesaistītās valstis: Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Islande, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija; |
| --- | --- |

ii)

šādas iesaistītās valstis: Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Islande, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija;

| b) | privātie dalībnieki – šādas rūpniecības asociācijas: asociācija “AENEAS”, kura reģistrēta saskaņā ar Francijas tiesību aktiem; asociācija “Inside Industry Association” (INSIDE), kura reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem; asociācija “EPoSS e.V.”, kura reģistrēta saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

privātie dalībnieki – šādas rūpniecības asociācijas: asociācija “AENEAS”, kura reģistrēta saskaņā ar Francijas tiesību aktiem; asociācija “Inside Industry Association” (INSIDE), kura reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem; asociācija “EPoSS e.V.”, kura reģistrēta saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem.

2.   Katra iesaistītā valsts ieceļ savus pārstāvjus kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” struktūrās un izraugās valsts iestādi vai iestādes, kuras ir atbildīgas par tās saistību izpildi attiecībā uz kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” pasākumiem.

128. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”, ieskaitot EEZ apropriācijas, administratīvo izmaksu un darbības izmaksu segšanai ir līdz 1 800 000 000 EUR, kas ietver līdz 26 331 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai.

129. pants

Ieguldījumi no dalībniekiem, kas nav Savienība

1.   Šīs regulas 3. pantā noteiktajā laikposmā kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” iesaistītās valstis sniedz kopējo ieguldījumu, kas ir samērīgs ar 128. pantā minēto Savienības ieguldījumu darbības izmaksu segšanai. Iesaistītās valstis savā starpā vienojas par saviem kolektīvajiem ieguldījumiem un to, kā tās tos veiks. Tas neietekmē katras iesaistītās valsts spēju noteikt savu valsts finansiālo ieguldījumu saskaņā ar 12. pantu. Atkāpjoties no 28. panta 4. punkta a) apakšpunkta, iesaistītās dalībvalstis neveic ieguldījumu administratīvo izdevumu segšanai.

2.   Šīs regulas 3. pantā noteiktajā laikposmā kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” privātie dalībnieki sniedz ieguldījumu kopuzņēmumā “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” vismaz 2 511 164 000 EUR apmērā vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošie vai saistītie subjekti.

3.   Saskaņā ar 28. panta 4. punktu privātie dalībnieki sniedz finansiālu ieguldījumu līdz 26 331 000 EUR apmērā kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” administratīvo izmaksu segšanai vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošie un saistītie subjekti.

4.   Šā panta 1. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 3. punktā noteiktie ieguldījumi. Šā panta 2. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 1. punktā noteiktie ieguldījumi, ieskaitot vismaz 90 % 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto ieguldījumu veidā.

130. pants

Papildu pasākumu darbības joma

1.   Kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” valde nepieciešamības gadījumā pēc Privāto dalībnieku padomes priekšlikuma var apstiprināt 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu pasākumu plānu, ņemot vērā Publisko iestāžu padomes atzinumu.

2.   Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā papildu pasākumi var ietvert:

| a) | ieguldījumus ar mērķi industrializēt kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”, ECSEL, ARTEMIS un ENIAC projektu rezultātus; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumus ar mērķi industrializēt kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”, ECSEL, ARTEMIS un ENIAC projektu rezultātus;

| b) | izmēģinājumus, demonstrējumus, piemērošanu, izvēršanu, industrializēšanu, ieskaitot attiecīgos kapitālizdevumus, kā arī svarīgus projektus visas Eiropas interesēs (IPCEI) mikroelektronikas jomā; |
| --- | --- |

b)

izmēģinājumus, demonstrējumus, piemērošanu, izvēršanu, industrializēšanu, ieskaitot attiecīgos kapitālizdevumus, kā arī svarīgus projektus visas Eiropas interesēs (IPCEI) mikroelektronikas jomā;

| c) | saistītus pētniecības un izstrādes pasākumus, kas nav publiski finansēti; |
| --- | --- |

c)

saistītus pētniecības un izstrādes pasākumus, kas nav publiski finansēti;

| d) | pasākumus, kas finansēti no Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, nevis Savienības dotācijas ietvaros; |
| --- | --- |

d)

pasākumus, kas finansēti no Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, nevis Savienības dotācijas ietvaros;

| e) | pasākumus ar nolūku izstrādāt ekosistēmu tehnoloģiju lietotāju un piegādātāju sadarbības atbalstīšanai. |
| --- | --- |

e)

pasākumus ar nolūku izstrādāt ekosistēmu tehnoloģiju lietotāju un piegādātāju sadarbības atbalstīšanai.

131. pants

Kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” struktūras

Kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” struktūras ir šādas:

| a) | valde; |
| --- | --- |

a)

valde;

| b) | izpilddirektors; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektors;

| c) | Publisko iestāžu padome; |
| --- | --- |

c)

Publisko iestāžu padome;

| d) | Privāto dalībnieku padome. |
| --- | --- |

d)

Privāto dalībnieku padome.

132. pants

Valdes sastāvs

Katrs kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” dalībnieks ieceļ savus pārstāvjus un galveno pārstāvi, kuram ir dalībnieka balsstiesības valdē.

133. pants

Valdes darbība

1.   Balsstiesības valdē ir sadalītas šādi:

| a) | viena trešdaļa Komisijai; |
| --- | --- |

a)

viena trešdaļa Komisijai;

| b) | viena trešdaļa visiem privātajiem dalībniekiem kopā; un |
| --- | --- |

b)

viena trešdaļa visiem privātajiem dalībniekiem kopā; un

| c) | viena trešdaļa visām iesaistītajām valstīm kopā. |
| --- | --- |

c)

viena trešdaļa visām iesaistītajām valstīm kopā.

2.   Pirmos divus finanšu gadus pēc kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” izveidošanas iesaistīto valstu balsstiesības ir sadalītas šādi:

| a) | 1 % katrai iesaistītajai valstij; |
| --- | --- |

a)

1 % katrai iesaistītajai valstij;

| b) | atlikušo procentuālo daļu katru gadu sadala starp iesaistītajām valstīm proporcionāli to faktiskajam finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmumā “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” vai tā priekštecē iniciatīvā pēdējo divu gadu laikā. |
| --- | --- |

b)

atlikušo procentuālo daļu katru gadu sadala starp iesaistītajām valstīm proporcionāli to faktiskajam finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmumā “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” vai tā priekštecē iniciatīvā pēdējo divu gadu laikā.

3.   Turpmākajos finanšu gados iesaistīto valstu balsstiesības nosaka katru gadu proporcionāli līdzekļiem, kurus šīs valstis ir piešķīrušas netiešajām darbībām iepriekšējos divos finanšu gados.

4.   Privāto dalībnieku balsstiesības vienādi sadala starp rūpniecības asociācijām, ja vien Privāto dalībnieku padome nelemj citādi.

5.   Ikviena jauna kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” dalībnieka, kas nav dalībvalsts vai asociētā valsts, balsstiesības nosaka valde pirms šā dalībnieka pievienošanās kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”.

134.pants

Ierobežojums dalībai konkrētās darbībās

Atkāpjoties no 17. panta 2. punkta l) apakšpunkta, ja Komisija to pieprasa un pēc Publisko iestāžu padomes apstiprinājuma, dalību konkrētās darbībās ierobežo saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punktu.

135. pants

Publisko iestāžu padomes sastāvs

Publisko iestāžu padomi veido kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” publisko iestāžu pārstāvji.

Katra publiskā iestāde ieceļ savus pārstāvjus un galveno pārstāvi, kuram ir balsstiesības Publisko iestāžu padomē.

136. pants

Publisko iestāžu padomes darbība

1.   Balsstiesības Publisko iestāžu padomē saskaņā ar 12. pantu katru gadu piešķir publiskajām iestādēm proporcionāli to finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” pasākumos attiecīgajā gadā; katram loceklim piešķir ne vairāk kā 50 % no kopējā balsu skaita Publisko iestāžu padomē.

2.   Šīs regulas 134. panta nolūkā Publisko iestāžu padome ietver tikai tādas publiskās iestādes, kas ir dalībvalstis. Mutatis mutandis piemēro šā panta 1. punktu.

3.   Ja mazāk nekā trīs iesaistītās valstis ir paziņojušas izpilddirektoram par savu finansiālo ieguldījumu saskaņā ar 12. panta 3. punktu, Komisijai ir 50 % balsstiesību un atlikušos 50 % vienlīdzīgi sadala iesaistīto valstu starpā līdz laikam, kad vairāk nekā trīs kopuzņēmumā “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” iesaistītās valstis ir paziņojušas par savu ieguldījumu.

4.   Publiskās iestādes dara visu iespējamo, lai pieņemtu lēmumus vienprātīgi. Ja vienprātība netiek panākta, notiek balsošana. Lēmumu pieņem ar vismaz 75 % balsu vairākumu, ieskaitot klāt neesošo iesaistīto valstu balsis, bet izņemot atturēšanos.

5.   Publisko iestāžu padome kādu no saviem locekļiem ievēlē par padomes priekšsēdētāju vismaz uz diviem gadiem.

6.   Priekšsēdētājs var aicināt citas personas piedalīties padomes sanāksmēs kā novērotājas, jo īpaši Savienības reģionālo iestāžu pārstāvjus, MVU apvienību pārstāvjus un citu kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” struktūru pārstāvjus.

7.   Publisko iestāžu padome rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Tā var rīkot ārkārtas sanāksmes pēc Komisijas, iesaistīto valstu pārstāvju vairākuma vai priekšsēdētāja pieprasījuma. Publisko iestāžu padomes sanāksmes sasauc priekšsēdētājs, un tās parasti notiek kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” mītnē.

8.   Publisko iestāžu padomes kvorumu veido Komisija un vismaz triju iesaistīto valstu galvenie pārstāvji.

9.   Izpilddirektors piedalās Publisko iestāžu padomes sanāksmēs, ja vien Publisko iestāžu padome nelemj citādi, bet viņam nav balsstiesību.

10.   Pēc Publisko iestāžu padomes aicinājuma jebkura dalībvalsts vai asociētā valsts, kas nav kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” dalībniece, var piedalīties Publisko iestāžu padomes sanāksmēs kā novērotāja. Novērotāji saņem visus attiecīgos dokumentus un var sniegt ieteikumus par ikvienu Publisko iestāžu padomes pieņemto lēmumu. Uz visiem šādiem novērotājiem attiecas Publisko iestāžu padomes locekļiem piemērojamie noteikumi par konfidencialitāti.

11.   Publisko iestāžu padome vajadzības gadījumā var izveidot darba grupas, kuru vispārējo koordināciju nodrošina viena vai vairākas publiskās iestādes.

12.   Publisko iestāžu padome pieņem savu reglamentu.

13.   Mutatis mutandis Publisko iestāžu padomei arī piemēro šīs regulas 11. panta 8. punktu un 28. panta 6. punktu.

137. pants

Publisko iestāžu padomes uzdevumi

Publisko iestāžu padome:

| a) | sniedz ieguldījumu stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas izstrādē; |
| --- | --- |

a)

sniedz ieguldījumu stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas izstrādē;

| b) | sniedz ieguldījumu darba programmas projekta izstrādē, jo īpaši attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, tostarp netiešo darbību izvērtēšanas, atlases un uzraudzības noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

sniedz ieguldījumu darba programmas projekta izstrādē, jo īpaši attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, tostarp netiešo darbību izvērtēšanas, atlases un uzraudzības noteikumiem;

| c) | apstiprina uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus izsludināšanu saskaņā ar darba programmu; |
| --- | --- |

c)

apstiprina uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus izsludināšanu saskaņā ar darba programmu;

| d) | atlasa priekšlikumus saskaņā ar 12. panta 1. punktu un 17. panta 2. punkta s) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

atlasa priekšlikumus saskaņā ar 12. panta 1. punktu un 17. panta 2. punkta s) apakšpunktu;

| e) | sniedz atzinumu par 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā papildu pasākumu plāna projektu. |
| --- | --- |

e)

sniedz atzinumu par 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā papildu pasākumu plāna projektu.

138. pants

Privāto dalībnieku padomes sastāvs

1.   Privāto dalībnieku padomi veido kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” privāto dalībnieku pārstāvji.

2.   Katrs privātais dalībnieks ieceļ savus pārstāvjus un galveno pārstāvi, kuram ir balsstiesības Privāto dalībnieku padomē.

139. pants

Privāto dalībnieku padomes darbība

1.   Privāto dalībnieku padome sanāk vismaz divas reizes gadā.

2.   Privāto dalībnieku padome vajadzības gadījumā var izveidot darba grupas, kuru vispārējo koordināciju nodrošina viens vai vairāki dalībnieki.

3.   Privāto dalībnieku padome kādu no padomes locekļiem ievēlē par priekšsēdētāju.

4.   Privāto dalībnieku padome pieņem savu reglamentu.

140. pants

Privāto dalībnieku padomes uzdevumi

Privāto dalībnieku padome:

| a) | izstrādā un regulāri atjaunina stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu 4. un 126. pantā izklāstīto kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” mērķu sasniegšanai, ņemot vērā Publisko iestāžu padomes sniegto informāciju; |
| --- | --- |

a)

izstrādā un regulāri atjaunina stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu 4. un 126. pantā izklāstīto kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” mērķu sasniegšanai, ņemot vērā Publisko iestāžu padomes sniegto informāciju;

| b) | valdes noteiktajos termiņos iesniedz izpilddirektoram stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu; |
| --- | --- |

b)

valdes noteiktajos termiņos iesniedz izpilddirektoram stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu;

| c) | organizē ieinteresēto personu konsultatīvo forumu, kas ir atvērts visām publiskajām un privātajām ieinteresētajām personām, kuras ir ieinteresētas svarīgu digitālo tehnoloģiju jomā, ar nolūku tās informēt un apkopot to atgriezenisko saiti par attiecīgā gada stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu; |
| --- | --- |

c)

organizē ieinteresēto personu konsultatīvo forumu, kas ir atvērts visām publiskajām un privātajām ieinteresētajām personām, kuras ir ieinteresētas svarīgu digitālo tehnoloģiju jomā, ar nolūku tās informēt un apkopot to atgriezenisko saiti par attiecīgā gada stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu;

| d) | attiecīgā gadījumā, ņemot vērā 130. pantu, izstrādā un iesniedz valdei apstiprināšanai 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu pasākumu plāna projektu, ņemot vērā Publisko iestāžu padomes atzinumu. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā, ņemot vērā 130. pantu, izstrādā un iesniedz valdei apstiprināšanai 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu pasākumu plāna projektu, ņemot vērā Publisko iestāžu padomes atzinumu.

141. pants

Finansējuma likmes

Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 17. panta 2. punktu un atkāpjoties no minētās regulas 34. panta, kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” var piemērot dažādas Savienības finansējuma likmes vienas darbības ietvaros atkarībā no dalībnieka veida, jo īpaši MVU un bezpeļņas tiesību subjekta gadījumā, un darbības veida. Finansējuma likmes norāda darba programmā.

VIII SADAĻA

KOPUZŅĒMUMS “EIROPAS VIENOTĀS GAISA TELPAS ATM PĒTNIECĪBA 3”

142. pants

Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas
  ATM
  pētniecība 3” papildu mērķi

1.   Papildus 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” ir šādi vispārīgie mērķi:

| a) | stiprināt un integrēt Savienības pētniecības un inovācijas spēju gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) nozarē, padarot to noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām, vienlaikus nodrošinot visu gaisa kuģu bezproblēmu darbību; |
| --- | --- |

a)

stiprināt un integrēt Savienības pētniecības un inovācijas spēju gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) nozarē, padarot to noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām, vienlaikus nodrošinot visu gaisa kuģu bezproblēmu darbību;

| b) | ar inovāciju stiprināt pilotējama un bezpilota gaisa transporta konkurētspēju Savienībā un ATM pakalpojumu tirgu konkurētspēju, lai veicinātu Savienības ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

b)

ar inovāciju stiprināt pilotējama un bezpilota gaisa transporta konkurētspēju Savienībā un ATM pakalpojumu tirgu konkurētspēju, lai veicinātu Savienības ekonomisko izaugsmi;

| c) | izstrādāt inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē. |
| --- | --- |

c)

izstrādāt inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē.

2.   Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” ir arī šādi konkrētie mērķi:

| a) | attīstīt pētniecības un inovācijas ekosistēmu, kura aptver visas ATM un U-space gaisa telpas vērtības ķēdes un ļauj veidot Eiropas ATM ģenerālplānā paredzēto Eiropas digitālo gaisa telpu, dodot iespēju īstenot nepieciešamo sadarbību un koordināciju starp aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un gaisa telpas izmantotājiem ar nolūku nodrošināt vienotu, saskaņotu Savienības ATM sistēmu gan pilotējamu, gan bezpilota lidaparātu darbībām; |
| --- | --- |

a)

attīstīt pētniecības un inovācijas ekosistēmu, kura aptver visas ATM un U-space gaisa telpas vērtības ķēdes un ļauj veidot Eiropas ATM ģenerālplānā paredzēto Eiropas digitālo gaisa telpu, dodot iespēju īstenot nepieciešamo sadarbību un koordināciju starp aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un gaisa telpas izmantotājiem ar nolūku nodrošināt vienotu, saskaņotu Savienības ATM sistēmu gan pilotējamu, gan bezpilota lidaparātu darbībām;

| b) | izstrādāt un validēt ATM risinājumus, kuri atbalsta augstu automatizācijas pakāpi; |
| --- | --- |

b)

izstrādāt un validēt ATM risinājumus, kuri atbalsta augstu automatizācijas pakāpi;

| c) | izstrādāt un validēt Eiropas digitālās gaisa telpas tehnisko arhitektūru; |
| --- | --- |

c)

izstrādāt un validēt Eiropas digitālās gaisa telpas tehnisko arhitektūru;

| d) | atbalstīt inovatīvu risinājumu paātrinātu izvēršanu tirgū ar demonstrējumu palīdzību; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt inovatīvu risinājumu paātrinātu izvēršanu tirgū ar demonstrējumu palīdzību;

| e) | koordinēt Savienības ATM modernizācijas centienu plānošanu un prioritāšu noteikšanu tādā procesā, kas balstās uz vienprātību starp ATM ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

e)

koordinēt Savienības ATM modernizācijas centienu plānošanu un prioritāšu noteikšanu tādā procesā, kas balstās uz vienprātību starp ATM ieinteresētajām personām;

| f) | veicināt standartu izstrādi SESAR risinājumu industrializēšanai. |
| --- | --- |

f)

veicināt standartu izstrādi SESAR risinājumu industrializēšanai.

3.   Attiecībā uz kopuzņēmumu “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” piemēro šādas definīcijas:

| a) | “U-space gaisa telpa” ir dalībvalstu noteikts bezpilota aviācijas sistēmu (UAS) ģeogrāfiskais apgabals, kurā UAS darbības ir atļautas tikai ar U-space pakalpojumu sniedzēja sniegto U-space pakalpojumu atbalstu; |
| --- | --- |

a)

“U-space gaisa telpa” ir dalībvalstu noteikts bezpilota aviācijas sistēmu (UAS) ģeogrāfiskais apgabals, kurā UAS darbības ir atļautas tikai ar U-space pakalpojumu sniedzēja sniegto U-space pakalpojumu atbalstu;

| b) | “Eiropas digitālā gaisa telpa” ir atsauce uz Eiropas ATM ģenerālplānā pausto redzējumu par Eiropas aviācijas infrastruktūras pārveidošanu, kuras mērķis ir padarīt to spējīgu nākotnē droši un efektīvi tikt galā ar gaisa satiksmes pieaugumu un daudzveidību, vienlaikus līdz minimumam samazinot ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

b)

“Eiropas digitālā gaisa telpa” ir atsauce uz Eiropas ATM ģenerālplānā pausto redzējumu par Eiropas aviācijas infrastruktūras pārveidošanu, kuras mērķis ir padarīt to spējīgu nākotnē droši un efektīvi tikt galā ar gaisa satiksmes pieaugumu un daudzveidību, vienlaikus līdz minimumam samazinot ietekmi uz vidi;

| c) | “Eiropas digitālās gaisa telpas arhitektūra” ir atsauce uz Eiropas ATM ģenerālplānā pausto redzējumu par centieniem novērst pašreizējās gaisa telpas arhitektūras neefektivitāti vidējā termiņā un ilgtermiņā, kombinējot gaisa telpas konfigurāciju un plānojumu ar tehnoloģijām, lai pakalpojumu sniegšanu atsaistītu no vietējās infrastruktūras un palielinātu sadarbības līmeni un atbalstu automatizācijai; |
| --- | --- |

c)

“Eiropas digitālās gaisa telpas arhitektūra” ir atsauce uz Eiropas ATM ģenerālplānā pausto redzējumu par centieniem novērst pašreizējās gaisa telpas arhitektūras neefektivitāti vidējā termiņā un ilgtermiņā, kombinējot gaisa telpas konfigurāciju un plānojumu ar tehnoloģijām, lai pakalpojumu sniegšanu atsaistītu no vietējās infrastruktūras un palielinātu sadarbības līmeni un atbalstu automatizācijai;

| d) | “SESAR definēšanas posms” ir posms, kas ietver SESAR projekta ilgtermiņa redzējuma, ar to saistītās darbības koncepcijas, kas ļauj veikt uzlabojumus katrā lidojuma posmā, nepieciešamo būtisko Eiropas ATM tīkla darbības izmaiņu un nepieciešamo izstrādes un izvēršanas prioritāšu noteikšanu un atjaunināšanu; |
| --- | --- |

d)

“SESAR definēšanas posms” ir posms, kas ietver SESAR projekta ilgtermiņa redzējuma, ar to saistītās darbības koncepcijas, kas ļauj veikt uzlabojumus katrā lidojuma posmā, nepieciešamo būtisko Eiropas ATM tīkla darbības izmaiņu un nepieciešamo izstrādes un izvēršanas prioritāšu noteikšanu un atjaunināšanu;

| e) | “SESAR izvēršanas posms” ir secīgi industrializācijas un īstenošanas posmi, kuru laikā tiek veikti šādi pasākumi: SESAR risinājumu īstenošanai nepieciešamo zemes un gaisa kuģu iekārtu un procesu standartizācija, ražošana un sertifikācija (industrializācija); un uz SESAR risinājumiem pamatotu iekārtu un sistēmu iepirkšana, uzstādīšana un nodošana ekspluatācijā, tostarp saistītās darbības procedūras (īstenošana). |
| --- | --- |

e)

“SESAR izvēršanas posms” ir secīgi industrializācijas un īstenošanas posmi, kuru laikā tiek veikti šādi pasākumi: SESAR risinājumu īstenošanai nepieciešamo zemes un gaisa kuģu iekārtu un procesu standartizācija, ražošana un sertifikācija (industrializācija); un uz SESAR risinājumiem pamatotu iekārtu un sistēmu iepirkšana, uzstādīšana un nodošana ekspluatācijā, tostarp saistītās darbības procedūras (īstenošana).

143. pants

Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas
  ATM
  pētniecība 3” papildu uzdevumi

Papildus 5. pantā noteiktajiem uzdevumiem kopuzņēmums “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” veic šādus uzdevumus:

ATM

| a) | koordinē Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecības programmas definēšanas posma uzdevumus, uzrauga SESAR projekta īstenošanu un nepieciešamības gadījumā groza Eiropas ATM ģenerālplānu; |
| --- | --- |

a)

koordinē Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecības programmas definēšanas posma uzdevumus, uzrauga SESAR projekta īstenošanu un nepieciešamības gadījumā groza Eiropas ATM ģenerālplānu;

ATM

SESAR

ATM

| b) | īsteno Eiropas ATM ģenerālplāna pētniecības un izstrādes aspektus, jo īpaši:






  i) | organizējot, koordinējot un uzraugot darbu SESAR izstrādes posmā saskaņā ar Eiropas ATM ģenerālplānu, ieskaitot zemu TGL (0–2) pētniecības un inovācijas pasākumus; |
| --- | --- | --- |

b)

īsteno Eiropas ATM ģenerālplāna pētniecības un izstrādes aspektus, jo īpaši:

ATM

i)

organizējot, koordinējot un uzraugot darbu SESAR izstrādes posmā saskaņā ar Eiropas ATM ģenerālplānu, ieskaitot zemu TGL (0–2) pētniecības un inovācijas pasākumus;

SESAR

ATM

| ii) | nodrošinot SESAR risinājumus, kuri ir izvēršanai gatavi SESAR izstrādes posma rezultāti, ar ko ievieš jaunas vai uzlabotas standartizētas un savietojamas darbības procedūras vai tehnoloģijas; |
| --- | --- |

ii)

nodrošinot SESAR risinājumus, kuri ir izvēršanai gatavi SESAR izstrādes posma rezultāti, ar ko ievieš jaunas vai uzlabotas standartizētas un savietojamas darbības procedūras vai tehnoloģijas;

SESAR

SESAR

| iii) | nodrošinot aviācijas nozares civilo un militāro ieinteresēto personu, jo īpaši aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, gaisa telpas izmantotāju, profesionālo personāla apvienību, lidostu, apstrādes rūpniecības un attiecīgo zinātnisko iestāžu un zinātnisko aprindu, iesaisti; |
| --- | --- |

iii)

nodrošinot aviācijas nozares civilo un militāro ieinteresēto personu, jo īpaši aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, gaisa telpas izmantotāju, profesionālo personāla apvienību, lidostu, apstrādes rūpniecības un attiecīgo zinātnisko iestāžu un zinātnisko aprindu, iesaisti;

| c) | veicina SESAR risinājumu paātrinātu pārņemšanu tirgū:






  i) | organizējot un koordinējot plaša mēroga demonstrējumu pasākumus; |
| --- | --- | --- |

c)

veicina SESAR risinājumu paātrinātu pārņemšanu tirgū:

SESAR

i)

organizējot un koordinējot plaša mēroga demonstrējumu pasākumus;

| ii) | nodrošinot ciešu koordināciju ar EASA, lai EASA varētu savlaicīgi izstrādāt reglamentējošos pasākumus, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2018/1139, un attiecīgos īstenošanas noteikumus; |
| --- | --- |

ii)

nodrošinot ciešu koordināciju ar EASA, lai EASA varētu savlaicīgi izstrādāt reglamentējošos pasākumus, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2018/1139, un attiecīgos īstenošanas noteikumus;

EASA

EASA

| iii) | atbalstot saistītos standartizācijas pasākumus ciešā sadarbībā ar standartizācijas iestādēm un EASA, kā arī struktūru, kas izveidota SESAR izvēršanas posma uzdevumu koordinēšanai saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 (43). |
| --- | --- |

iii)

atbalstot saistītos standartizācijas pasākumus ciešā sadarbībā ar standartizācijas iestādēm un EASA, kā arī struktūru, kas izveidota SESAR izvēršanas posma uzdevumu koordinēšanai saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 (43).

EASA

SESAR

43

144. pants

Dalībnieki

1.   Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” dalībnieki ir šādi:

| a) | Savienība, ko pārstāv Komisija; |
| --- | --- |

a)

Savienība, ko pārstāv Komisija;

| b) | Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eirokontrole), kuru pārstāv tās aģentūra, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz tās pievienošanos; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eirokontrole), kuru pārstāv tās aģentūra, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz tās pievienošanos;

| c) | dibinātāji, kas uzskaitīti šīs regulas III pielikumā, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz to pievienošanos; |
| --- | --- |

c)

dibinātāji, kas uzskaitīti šīs regulas III pielikumā, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz to pievienošanos;

| d) | asociētie dalībnieki, kas jāizraugās saskaņā ar 7. pantu. |
| --- | --- |

d)

asociētie dalībnieki, kas jāizraugās saskaņā ar 7. pantu.

2.   Papildus 7. panta 1. punktam valde pirmo sešu mēnešu laikā pēc kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” izveides var izraudzīties asociētos dalībniekus no saraksta, kas sagatavots pēc atklāta uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, kuru izsludinājusi Komisija pirms kopuzņēmuma izveides. Mutatis mutandis piemēro šīs regulas 7. panta 2. punkta nosacījumus.

3.   Izraugoties asociētos dalībniekus, valde cenšas nodrošināt visas ATM vērtību ķēdes pienācīgu pārstāvību un nepieciešamības gadījumā izraugās attiecīgas personas ārpus nozares. Jebkuru publisku vai privātu iestādi vai struktūru, tostarp publiskas vai privātas iestādes vai struktūras no trešām valstīm, kuras ir noslēgušas vismaz vienu nolīgumu ar Savienību gaisa transporta jomā, var izraudzīties par kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” asociēto dalībnieku.

145. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”, ieskaitot EEZ apropriācijas, administratīvo izmaksu un darbības izmaksu segšanai ir līdz 600 000 000 EUR, kas ietver līdz 30 000 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai.

ATM

146. pants

Ieguldījumi no dalībniekiem, kas nav Savienība

1.   Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” privātie dalībnieki 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 500 000 000 EUR apmērā, kas ietver līdz 25 000 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošie vai saistītie subjekti.

2.   Eirokontrole 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu līdz 500 000 000 EUR, kas ietver līdz 25 000 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai. Papildus 11. panta 4. punktam ieguldījumu veido arī ieguldījumi natūrā papildu pasākumos.

147. pants

Papildu pasākumu darbības joma

Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā papildu pasākumi var ietvert:

| a) | pasākumus, kas aptver visu to Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecības projektu daļu, kurai nav piešķirts Savienības finansējums, un kas palīdz īstenot apstiprināto kopuzņēmuma darba programmu; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, kas aptver visu to Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecības projektu daļu, kurai nav piešķirts Savienības finansējums, un kas palīdz īstenot apstiprināto kopuzņēmuma darba programmu;

ATM

| b) | industrializācijas pasākumus, ieskaitot standartizāciju, sertifikāciju un ražošanu, kas saistīti ar SESAR risinājumiem, kuri radīti kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” vai priekšteces iniciatīvas – kopuzņēmuma SESAR – ietvaros; |
| --- | --- |

b)

industrializācijas pasākumus, ieskaitot standartizāciju, sertifikāciju un ražošanu, kas saistīti ar SESAR risinājumiem, kuri radīti kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” vai priekšteces iniciatīvas – kopuzņēmuma SESAR – ietvaros;

SESAR

ATM

SESAR

| c) | komunikācijas un informēšanas pasākumus, kas saistīti ar SESAR risinājumiem, kuri radīti kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” vai priekšteces iniciatīvas – kopuzņēmuma SESAR – ietvaros; |
| --- | --- |

c)

komunikācijas un informēšanas pasākumus, kas saistīti ar SESAR risinājumiem, kuri radīti kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” vai priekšteces iniciatīvas – kopuzņēmuma SESAR – ietvaros;

SESAR

ATM

SESAR

| d) | pasākumus, ar kuriem nodrošina globālo ATM saskaņošanu, pamatojoties uz SESAR risinājumiem, kas radīti kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” vai priekšteces iniciatīvas – kopuzņēmuma SESAR – ietvaros; |
| --- | --- |

d)

pasākumus, ar kuriem nodrošina globālo ATM saskaņošanu, pamatojoties uz SESAR risinājumiem, kas radīti kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” vai priekšteces iniciatīvas – kopuzņēmuma SESAR – ietvaros;

ATM

SESAR

ATM

SESAR

| e) | to kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” vai priekšteces iniciatīvas – kopuzņēmuma SESAR – ietvaros īstenoto projektu rezultātu izvēršanu vai pārņemšanu, kas nav saņēmuši nekādu Savienības finansējumu. |
| --- | --- |

e)

to kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” vai priekšteces iniciatīvas – kopuzņēmuma SESAR – ietvaros īstenoto projektu rezultātu izvēršanu vai pārņemšanu, kas nav saņēmuši nekādu Savienības finansējumu.

ATM

SESAR

148. pants

Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas
  ATM
  pētniecība 3” struktūras

Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” struktūras ir šādas:

ATM

| a) | valde; |
| --- | --- |

a)

valde;

| b) | izpilddirektors; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektors;

| c) | valstu pārstāvju grupa; |
| --- | --- |

c)

valstu pārstāvju grupa;

| d) | zinātniskā padomdevēja struktūra. |
| --- | --- |

d)

zinātniskā padomdevēja struktūra.

149. pants

Valdes sastāvs

Valdes sastāvā ir:

| a) | divi Komisijas pārstāvji Savienības vārdā; |
| --- | --- |

a)

divi Komisijas pārstāvji Savienības vārdā;

| b) | viens katra dalībnieka, kas nav Savienība, pārstāvis. |
| --- | --- |

b)

viens katra dalībnieka, kas nav Savienība, pārstāvis.

150. pants

Valdes darbība

1.   Atkāpjoties no 16. panta 4. punkta, valdi vada Komisija Savienības vārdā.

2.   Valdē ir šādi pastāvīgie novērotāji:

| a) | Eiropas Aizsardzības aģentūras pārstāvis; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Aizsardzības aģentūras pārstāvis;

| b) | civilo gaisa telpas izmantotāju pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā; |
| --- | --- |

b)

civilo gaisa telpas izmantotāju pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā;

| c) | aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā; |
| --- | --- |

c)

aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā;

| d) | iekārtu ražotāju pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā; |
| --- | --- |

d)

iekārtu ražotāju pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā;

| e) | lidostu pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tās pārstāv Eiropas mērogā; |
| --- | --- |

e)

lidostu pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tās pārstāv Eiropas mērogā;

| f) | ATM nozares personāla pārstāvības struktūru pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tās pārstāv Eiropas mērogā; |
| --- | --- |

f)

ATM nozares personāla pārstāvības struktūru pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tās pārstāv Eiropas mērogā;

| g) | atbilstīgo zinātnisko iestāžu vai attiecīgo zinātnieku aprindu pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā: |
| --- | --- |

g)

atbilstīgo zinātnisko iestāžu vai attiecīgo zinātnieku aprindu pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā:

| h) | EASA pārstāvis; |
| --- | --- |

h)

EASA pārstāvis;

| i) | Eiropas aviācijas jomas standartizācijas organizācijas pārstāvis; |
| --- | --- |

i)

Eiropas aviācijas jomas standartizācijas organizācijas pārstāvis;

| j) | bezpilota gaisa kuģu nozares pārstāvis, ko norīko organizācija, kura to pārstāv Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

j)

bezpilota gaisa kuģu nozares pārstāvis, ko norīko organizācija, kura to pārstāv Eiropas mērogā.

3.   Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” dalībnieku balsu skaits ir proporcionāls to ieguldījumam kopuzņēmuma budžetā. Tomēr Savienībai un Eirokontrolei katrai ir vismaz 25 % no kopējā balsu skaita, un 2. punkta b) apakšpunktā minētajam civilo gaisa telpas izmantotāju pārstāvim ir vismaz 10 % no kopējā balsu skaita.

4.   Valde pieņem lēmumus ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu sadalījums ir vienāds, izšķirīga ir Savienības balss.

5.   Lēmumiem par Eiropas ATM ģenerālplāna pārskatīšanu ir vajadzīgs pozitīvs Savienības un Eirokontroles balsojums. Šādos lēmumos ņem vērā visu 2. punktā minēto pastāvīgo novērotāju un valstu pārstāvju grupas viedokļus.

151. pants

Valdes papildu uzdevumi

Papildus 17. pantā uzskaitītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” valde uzrauga Eiropas ATM ģenerālplānā noteikto pētniecības un izstrādes komponentu īstenošanu.

ATM

ATM

152. pants

Izpilddirektora papildu uzdevumi

Papildus 19. pantā uzskaitītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” izpilddirektors veic šādus uzdevumus:

ATM

| a) | vada SESAR projekta definēšanas un izstrādes posmu izpildi saskaņā ar valdes noteiktajām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

a)

vada SESAR projekta definēšanas un izstrādes posmu izpildi saskaņā ar valdes noteiktajām pamatnostādnēm;

SESAR

| b) | iesniedz valdei priekšlikumus, kas ietver izmaiņas SESAR projekta izstrādes posma struktūrā. |
| --- | --- |

b)

iesniedz valdei priekšlikumus, kas ietver izmaiņas SESAR projekta izstrādes posma struktūrā.

SESAR

153. pants

Valstu pārstāvju grupa

Papildus 20. pantam dalībvalstis nodrošina, ka to attiecīgie pārstāvji pauž saskaņotu nostāju, kas atspoguļo to pārstāvētās dalībvalsts viedokļus, kurus pauž:

| a) | Vienotās gaisa telpas komitejā, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. pantu; |
| --- | --- |

a)

Vienotās gaisa telpas komitejā, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. pantu;

| b) | Programmu komitejā saskaņā ar īpašās programmas, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, 14. pantu. |
| --- | --- |

b)

Programmu komitejā saskaņā ar īpašās programmas, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, 14. pantu.

154. pants

Zinātniskā komiteja

1.   Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” zinātniskā padomdevēja struktūra, kas minēta 21. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir Zinātniskā komiteja.

2.   Zinātniskajā komitejā ir ne vairāk kā 15 pastāvīgo locekļu.

3.   Zinātniskās komitejas priekšsēdētāju ievēlē uz diviem gadiem.

4.   Zinātniskā komiteja pēc valdes un citu kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” struktūru pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var sniegt ieteikumus, jo īpaši par pasākumiem, kas saistīti ar zemiem TGL (0–2).

5.   Zinātniskā komiteja sadarbojas ar attiecīgajām padomdevējām struktūrām, kas izveidotas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros.

155. pants

Īstenošanas akti Savienības nostājas noteikšanai attiecībā uz Eiropas
  ATM
  ģenerālplāna grozīšanu

1.   Komisija pieņem īstenošanas aktus Savienības nostājas noteikšanai attiecībā uz Eiropas ATM ģenerālplāna grozīšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (44) 5. pantā.

2.   Komisijai palīdz Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 549/2004. Vienotās gaisa telpas komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

156. pants

Jaunu tehnoloģiju sertifikācija

1.   Pieteikuma iesniedzēji, dalībnieki vai izpilddirektors var aicināt EASA konsultēt par individuāliem projektiem un demonstrējumu pasākumiem jautājumos, kas saistīti ar atbilstību aviācijas drošuma, sadarbspējas un vides standartiem, lai nodrošinātu, ka to rezultātā tiek savlaicīgi izstrādāti attiecīgi standarti, testēšanas jauda un regulatīvās prasības produktu izstrādei un jaunu tehnoloģiju izvēršanai.

2.   Uz sertifikācijas darbībām un sniegtajiem pakalpojumiem attiecas noteikumi par nodevām un maksājumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) 2018/1139.

157. pants

Nolīgums ar Eirokontroli

Eirokontroles kā kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” dibinātāja lomu un ieguldījumu nosaka administratīvajā nolīgumā starp abām pusēm – kopuzņēmumu “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” un Eirokontroli. Minētajā nolīgumā apraksta Eirokontroles uzdevumus, pienākumus un ieguldījumu kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” pasākumos attiecībā uz:

ATM

ATM

ATM

| a) | Eirokontroles pētniecības, izstrādes un validācijas pasākumu organizēšanu saskaņā ar kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” darba programmu; |
| --- | --- |

a)

Eirokontroles pētniecības, izstrādes un validācijas pasākumu organizēšanu saskaņā ar kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” darba programmu;

ATM

| b) | speciālistu atbalsta un konsultāciju sniegšanu kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” pēc tā pieprasījuma; |
| --- | --- |

b)

speciālistu atbalsta un konsultāciju sniegšanu kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” pēc tā pieprasījuma;

ATM

| c) | atbalstu un konsultēšanu attiecībā uz turpmāko Eiropas ATM sistēmu vienotu izstrādi, jo īpaši tādu, kas saistīta ar nākotnes gaisa telpas arhitektūru; |
| --- | --- |

c)

atbalstu un konsultēšanu attiecībā uz turpmāko Eiropas ATM sistēmu vienotu izstrādi, jo īpaši tādu, kas saistīta ar nākotnes gaisa telpas arhitektūru;

ATM

| d) | atbalstu SESAR risinājumu īstenošanas uzraudzībā saskaņā ar Eiropas ATM ģenerālplānu; |
| --- | --- |

d)

atbalstu SESAR risinājumu īstenošanas uzraudzībā saskaņā ar Eiropas ATM ģenerālplānu;

SESAR

ATM

| e) | sadarbību ar Eirokontroles dalībvalstīm ar mērķi nodrošināt Eiropas mēroga tīkla partneru plašu atbalstu Savienības politikas mērķiem un pētniecības, validācijas un demonstrējumu pasākumu rezultātiem; |
| --- | --- |

e)

sadarbību ar Eirokontroles dalībvalstīm ar mērķi nodrošināt Eiropas mēroga tīkla partneru plašu atbalstu Savienības politikas mērķiem un pētniecības, validācijas un demonstrējumu pasākumu rezultātiem;

| f) | atbalsta sniegšanu programmas pārvaldībā; |
| --- | --- |

f)

atbalsta sniegšanu programmas pārvaldībā;

| g) | ieguldījuma sniegšanu kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” administratīvo izmaksu segšanai un informācijas tehnoloģiju, komunikāciju un loģistikas atbalsta sniegšanu kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”. |
| --- | --- |

g)

ieguldījuma sniegšanu kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” administratīvo izmaksu segšanai un informācijas tehnoloģiju, komunikāciju un loģistikas atbalsta sniegšanu kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”.

ATM

ATM

158. pants

Atbalsta biroja mehānisms

Šīs regulas 13. pants neattiecas uz kopuzņēmumu “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”. Atbalsta biroja mehānismu nodrošina Eirokontrole.

ATM

IX SADAĻA

KOPUZŅĒMUMS “VIEDIE TĪKLI UN PAKALPOJUMI”

159. pants

Kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” papildu mērķi

1.   Papildus 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem kopuzņēmumam “Viedie tīkli un pakalpojumi” ir šādi vispārīgie mērķi:

| a) | sekmēt Eiropas vadošo lomu tehnoloģiju jomā nākotnes viedajos tīklos un pakalpojumos, stiprinot pašreizējās stiprās puses industrializācijas jomā un paplašinot tvērumu no 5G savienotības uz plašāku stratēģisko vērtību ķēdi, ieskaitot mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentus un ierīces; |
| --- | --- |

a)

sekmēt Eiropas vadošo lomu tehnoloģiju jomā nākotnes viedajos tīklos un pakalpojumos, stiprinot pašreizējās stiprās puses industrializācijas jomā un paplašinot tvērumu no 5G savienotības uz plašāku stratēģisko vērtību ķēdi, ieskaitot mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentus un ierīces;

| b) | saskaņot dažādu rūpniecisko dalībnieku stratēģiskos ceļvežus, ietverot ne tikai telesakaru nozari, bet arī lietu interneta, mākoņa un komponentu un ierīču nozaru rīcībspēkus; |
| --- | --- |

b)

saskaņot dažādu rūpniecisko dalībnieku stratēģiskos ceļvežus, ietverot ne tikai telesakaru nozari, bet arī lietu interneta, mākoņa un komponentu un ierīču nozaru rīcībspēkus;

| c) | uzlabot Eiropas tehnoloģisko un zinātnisko izcilību, lai nostiprinātu Eiropas vadošo pozīciju un tā varētu līdz 2030. gadam izveidot un spēt lietpratīgi izmantot 6G sistēmas; |
| --- | --- |

c)

uzlabot Eiropas tehnoloģisko un zinātnisko izcilību, lai nostiprinātu Eiropas vadošo pozīciju un tā varētu līdz 2030. gadam izveidot un spēt lietpratīgi izmantot 6G sistēmas;

| d) | kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” darbības jomas un pārvaldības ietvaros stiprināt digitālo infrastruktūru izvēršanu un digitālo risinājumu pārņemšanu Eiropas tirgos, jo īpaši, nodrošinot stratēģiskās koordinācijas mehānismu programmai “EISI 2 – Digitalizācija”, kā arī sinerģijas programmas “EISI 2” ietvaros un ar programmām “Digitālā Eiropa” un InvestEU; |
| --- | --- |

d)

kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” darbības jomas un pārvaldības ietvaros stiprināt digitālo infrastruktūru izvēršanu un digitālo risinājumu pārņemšanu Eiropas tirgos, jo īpaši, nodrošinot stratēģiskās koordinācijas mehānismu programmai “EISI 2 – Digitalizācija”, kā arī sinerģijas programmas “EISI 2” ietvaros un ar programmām “Digitālā Eiropa” un InvestEU;

| e) | sagatavot Eiropas viedo tīklu un pakalpojumu piegādes nozari ilgāka termiņa iespējām, kas izriet no 5G un vēlāk 6G infrastruktūru un pakalpojumu vertikālo tirgu attīstības Eiropā; |
| --- | --- |

e)

sagatavot Eiropas viedo tīklu un pakalpojumu piegādes nozari ilgāka termiņa iespējām, kas izriet no 5G un vēlāk 6G infrastruktūru un pakalpojumu vertikālo tirgu attīstības Eiropā;

| f) | veicināt digitālo inovāciju līdz 2030. gadam, apmierinot Eiropas tirgus vajadzības un publiskās politikas prasības, tostarp vertikālo nozaru augstākās prasības, kā arī sabiedrības prasības tādās jomās kā drošība, energoefektivitāte un elektromagnētiskais lauks; |
| --- | --- |

f)

veicināt digitālo inovāciju līdz 2030. gadam, apmierinot Eiropas tirgus vajadzības un publiskās politikas prasības, tostarp vertikālo nozaru augstākās prasības, kā arī sabiedrības prasības tādās jomās kā drošība, energoefektivitāte un elektromagnētiskais lauks;

| g) | sekmēt nākotnes viedo tīklu un pakalpojumu saskaņošanu ar Savienības politikas mērķiem tādās jomās kā Eiropas zaļais kurss, tīklu un informācijas drošība un ētika, privātums, kā arī uz cilvēkiem vērsts un ilgtspējīgs internets. |
| --- | --- |

g)

sekmēt nākotnes viedo tīklu un pakalpojumu saskaņošanu ar Savienības politikas mērķiem tādās jomās kā Eiropas zaļais kurss, tīklu un informācijas drošība un ētika, privātums, kā arī uz cilvēkiem vērsts un ilgtspējīgs internets.

2.   Kopuzņēmumam “Viedie tīkli un pakalpojumi” ir arī šādi konkrētie mērķi:

| a) | veicināt tādu tehnoloģiju izstrādi, kuras atbilst paaugstinātām komunikācijas prasībām, vienlaikus atbalstot Eiropas izcilību viedo tīklu un pakalpojumu tehnoloģijās un arhitektūrās un to tuvināšanos 6G, tostarp spēcīgas Eiropas pozīcijas attiecībā uz standartiem, būtiskiem patentiem un pamatprasībām, piemēram, prasībām attiecībā uz frekvenču spektra joslām, kas nepieciešamas modernām nākotnes viedo tīklu tehnoloģijām; |
| --- | --- |

a)

veicināt tādu tehnoloģiju izstrādi, kuras atbilst paaugstinātām komunikācijas prasībām, vienlaikus atbalstot Eiropas izcilību viedo tīklu un pakalpojumu tehnoloģijās un arhitektūrās un to tuvināšanos 6G, tostarp spēcīgas Eiropas pozīcijas attiecībā uz standartiem, būtiskiem patentiem un pamatprasībām, piemēram, prasībām attiecībā uz frekvenču spektra joslām, kas nepieciešamas modernām nākotnes viedo tīklu tehnoloģijām;

| b) | paātrināt energoefektīvu tīkla tehnoloģiju izstrādi ar mērķi līdz 2030. gadam ievērojami samazināt visas digitālās infrastruktūras enerģijas un resursu patēriņu un samazināt enerģijas patēriņu galvenajās vertikālajās nozarēs, kurās izmanto viedo tīklu un pakalpojumu tehnoloģijas; |
| --- | --- |

b)

paātrināt energoefektīvu tīkla tehnoloģiju izstrādi ar mērķi līdz 2030. gadam ievērojami samazināt visas digitālās infrastruktūras enerģijas un resursu patēriņu un samazināt enerģijas patēriņu galvenajās vertikālajās nozarēs, kurās izmanto viedo tīklu un pakalpojumu tehnoloģijas;

| c) | paātrināt 5G izstrādi un plašu izvēršanu līdz 2025. gadam un vēlāk arī 6G infrastruktūras izstrādi un izvēršanu Eiropā, jo īpaši, veicinot koordināciju un stratēģisko atbalstu 5G izvēršanai satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai pārrobežu koridoros, izmantojot programmu “EISI 2 – Digitalizācija” un sekmējot izvēršanu saskaņā ar programmām “EISI 2”, “Digitālā Eiropa” un InvestEU; |
| --- | --- |

c)

paātrināt 5G izstrādi un plašu izvēršanu līdz 2025. gadam un vēlāk arī 6G infrastruktūras izstrādi un izvēršanu Eiropā, jo īpaši, veicinot koordināciju un stratēģisko atbalstu 5G izvēršanai satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai pārrobežu koridoros, izmantojot programmu “EISI 2 – Digitalizācija” un sekmējot izvēršanu saskaņā ar programmām “EISI 2”, “Digitālā Eiropa” un InvestEU;

| d) | sekmēt ilgtspējīgu un daudzveidīgu piegādes un vērtību ķēdi saskaņā ar 5G kiberdrošības rīkkopu; |
| --- | --- |

d)

sekmēt ilgtspējīgu un daudzveidīgu piegādes un vērtību ķēdi saskaņā ar 5G kiberdrošības rīkkopu;

| e) | stiprināt Savienības rūpniecības nozares pozīciju viedo tīklu un pakalpojumu globālajā vērtības ķēdē, radot publiskā un privātā sektora rīcībspēku kritisko masu, jo īpaši, palielinot programmatūras un lietu interneta nozares rīcībspēku devumu, liekot lietā valstu iniciatīvas un atbalstot jaunu rīcībspēku rašanos; |
| --- | --- |

e)

stiprināt Savienības rūpniecības nozares pozīciju viedo tīklu un pakalpojumu globālajā vērtības ķēdē, radot publiskā un privātā sektora rīcībspēku kritisko masu, jo īpaši, palielinot programmatūras un lietu interneta nozares rīcībspēku devumu, liekot lietā valstu iniciatīvas un atbalstot jaunu rīcībspēku rašanos;

| f) | atbalstīt saskaņošanu ar ētikas un drošības prasībām, ietverot tās stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmās, un pēc vajadzības nodrošinot ieguldījumu Savienības likumdošanas procesā. |
| --- | --- |

f)

atbalstīt saskaņošanu ar ētikas un drošības prasībām, ietverot tās stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmās, un pēc vajadzības nodrošinot ieguldījumu Savienības likumdošanas procesā.

160. pants

Kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” papildu uzdevumi

Papildus 5. pantā noteiktajiem uzdevumiem kopuzņēmums “Viedie tīkli un pakalpojumi” veic šādus uzdevumus:

| a) | sniedz ieguldījumu citu tādu Savienības programmu darba programmās, kuru ietvaros tiek īstenoti pasākumi viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, programmu “EISI 2 – Digitalizācija”, “Digitālā Eiropa” un InvestEU darba programmās; |
| --- | --- |

a)

sniedz ieguldījumu citu tādu Savienības programmu darba programmās, kuru ietvaros tiek īstenoti pasākumi viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, programmu “EISI 2 – Digitalizācija”, “Digitālā Eiropa” un InvestEU darba programmās;

InvestEU

| b) | koordinē Savienības eksperimentālās, izmēģinājumu un izvēršanas iniciatīvas viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, Eiropas mēroga 5G koridorus satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai programmas “EISI 2 – Digitalizācija” ietvaros, sadarbībā ar Komisiju un attiecīgajām kompetentajām finansēšanas struktūrām; |
| --- | --- |

b)

koordinē Savienības eksperimentālās, izmēģinājumu un izvēršanas iniciatīvas viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, Eiropas mēroga 5G koridorus satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai programmas “EISI 2 – Digitalizācija” ietvaros, sadarbībā ar Komisiju un attiecīgajām kompetentajām finansēšanas struktūrām;

| c) | veicina sinerģiju starp attiecīgiem Savienības finansētiem eksperimentiem, izmēģinājumiem un izvēršanas pasākumiem viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, pasākumiem, kas finansēti programmu “EISI 2 – Digitalizācija”, “Digitālā Eiropa” un InvestEU ietvaros, un nodrošina minēto pasākumu ietvaros apkopoto zināšanu un zinātības efektīvu izplatīšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

veicina sinerģiju starp attiecīgiem Savienības finansētiem eksperimentiem, izmēģinājumiem un izvēršanas pasākumiem viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, pasākumiem, kas finansēti programmu “EISI 2 – Digitalizācija”, “Digitālā Eiropa” un InvestEU ietvaros, un nodrošina minēto pasākumu ietvaros apkopoto zināšanu un zinātības efektīvu izplatīšanu un izmantošanu;

InvestEU

| d) | izstrādā un koordinē Eiropas mēroga 5G koridoru stratēģiskās izvēršanas programmas satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai, iesaistot ieinteresētās personas. Minētajās programmās sniedz stratēģiskus nesaistošus norādījumus, kas aptver programmas “EISI 2 – Digitalizācija” darbības laikposmu, un nosaka kopīgu redzējumu par 5G atbalstītu ekosistēmu izstrādi un to pamatā esošo tīklu un pakalpojumu prasības, kā arī izvēršanas mērķus un ceļvežus un potenciālos sadarbības modeļus. |
| --- | --- |

d)

izstrādā un koordinē Eiropas mēroga 5G koridoru stratēģiskās izvēršanas programmas satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai, iesaistot ieinteresētās personas. Minētajās programmās sniedz stratēģiskus nesaistošus norādījumus, kas aptver programmas “EISI 2 – Digitalizācija” darbības laikposmu, un nosaka kopīgu redzējumu par 5G atbalstītu ekosistēmu izstrādi un to pamatā esošo tīklu un pakalpojumu prasības, kā arī izvēršanas mērķus un ceļvežus un potenciālos sadarbības modeļus.

161. pants

Dalībnieki

Kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” dalībnieki ir šādi:

| a) | Savienība, ko pārstāv Komisija; |
| --- | --- |

a)

Savienība, ko pārstāv Komisija;

| b) | 6G-IA, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem, pēc tam, kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Viedie tīkli un pakalpojumi”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz tās pievienošanos. |
| --- | --- |

b)

6G-IA, kas reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem, pēc tam, kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Viedie tīkli un pakalpojumi”, kurā ietver tikai šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz tās pievienošanos.

6G-IA

162. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “Viedie tīkli un pakalpojumi”, ieskaitot EEZ apropriācijas, administratīvo izmaksu un darbības izmaksu segšanai ir līdz 900 000 000 EUR, kas ietver līdz 18 519 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai.

163. pants

Ieguldījumi no dalībniekiem, kas nav Savienība

1.   Kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” dalībnieki, kas nav Savienība, 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 900 000 000 EUR apmērā vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošie vai saistītie subjekti.

2.   Kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” dalībnieki, kas nav Savienība, sniedz ikgadēju finansiālo ieguldījumu kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” administratīvo izmaksu segšanai vismaz 20 % apmērā no kopējām administratīvajām izmaksām vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu sniedz to sastāvā esošie vai saistītie subjekti. Tie cenšas palielināt sastāvā esošo vai saistīto subjektu skaitu, lai palielinātu savu ieguldījumu līdz 50 % no kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” administratīvajām izmaksām visā tā pastāvēšanas laikā, pienācīgi ņemot vērā tos sastāvā esošos vai saistītos subjektus, kas ir MVU.

164. pants

Papildu pasākumu darbības joma

Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā papildu pasākumi var ietvert:

| a) | atvasinātos (spin-off) pētniecības un izstrādes pasākumus; |
| --- | --- |

a)

atvasinātos (spin-off) pētniecības un izstrādes pasākumus;

spin-off

| b) | ieguldījumus standartizācijā; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumus standartizācijā;

| c) | ieguldījumus konsultācijās Savienības regulatīvo procesu ietvaros; |
| --- | --- |

c)

ieguldījumus konsultācijās Savienības regulatīvo procesu ietvaros;

| d) | pasākumus, kas finansēti no Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, nevis ar Savienības dotāciju; |
| --- | --- |

d)

pasākumus, kas finansēti no Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, nevis ar Savienības dotāciju;

| e) | ieguldījumus tādos dalībnieku, kas nav Savienība, un jebkādas citas ieinteresēto personu grupas vai apvienības pasākumos kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” darbības jomā, kuri nav finansēti ar Savienības dotāciju; |
| --- | --- |

e)

ieguldījumus tādos dalībnieku, kas nav Savienība, un jebkādas citas ieinteresēto personu grupas vai apvienības pasākumos kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” darbības jomā, kuri nav finansēti ar Savienības dotāciju;

| f) | ekosistēmas izstrādes pasākumus, tostarp sadarbības veidošanu ar vertikālajām nozarēm; |
| --- | --- |

f)

ekosistēmas izstrādes pasākumus, tostarp sadarbības veidošanu ar vertikālajām nozarēm;

| g) | pasākumus, kas paredzēti rezultātu izplatīšanai globālā mērogā ar mērķi panākt vienprātību attiecībā uz atbalstītajām tehnoloģijām, gatavojoties nākotnes standartiem; |
| --- | --- |

g)

pasākumus, kas paredzēti rezultātu izplatīšanai globālā mērogā ar mērķi panākt vienprātību attiecībā uz atbalstītajām tehnoloģijām, gatavojoties nākotnes standartiem;

| h) | eksperimentus, demonstrējumus, izmēģinājumus, ienākšanu tirgū un tehnoloģiju agrīnu ieviešanu; |
| --- | --- |

h)

eksperimentus, demonstrējumus, izmēģinājumus, ienākšanu tirgū un tehnoloģiju agrīnu ieviešanu;

| i) | starptautisko sadarbību, kas nav finansēta ar Savienības dotāciju; |
| --- | --- |

i)

starptautisko sadarbību, kas nav finansēta ar Savienības dotāciju;

| j) | pasākumus, kas saistīti ar gatavošanos pētniecības un inovācijas projektiem, kurus finansē privātas vai publiskas struktūras, kas nav Savienība, un dalību tajos. |
| --- | --- |

j)

pasākumus, kas saistīti ar gatavošanos pētniecības un inovācijas projektiem, kurus finansē privātas vai publiskas struktūras, kas nav Savienība, un dalību tajos.

165. pants

Kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” struktūras

Kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” struktūras ir šādas:

| a) | valde; |
| --- | --- |

a)

valde;

| b) | izpilddirektors; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektors;

| c) | valstu pārstāvju grupa; |
| --- | --- |

c)

valstu pārstāvju grupa;

| d) | ieinteresēto personu grupa. |
| --- | --- |

d)

ieinteresēto personu grupa.

166. pants

Valdes sastāvs

1.   Valdes sastāvā ir:

| a) | divi Komisijas pārstāvji Savienības vārdā; |
| --- | --- |

a)

divi Komisijas pārstāvji Savienības vārdā;

| b) | pieci 6G-IA pārstāvji. |
| --- | --- |

b)

pieci 6G-IA pārstāvji.

2.   Neskarot 42. pantu, privāto dalībnieku pārstāvji valdei nekavējoties sniedz informāciju par to iesaisti profesionālās darbībās subjektos, kas nav iedibināti Savienībā, vai subjektos, kuri nav Savienībā iedibinātu juridisku personu vai subjektu kontrolē. Minētajā gadījumā Savienības pārstāvji var lemt pieprasīt attiecīgajam dalībniekam iecelt citu pārstāvi.

167. pants

Valdes darbība

6G-IA ir 50 % balsstiesību.

6G-IA

168. pants

Valdes papildu uzdevumi

Papildus 17. pantā uzskaitītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” valde veic šādus uzdevumus:

| a) | pieņem stratēģiskas izvēršanas programmas kā nesaistošus ieguldījumus programmas “EISI 2 – Digitalizācija” ietvaros attiecībā uz 5G koridoriem un, ja nepieciešams, programmas “EISI 2 – Digitalizācija” darbības laikā tās groza; |
| --- | --- |

a)

pieņem stratēģiskas izvēršanas programmas kā nesaistošus ieguldījumus programmas “EISI 2 – Digitalizācija” ietvaros attiecībā uz 5G koridoriem un, ja nepieciešams, programmas “EISI 2 – Digitalizācija” darbības laikā tās groza;

| b) | nodrošina, ka Savienības kiberdrošības tiesību akti un dalībvalstu pašreizējās un turpmākās saskaņotās pamatnostādnes tiek ņemtas vērā visos kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” pasākumos; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka Savienības kiberdrošības tiesību akti un dalībvalstu pašreizējās un turpmākās saskaņotās pamatnostādnes tiek ņemtas vērā visos kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” pasākumos;

| c) | veicina sinerģiju un papildināmību starp programmas “EISI 2 – Digitalizācija” digitālo, transporta un enerģētikas sadaļu, nosakot intervences jomas un sniedzot ieguldījumu darba programmās, kā arī veicina sinerģiju un papildināmību ar pārējām būtiskajām Savienības programmām. |
| --- | --- |

c)

veicina sinerģiju un papildināmību starp programmas “EISI 2 – Digitalizācija” digitālo, transporta un enerģētikas sadaļu, nosakot intervences jomas un sniedzot ieguldījumu darba programmās, kā arī veicina sinerģiju un papildināmību ar pārējām būtiskajām Savienības programmām.

169. pants

Dalībvalstu pārstāvju grupa

Papildus 20. pantam pārstāvji nodrošina, ka tiek pausta saskaņota nostāja, kas atspoguļo to pārstāvētās valsts viedokļus, kuri pausti kādā no šiem veidiem:

| a) | pētniecības un inovācijas jautājumi, kas saistīti ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”; |
| --- | --- |

a)

pētniecības un inovācijas jautājumi, kas saistīti ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”;

| b) | stratēģiskā izvēršanas programma un izvēršanas pasākumi, kas saistīti ar citām Savienības programmām, jo īpaši programmu “EISI 2 – Digitalizācija”, bet arī programmās “Digitālā Eiropa” un InvestEU ietvertie pasākumi, kuri ir kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” darbības jomā. |
| --- | --- |

b)

stratēģiskā izvēršanas programma un izvēršanas pasākumi, kas saistīti ar citām Savienības programmām, jo īpaši programmu “EISI 2 – Digitalizācija”, bet arī programmās “Digitālā Eiropa” un InvestEU ietvertie pasākumi, kuri ir kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” darbības jomā.

InvestEU

170. pants

Drošība

1.   Kad to uzskata par vajadzīgu, valde var noteikt, ka kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” finansēta darbība nodrošina, lai attiecībā uz tīkla elementiem, kas ieviesti plaša mēroga eksperimentu vai izmēģinājumu vajadzībām, tiktu ievēroti drošības kontroles novērtējumi. Minētajos novērtējumos atspoguļo Savienības kiberdrošības tiesību aktus un rīcībpolitikas, kā arī dalībvalstu pašreizējās un turpmākās saskaņotās pamatnostādnes.

2.   Saistībā ar savu uzdevumu, kas minēts 160. panta a) punktā, valde iesaka citām finansēšanas struktūrām mutatis mutandis piemērot šā panta 1. punktu un 17. panta 2. punkta l) apakšpunktu to darbībām gadījumos, kad valde to uzskata par piemērotu un ja to atļauj attiecīgās Savienības finansēšanas programmas pamatakts.

TREŠĀ DAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

171. pants

Pārraudzība un izvērtēšana

1.   Lai nodrošinātu vislielāko ietekmi, zinātnisko izcilību un resursu visefektīvāko un lietderīgāko izmantošanu, kopuzņēmumu pasākumus pastāvīgi uzrauga un periodiski pārskata saskaņā ar to finanšu noteikumiem. Uzraudzības un periodiskās pārskatīšanas rezultātus iekļauj Eiropas partnerību uzraudzībā un kopuzņēmuma izvērtējumos pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros, kā noteikts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 50. un 52. pantā.

2.   Kopuzņēmumi organizē savu pasākumu pārvaldības un īstenošanas pastāvīga uzraudzība un ziņojumu sniegšana un īstenoto finansēto netiešo darbību iznākumu, rezultātu un ietekmes periodiska pārskatīšana saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 50. pantu un III pielikumu. Minētā uzraudzība un pārskatīšana ietver:

| a) | ar konkrētu laikposmu saistītus rādītājus ikgadējai ziņošanai par to pasākumu panākumiem vispārējo, konkrēto un darbības mērķu, tostarp regulas otrajā daļā izklāstīto kopuzņēmumu papildu mērķu, sasniegšanā, kā arī sadalījumā pa pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas V pielikumā noteiktajiem ietekmes ceļiem; |
| --- | --- |

a)

ar konkrētu laikposmu saistītus rādītājus ikgadējai ziņošanai par to pasākumu panākumiem vispārējo, konkrēto un darbības mērķu, tostarp regulas otrajā daļā izklāstīto kopuzņēmumu papildu mērķu, sasniegšanā, kā arī sadalījumā pa pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas V pielikumā noteiktajiem ietekmes ceļiem;

| b) | informāciju par sinerģiju starp kopuzņēmuma darbībām un valsts vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām, pamatojoties uz informāciju, ko saņēmušas iesaistītās valstis vai valstu pārstāvju grupa, kā arī par sinerģiju ar citām Savienības programmām un citām Eiropas partnerībām; |
| --- | --- |

b)

informāciju par sinerģiju starp kopuzņēmuma darbībām un valsts vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām, pamatojoties uz informāciju, ko saņēmušas iesaistītās valstis vai valstu pārstāvju grupa, kā arī par sinerģiju ar citām Savienības programmām un citām Eiropas partnerībām;

| c) | informāciju par sociālo un humanitāro zinātņu iekļautības pakāpi, attiecību starp zemākiem un augstākiem TGL kopdarbīgā pētniecībā, progresu valstu līdzdalības paplašināšanā, konsorciju ģeogrāfisko sastāvu kopdarbības projektos, priekšlikumu iesniegšanas un izvērtēšanas divpakāpju procedūras izmantošanu, pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt sadarbību Eiropas pētniecībā un inovācijā, izvērtējuma pārskatīšanas izmantošanu un sūdzību skaitu un veidiem, klimata jautājumu iekļautības pakāpi un saistītajiem izdevumiem, MVU līdzdalību, privātā sektora līdzdalību, abu dzimumu līdzdalību finansētajās darbībās, izvērtēšanas komisijām, valdēm/padomēm un padomdevējām grupām, līdzfinansējuma likmi, papildfinansējumu un kumulatīvo finansējumu no citiem Savienības fondiem, laiku līdz dotācijas piešķiršanai, starptautiskās sadarbības līmeni, iedzīvotāju iesaisti un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

c)

informāciju par sociālo un humanitāro zinātņu iekļautības pakāpi, attiecību starp zemākiem un augstākiem TGL kopdarbīgā pētniecībā, progresu valstu līdzdalības paplašināšanā, konsorciju ģeogrāfisko sastāvu kopdarbības projektos, priekšlikumu iesniegšanas un izvērtēšanas divpakāpju procedūras izmantošanu, pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt sadarbību Eiropas pētniecībā un inovācijā, izvērtējuma pārskatīšanas izmantošanu un sūdzību skaitu un veidiem, klimata jautājumu iekļautības pakāpi un saistītajiem izdevumiem, MVU līdzdalību, privātā sektora līdzdalību, abu dzimumu līdzdalību finansētajās darbībās, izvērtēšanas komisijām, valdēm/padomēm un padomdevējām grupām, līdzfinansējuma likmi, papildfinansējumu un kumulatīvo finansējumu no citiem Savienības fondiem, laiku līdz dotācijas piešķiršanai, starptautiskās sadarbības līmeni, iedzīvotāju iesaisti un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību;

| d) | izdevumu apjomus, kas sadalīti pa projektiem, lai varētu veikt specifisku analīzi – arī pa intervences jomām; |
| --- | --- |

d)

izdevumu apjomus, kas sadalīti pa projektiem, lai varētu veikt specifisku analīzi – arī pa intervences jomām;

| e) | priekšlikumu skaita pārmērīgumu, jo īpaši priekšlikumu skaitu un – katram uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus – vidējo rezultātu, to priekšlikumu īpatsvaru, kuri pārsniedz kvalitātes robežvērtības, un to priekšlikumu īpatsvaru, kuri tās nesasniedz; |
| --- | --- |

e)

priekšlikumu skaita pārmērīgumu, jo īpaši priekšlikumu skaitu un – katram uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus – vidējo rezultātu, to priekšlikumu īpatsvaru, kuri pārsniedz kvalitātes robežvērtības, un to priekšlikumu īpatsvaru, kuri tās nesasniedz;

| f) | informāciju par kvantitatīvajiem un kvalitatīvajiem sviras efektiem, kā arī par saistībās apsolītajām un faktiski veiktajām finansiālām iemaksām un iemaksām natūrā, pamanāmību un pozicionēšanu starptautiskā kontekstā, ietekmi uz pētniecību un ar inovāciju saistītiem privātā sektora investīciju riskiem; |
| --- | --- |

f)

informāciju par kvantitatīvajiem un kvalitatīvajiem sviras efektiem, kā arī par saistībās apsolītajām un faktiski veiktajām finansiālām iemaksām un iemaksām natūrā, pamanāmību un pozicionēšanu starptautiskā kontekstā, ietekmi uz pētniecību un ar inovāciju saistītiem privātā sektora investīciju riskiem;

| g) | informāciju par pasākumiem jaunpienācēju, jo īpaši MVU, augstākās izglītības iestāžu un pētniecības organizāciju, piesaistīšanai un sadarbības tīklu paplašināšanai. |
| --- | --- |

g)

informāciju par pasākumiem jaunpienācēju, jo īpaši MVU, augstākās izglītības iestāžu un pētniecības organizāciju, piesaistīšanai un sadarbības tīklu paplašināšanai.

3.   Kopuzņēmumu darbības izvērtē savlaicīgi, lai šos izvērtējumus ņemtu vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 52. pantā minētajā kopējā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma izvērtējumā un galīgajā izvērtējumā un ar tiem saistītajā lēmumu pieņemšanas procesā par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, tai sekojošo programmu un citām ar pētniecību un inovāciju saistītām iniciatīvām.

4.   Komisija veic katra kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu un galīgo izvērtēšanu, kuras rezultātus ņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtējumos, kas minēti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 52. pantā. Izvērtējumos pārbauda, kā katrs kopuzņēmums īsteno savu uzdevumu un mērķus, tajos ietver visus kopuzņēmuma pasākumus un izvērtē attiecīgā kopuzņēmuma Eiropas pievienoto vērtību, efektivitāti, lietderību, arī tā atvērtību un pārredzamību, īstenoto pasākumu būtiskumu un to saskaņotību un papildināmību ar attiecīgām reģionālām, valsts un Savienības rīcībpolitikām, ieskaitot sinerģiju ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, piemēram, uzdevumiem, kopām vai tematiskajām vai īpašajām programmām. Izvērtējumos ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Eiropas, gan valstu līmenī un attiecīgā gadījumā arī ietver novērtējumu par 174. panta 3.–9. punktā minēto kopuzņēmumu ilgtermiņa zinātnisko, ekonomisko un tehnoloģisko ietekmi un ietekmi uz sabiedrību. Attiecīgā gadījumā izvērtējumos ietver arī novērtējumu par to, kāds būtu visefektīvākais politikas intervences veids jebkādām turpmākām darbībām, kā arī par katra kopuzņēmuma iespējamās atjaunošanas būtiskumu un saskanību, ņemot vērā vispārējās politikas prioritātes un pētniecības un inovācijas atbalsta situāciju, tostarp kopuzņēmuma pozīciju attiecībā pret citām iniciatīvām, kas tiek atbalstītas pamatprogrammas ietvaros, īpaši pret Eiropas partnerībām vai uzdevumiem. Izvērtējumos pienācīgi ņem vērā arī pakāpeniskas izbeigšanas plānu, kuru valde pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punkta a1) apakšpunktu.

5.   Pamatojoties uz šā panta 2. punktā minētā starpposma izvērtējuma secinājumiem, Komisija var rīkoties saskaņā ar 11. panta 6. punktu vai citā atbilstošā veidā.

6.   Lai pārbaudītu kopuzņēmuma progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, noteiktu faktorus, kas veicina pasākumu īstenošanu, un apzinātu paraugpraksi, Komisija ar pārredzamā procesā izraudzītu ārēju neatkarīgu ekspertu palīdzību var veikt stratēģiskas nozīmes tematu vai jautājumu papildu izvērtēšanu. Veicot minēto papildu izvērtēšanu, Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz kopuzņēmumu.

7.   Kopuzņēmumi veic savu pasākumu periodisku pārskatīšanu, kuras rezultātus izmanto par pamatu savam starpposma izvērtējumam un galīgajam izvērtējumam pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros, kas minēta pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 52. pantā.

8.   Periodiskas pārskatīšanas un izvērtēšanas rezultātus ņem vērā kopuzņēmuma likvidācijā vai tā darbības pakāpeniskā izbeigšanā, kā minēts šīs regulas 45. pantā, saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas III pielikumu. Sešu mēnešu laikā pēc kopuzņēmuma likvidācijas, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc šīs regulas 45. pantā minētās likvidācijas procedūras sākšanas Komisija veic attiecīgā kopuzņēmuma galīgo izvērtēšanu saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” galīgo izvērtēšanu.

9.   Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 52. pantā minētās pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros Komisija publicē un paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai kopuzņēmumu izvērtēšanas rezultātus, kas ietver izvērtēšanas secinājumus un Komisijas konstatējumus.

172. pants

Uzņēmējas valsts atbalsts

Kopuzņēmums un dalībvalsts, kurā atrodas tā mītne, var noslēgt administratīvu nolīgumu par privilēģijām un imunitāti un citu atbalstu, kas minētajai dalībvalstij jāsniedz attiecīgajam kopuzņēmumam.

173. pants

Sākotnējās darbības

1.   Komisija ir atbildīga par kopuzņēmuma “Global Health EDCTP3” un kopuzņēmuma “Viedie tīkli un pakalpojumi” izveidi un sākotnējo darbību, līdz tiem ir nepieciešamā darbības spēja sava budžeta izpildei. Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus sadarbībā ar pārējiem dalībniekiem un iesaistot attiecīgo kopuzņēmumu kompetentās struktūras.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkos:

| a) | līdz brīdim, kad izpilddirektors sāk pildīt savus pienākumus pēc iecelšanas amatā, ko saskaņā ar 18. panta 2. punktu veic valde, Komisija izpilddirektora pienākumu pildīšanai par pagaidu izpilddirektoru var izraudzīties kādu Komisijas ierēdni; |
| --- | --- |

a)

līdz brīdim, kad izpilddirektors sāk pildīt savus pienākumus pēc iecelšanas amatā, ko saskaņā ar 18. panta 2. punktu veic valde, Komisija izpilddirektora pienākumu pildīšanai par pagaidu izpilddirektoru var izraudzīties kādu Komisijas ierēdni;

| b) | atkāpjoties no 17. panta 2. punkta h) apakšpunkta, pagaidu izpilddirektors īsteno attiecīgās amatā iecelšanas pilnvaras attiecībā uz amata vietām, kas jāaizpilda, pirms izpilddirektors sāk pildīt savus pienākumus saskaņā ar 18. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no 17. panta 2. punkta h) apakšpunkta, pagaidu izpilddirektors īsteno attiecīgās amatā iecelšanas pilnvaras attiecībā uz amata vietām, kas jāaizpilda, pirms izpilddirektors sāk pildīt savus pienākumus saskaņā ar 18. panta 2. punktu;

| c) | Komisija var iecelt ierobežotu skaitu savu ierēdņu uz pagaidu laiku. |
| --- | --- |

c)

Komisija var iecelt ierobežotu skaitu savu ierēdņu uz pagaidu laiku.

3.   Pagaidu izpilddirektors var atļaut veikt visus maksājumus, ko sedz ar apropriācijām, kuras iekļautas 1. punktā minētajā kopuzņēmumu gada budžetā, pēc tam kad valde tos ir apstiprinājusi, un pieņemt lēmumus, noslēgt nolīgumus un līgumus, tostarp personāla darba līgumus, pēc attiecīgo kopuzņēmumu štatu saraksta pieņemšanas.

4.   Pagaidu izpilddirektors ar jaunā izpilddirektora piekrišanu un pēc valdes apstiprinājuma nosaka datumu, ar kuru sākot attiecīgo kopuzņēmumu uzskata par spējīgu izpildīt savu budžetu. No minētā datuma Komisija atturas uzņemties saistības un veikt maksājumus saistībā ar attiecīgā kopuzņēmuma pasākumiem.

174. pants

Atcelšana un pārejas noteikumi

1.   Regulas (EK) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 un (ES) Nr. 642/2014 tiek atceltas.

2.   Uz 1. punktā minēto regulu ietvaros sāktajām vai turpinātajām darbībām un ar šādām darbībām saistītām finansiālajām saistībām minētās regulas attieksies līdz minēto darbību pabeigšanai.

3.   Kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa” ir biorūpniecības kopuzņēmuma, kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 560/2014 un kuru tas aizstāj, un kura pēctecis tas ir, vienīgais tiesību un saistību pārņēmējs attiecībā uz visiem līgumiem, ieskaitot darba līgumus un dotācijas nolīgumus, saistībām un iegādāto īpašumu.

4.   Kopuzņēmums “Tīra aviācija” ir kopuzņēmuma Clean Sky 2, kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 558/2014 un kuru tas aizstāj, un kura pēctecis tas ir, vienīgais tiesību un saistību pārņēmējs attiecībā uz visiem līgumiem, ieskaitot darba līgumus un dotācijas nolīgumus, saistībām un iegādāto īpašumu.

5.   Kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis” ir kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2”, kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 559/2014 un kuru tas aizstāj, un kura pēctecis tas ir, vienīgais tiesību un saistību pārņēmējs attiecībā uz visiem līgumiem, ieskaitot darba līgumus un dotācijas nolīgumus, saistībām un iegādāto īpašumu.

6.   Kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” ir kopuzņēmuma Shift2Rail, kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 642/2014 un kuru tas aizstāj, un kura pēctecis tas ir, vienīgais tiesību un saistību pārņēmējs attiecībā uz visiem līgumiem, ieskaitot darba līgumus un dotācijas nolīgumus, saistībām un iegādāto īpašumu.

7.   Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” ir kopuzņēmuma “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā”, kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 557/2014 un kuru tas aizstāj, un kura pēctecis tas ir, vienīgais tiesību un saistību pārņēmējs attiecībā uz visiem līgumiem, ieskaitot darba līgumus un dotācijas nolīgumus, saistībām un iegādāto īpašumu.

8.   Kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” ir kopuzņēmuma ECSEL, kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 561/2014 un kuru tas aizstāj, un kura pēctecis tas ir, vienīgais tiesību un saistību pārņēmējs attiecībā uz visiem līgumiem, ieskaitot darba līgumus un dotācijas nolīgumus, saistībām un iegādāto īpašumu.

9.   Kopuzņēmums “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” ir kopuzņēmuma SESAR, kurš izveidots ar Regulu (EK) Nr. 219/2007 un kuru tas aizstāj, un kura pēctecis tas ir, vienīgais tiesību un saistību pārņēmējs attiecībā uz visiem līgumiem, ieskaitot darba līgumus un dotācijas nolīgumus, saistībām un iegādāto īpašumu.

10.   Šī regula neietekmē šā panta 1. punktā minēto regulu ietvaros nodarbinātā personāla tiesības un pienākumus.

11.   Šā panta 1. punktā minēto regulu ietvaros ieceltie izpilddirektori tiem atlikušajā pilnvaru termiņā turpina pildīt izpilddirektora funkcijas, kā noteikts šajā regulā, sākot ar šīs regulas spēkā stāšanās datumu. Pārējie līguma nosacījumi paliek nemainīgi.

12.   Katra kopuzņēmuma valde savā pirmajā sanāksmē pieņem sarakstu ar šā panta 3.–9. punktā minēto iepriekšējo kopuzņēmumu valdes pieņemtajiem lēmumiem, kuri turpina attiekties uz attiecīgo kopuzņēmumu, kas izveidots ar šo regulu.

13.   Šīs regulas 171. panta 2. punktā minētā starpposma izvērtēšana ietver šā panta 3.–9. punktā minēto iepriekšējo kopuzņēmumu galīgo izvērtēšanu.

14.   Visas šā panta 1. punktā minēto regulu ietvaros neizmantotās apropriācijas pārvieto uz atbilstīgo kopuzņēmumu, kas izveidots ar šo regulu. Visas šādā veidā pārvietotās neizmantotās darbības apropriācijas vispirms izmanto finansiāla atbalsta sniegšanai netiešajām darbībām, kas sāktas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros. Atlikušās darbības apropriācijas var izmantot netiešajām darbībām, kas sāktas šīs regulas ietvaros. Ja šādas darbības apropriācijas izmanto šīs regulas ietvaros sāktām netiešajām darbībām, tās ieskaita finansiālajā ieguldījumā, kas Savienībai jānodrošina attiecīgajam kopuzņēmumam saskaņā ar šo regulu.

175. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 19. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  2021. gada 21. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV C 341, 24.8.2021., 29. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums (ES) 2021/764 (2021. gada 10. maijs), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, un atceļ Lēmumu 2013/743/ES (OV L 167I, 12.5.2021., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1139 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (OV L 247, 13.7.2021., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 (2013. gada 17. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

14

(15)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 549/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes Regula (EK) Nr. 219/2007 (2007. gada 27. februāris), ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (OV L 64, 2.3.2007., 1. lpp.).

19

SESAR

(20)  Padomes Lēmums 2009/320/EK (2009. gada 30. marts), ar ko apstiprina Vienotās Eiropas gaisa telpas satiksmes pārvaldības sistēmas pētniecības (SESAR) projekta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplānu (OV L 95, 9.4.2009., 41. lpp.).

20

SESAR

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1153 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 (OV L 249, 14.7.2021., 38. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

23

InvestEU

(24)  Padomes Regula (ES) Nr. 557/2014 (2014. gada 6. maijs), ar ko izveido kopuzņēmumu “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (OV L 169, 7.6.2014., 54. lpp.).

24

(25)  Padomes Regula (ES) Nr. 558/2014 (2014. gada 6. maijs), ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky 2 (OV L 169, 7.6.2014., 77. lpp.).

25

Clean Sky 2

(26)  Padomes Regula (ES) Nr. 559/2014 (2014. gada 6. maijs), ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” (OV L 169, 7.6.2014., 108. lpp.).

26

(27)  Padomes Regula (ES) Nr. 560/2014 (2014. gada 6. maijs), ar ko izveido biorūpniecības kopuzņēmumu (OV L 169, 7.6.2014., 130. lpp.).

27

(28)  Padomes Regula (ES) Nr. 561/2014 (2014. gada 6. maijs), ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL (OV L 169, 7.6.2014., 152. lpp.).

28

ECSEL

(29)  Padomes Regula (ES) Nr. 642/2014 (2014. gada 16. jūnijs), ar ko izveido kopuzņēmumu Shift2Rail (OV L 177, 17.6.2014., 9. lpp.).

29

Shift2Rail

(30)  
  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

30

(31)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 (2015. gada 13. marts) par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

31

(32)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 (2015. gada 13. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

32

(33)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

34

OLAF

(35)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

35

EPPO

(36)  
  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

37

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

38

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/797 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.).

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).

40

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/796 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 881/2004 (OV L 138, 26.5.2016., 1. lpp.).

41

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.).

42

(43)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 409/2013 (2013. gada 3. maijs) par kopprojektu definēšanu, pārvaldības izveidi un tādu stimulu apzināšanu, kuri atbalsta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanu (OV L 123, 4.5.2013., 1. lpp.).

43

(44)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu. (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

44

---

I PIELIKUMS

Kopuzņēmuma “Tīra aviācija” dibinātāji

| 1) | Aciturri Aeronáutica S.L.U., kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: BU12351) un kura juridiskā adrese ir P.I. Bayas, calle Ayuelas, 22, 09200, Miranda de Ebro (Burgos), Spānija; |
| --- | --- |

1)

Aciturri Aeronáutica S.L.U., kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: BU12351) un kura juridiskā adrese ir P.I. Bayas, calle Ayuelas, 22, 09200, Miranda de Ebro (Burgos), Spānija;

| 2) | Aernnova Aerospace SAU, kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: VI6749) un kura juridiskā adrese ir Parque Tecnológico de Álava, C/Leonardo da Vinci num. 13, Miñano (Álava), Spānija; |
| --- | --- |

2)

Aernnova Aerospace SAU, kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: VI6749) un kura juridiskā adrese ir Parque Tecnológico de Álava, C/Leonardo da Vinci num. 13, Miñano (Álava), Spānija;

| 3) | Airbus SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 383474814) un kura juridiskā adrese ir 2 Rond-Point Emile Dewoitine, 31707 Blagnac, Francija; |
| --- | --- |

3)

Airbus SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 383474814) un kura juridiskā adrese ir 2 Rond-Point Emile Dewoitine, 31707 Blagnac, Francija;

| 4) | Centro Italiano Ricerche Aerospaziali SCPA (CIRA), kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 128446) un kura juridiskā adrese ir Via Maiorise 1, Capua-Caserta 81043, Itālija; |
| --- | --- |

4)

Centro Italiano Ricerche Aerospaziali SCPA (CIRA), kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 128446) un kura juridiskā adrese ir Via Maiorise 1, Capua-Caserta 81043, Itālija;

| 5) | Dassault Aviation SA, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 712042456) un kura juridiskā adrese ir 9, Rond-Point des Champs-Elysées Marcel-Dassault, 78008 Paris, Francija; |
| --- | --- |

5)

Dassault Aviation SA, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 712042456) un kura juridiskā adrese ir 9, Rond-Point des Champs-Elysées Marcel-Dassault, 78008 Paris, Francija;

| 6) | Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: VR2780) un kura juridiskā adrese ir Linder Höhe, 51147 Köln, Vācija; |
| --- | --- |

6)

Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: VR2780) un kura juridiskā adrese ir Linder Höhe, 51147 Köln, Vācija;

| 7) | Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung e.V., kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: VR4461) un kura juridiskā adrese ir 27C, Hansastrasse, 80686 München, Vācija; |
| --- | --- |

7)

Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung e.V., kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: VR4461) un kura juridiskā adrese ir 27C, Hansastrasse, 80686 München, Vācija;

| 8) | Fokker Technologies Holding BV, kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 50010964) un kura juridiskā adrese ir Industrieweg 4, 3351 LB Papendrecht, Nīderlande; |
| --- | --- |

8)

Fokker Technologies Holding BV, kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 50010964) un kura juridiskā adrese ir Industrieweg 4, 3351 LB Papendrecht, Nīderlande;

| 9) | GE Avio S.r.l., kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 1170622CF10898340012) un kura juridiskā adrese ir Rivalta di Torino (TO), Via I Maggio no. 99, Itālija; |
| --- | --- |

9)

GE Avio S.r.l., kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 1170622CF10898340012) un kura juridiskā adrese ir Rivalta di Torino (TO), Via I Maggio no. 99, Itālija;

| 10) | GKN Aerospace, Sweden AB, kas reģistrēts saskaņā ar Zviedrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 5560290347) un kura juridiskā adrese ir Flygmotorvägen 1, SE-461 81 Trollhättan, Zviedrija; |
| --- | --- |

10)

GKN Aerospace, Sweden AB, kas reģistrēts saskaņā ar Zviedrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 5560290347) un kura juridiskā adrese ir Flygmotorvägen 1, SE-461 81 Trollhättan, Zviedrija;

| 11) | Honeywell International s.r.o., kas reģistrēts saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 27617793) un kura juridiskā adrese ir V Parku 2325/18, 148 00 Praha 4 – Chodov, Prāga, Čehijas Republika; |
| --- | --- |

11)

Honeywell International s.r.o., kas reģistrēts saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 27617793) un kura juridiskā adrese ir V Parku 2325/18, 148 00 Praha 4 – Chodov, Prāga, Čehijas Republika;

| 12) | Industria de Turbo Propulsores S.A.U., kas reģistrēta saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: BI5062) un kura juridiskā adrese ir Parque Tecnológico, Edificio 300, 48170 Zamudio, Spānija; |
| --- | --- |

12)

Industria de Turbo Propulsores S.A.U., kas reģistrēta saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: BI5062) un kura juridiskā adrese ir Parque Tecnológico, Edificio 300, 48170 Zamudio, Spānija;

| 13) | Leonardo SpA, kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 7031) un kura juridiskā adrese ir Piazza Monte Grappa 4, 00195 Roma, Itālija; |
| --- | --- |

13)

Leonardo SpA, kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 7031) un kura juridiskā adrese ir Piazza Monte Grappa 4, 00195 Roma, Itālija;

| 14) | Liebherr-Aerospace & Transportation SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 552016834) un kura juridiskā adrese ir 408 avenue des Etats-Unis, 31016 Toulouse Cedex 2, Francija; |
| --- | --- |

14)

Liebherr-Aerospace & Transportation SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 552016834) un kura juridiskā adrese ir 408 avenue des Etats-Unis, 31016 Toulouse Cedex 2, Francija;

| 15) | Lufthansa Technik AG, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB 56865) un kura juridiskā adrese ir Weg beim Jäger 193, 22335 Hamburg, Vācija; |
| --- | --- |

15)

Lufthansa Technik AG, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB 56865) un kura juridiskā adrese ir Weg beim Jäger 193, 22335 Hamburg, Vācija;

| 16) | Łukasiewicz Research Network – Institute of Aviation, kas reģistrēts saskaņā ar Polijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 387193275) un kura juridiskā adrese ir Al. Krakowska 110/114, 02-256 Warsaw, Polija; |
| --- | --- |

16)

Łukasiewicz Research Network – Institute of Aviation, kas reģistrēts saskaņā ar Polijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 387193275) un kura juridiskā adrese ir Al. Krakowska 110/114, 02-256 Warsaw, Polija;

| 17) | MTU Aero Engines AG, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB 157206) un kura juridiskā adrese ir Dachauer Str. 665, 80995 München, Vācija; |
| --- | --- |

17)

MTU Aero Engines AG, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB 157206) un kura juridiskā adrese ir Dachauer Str. 665, 80995 München, Vācija;

| 18) | Valsts aerokosmiskās pētniecības institūts (INCAS), kas reģistrēts saskaņā ar Rumānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: J40649215071991) un kura juridiskā adrese ir B-dul Iuliu Maniu no. 220, sect 6, 061126 Bucharest, Rumānija; |
| --- | --- |

18)

Valsts aerokosmiskās pētniecības institūts (INCAS), kas reģistrēts saskaņā ar Rumānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: J40649215071991) un kura juridiskā adrese ir B-dul Iuliu Maniu no. 220, sect 6, 061126 Bucharest, Rumānija;

| 19) | Office National d’Etudes et de Recherches Aérospatiales (ONERA), kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 775722879) un kura juridiskā adrese ir BP 80100 - 91123 Palaiseau, Francija; |
| --- | --- |

19)

Office National d’Etudes et de Recherches Aérospatiales (ONERA), kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 775722879) un kura juridiskā adrese ir BP 80100 - 91123 Palaiseau, Francija;

| 20) | Piaggio Aero Industries, kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 903062) un kura juridiskā adrese ir Viale Generale Disegna, 1, 17038 Villanova d’Albenga, Savona, Itālija; |
| --- | --- |

20)

Piaggio Aero Industries, kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 903062) un kura juridiskā adrese ir Viale Generale Disegna, 1, 17038 Villanova d’Albenga, Savona, Itālija;

| 21) | Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., kas reģistrēts saskaņā ar Slovēnijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 7254466000) un kura juridiskā adrese ir Vipavska cesta 2, SI-5270 Ajdovščina, Slovēnija; |
| --- | --- |

21)

Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., kas reģistrēts saskaņā ar Slovēnijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 7254466000) un kura juridiskā adrese ir Vipavska cesta 2, SI-5270 Ajdovščina, Slovēnija;

| 22) | Rolls-Royce Deutschland Ltd & Co KG, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesībām (reģistrācijas numurs: HRA 2731P) un kura juridiskā adrese ir Eschenweg 11, Dahlewitz, 15827 Blankenfelde-Mahlow, Vācija; |
| --- | --- |

22)

Rolls-Royce Deutschland Ltd & Co KG, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesībām (reģistrācijas numurs: HRA 2731P) un kura juridiskā adrese ir Eschenweg 11, Dahlewitz, 15827 Blankenfelde-Mahlow, Vācija;

| 23) | Safran, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 562082909) un kura juridiskā adrese ir 2, Bvd. du General Martial-Valin, 75015 Paris, Francija; |
| --- | --- |

23)

Safran, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 562082909) un kura juridiskā adrese ir 2, Bvd. du General Martial-Valin, 75015 Paris, Francija;

| 24) | Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium, kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 41150373) un kura juridiskā adrese ir Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nīderlande; |
| --- | --- |

24)

Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium, kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 41150373) un kura juridiskā adrese ir Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nīderlande;

| 25) | Thales AVS France SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 612039495) un kura juridiskā adrese ir 75-77 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Francija; |
| --- | --- |

25)

Thales AVS France SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 612039495) un kura juridiskā adrese ir 75-77 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Francija;

| 26) | United Technologies Research Centre Ireland, Ltd, kas reģistrēts saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 472601) un kura juridiskā adrese ir Fourth Floor, Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork T23 XN53, Īrija; |
| --- | --- |

26)

United Technologies Research Centre Ireland, Ltd, kas reģistrēts saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 472601) un kura juridiskā adrese ir Fourth Floor, Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork T23 XN53, Īrija;

| 27) | Patras Universitāte, kas reģistrēta saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: EL998219694 (PVN)) un kuras juridiskā adrese ir University Campus, 26504 Rio Achaia, Grieķija. |
| --- | --- |

27)

Patras Universitāte, kas reģistrēta saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: EL998219694 (PVN)) un kuras juridiskā adrese ir University Campus, 26504 Rio Achaia, Grieķija.

---

II PIELIKUMS

Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” dibinātāji

| 1) | Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF), Entidad Pública Empresarial, saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrēta valsts komercsabiedrība (reģistrācijas numurs: Q2801660H), kuras juridiskā adrese ir calle Sor Ángela de la Cruz, 3, 28020 Madrid, Spānija; |
| --- | --- |

1)

Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF), Entidad Pública Empresarial, saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrēta valsts komercsabiedrība (reģistrācijas numurs: Q2801660H), kuras juridiskā adrese ir calle Sor Ángela de la Cruz, 3, 28020 Madrid, Spānija;

| 2) | Alstom Transport SA, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 389191982) un kura juridiskā adrese ir 48, rue Albert Dhalenne, 93482 Saint-Ouen, Francija; |
| --- | --- |

2)

Alstom Transport SA, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 389191982) un kura juridiskā adrese ir 48, rue Albert Dhalenne, 93482 Saint-Ouen, Francija;

| 3) | ANGELRAIL konsorcijs, ko vada MER MEC S.p.A. un kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 05033050963), un kura juridiskā adrese ir Monopoli (BA) 70043 Via Oberdan, 70, Itālija; |
| --- | --- |

3)

ANGELRAIL konsorcijs, ko vada MER MEC S.p.A. un kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 05033050963), un kura juridiskā adrese ir Monopoli (BA) 70043 Via Oberdan, 70, Itālija;

| 4) | AŽD Praha s.r.o., kas reģistrēts saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 48029483) un kura juridiskā adrese ir Žirovnická 3146/2, Záběhlice, 106 00, Praha 10, Čehijas Republika; |
| --- | --- |

4)

AŽD Praha s.r.o., kas reģistrēts saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 48029483) un kura juridiskā adrese ir Žirovnická 3146/2, Záběhlice, 106 00, Praha 10, Čehijas Republika;

| 5) | Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles, S.A. (CAF), kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 983. sējums, 144. foliants, lapas numurs SS-329, ieraksts 239a) un kura juridiskā adrese ir calle José Miguel Iturrioz n° 26, 20200, Beasain (Gipuzkoa), Spānija; |
| --- | --- |

5)

Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles, S.A. (CAF), kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 983. sējums, 144. foliants, lapas numurs SS-329, ieraksts 239a) un kura juridiskā adrese ir calle José Miguel Iturrioz n° 26, 20200, Beasain (Gipuzkoa), Spānija;

| 6) | Asociación Centro Tecnológico CEIT, kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 28/1986 Basku zemes autonomā apgabala valdības Apvienību reģistrā) un kura juridiskā adrese ir Paseo Manuel Lardizabal, n° 15. Donostia-San Sebastián, Spānija; |
| --- | --- |

6)

Asociación Centro Tecnológico CEIT, kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 28/1986 Basku zemes autonomā apgabala valdības Apvienību reģistrā) un kura juridiskā adrese ir Paseo Manuel Lardizabal, n° 15. Donostia-San Sebastián, Spānija;

| 7) | České dráhy, a.s., kas reģistrēts saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 70994226, ierakstīts Prāgas pilsētas tiesas Komercreģistra B iedaļā, ielīme 8039) un kura juridiskā adrese ir Prague 1, Nábřeží L. Svobody 1222, pasta indekss 110 15, Čehijas Republika; |
| --- | --- |

7)

České dráhy, a.s., kas reģistrēts saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 70994226, ierakstīts Prāgas pilsētas tiesas Komercreģistra B iedaļā, ielīme 8039) un kura juridiskā adrese ir Prague 1, Nábřeží L. Svobody 1222, pasta indekss 110 15, Čehijas Republika;

| 8) | Deutsche Bahn AG, Vācija; |
| --- | --- |

8)

Deutsche Bahn AG, Vācija;

| 9) | Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: VR 2780, Amtsgericht Bonn) un kura juridiskā adrese ir Linder Höhe, 51147 Köln, Vācija; |
| --- | --- |

9)

Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: VR 2780, Amtsgericht Bonn) un kura juridiskā adrese ir Linder Höhe, 51147 Köln, Vācija;

| 10) | European Smart Green Rail Joint Venture (eSGR JV), ko pārstāv Centro de Estudios de Materiales y Control de Obra S.A (CEMOSA), kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: A-29021334) un kura juridiskā adrese ir Benaque 9, 29004 Málaga, Spānija; |
| --- | --- |

10)

European Smart Green Rail Joint Venture (eSGR JV), ko pārstāv Centro de Estudios de Materiales y Control de Obra S.A (CEMOSA), kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: A-29021334) un kura juridiskā adrese ir Benaque 9, 29004 Málaga, Spānija;

| 11) | Faiveley Transport SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 323288563, RCS Nanterre) un kura juridiskā adrese ir 3, rue du 19 mars 1962, 92230 Gennevilliers, Francija; |
| --- | --- |

11)

Faiveley Transport SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 323288563, RCS Nanterre) un kura juridiskā adrese ir 3, rue du 19 mars 1962, 92230 Gennevilliers, Francija;

| 12) | Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A. (FSI), kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: R.E.A. 962805) un kura juridiskā adrese ir piazza della Croce Rossa 1 - 00161 Roma, Itālija; |
| --- | --- |

12)

Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A. (FSI), kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: R.E.A. 962805) un kura juridiskā adrese ir piazza della Croce Rossa 1 - 00161 Roma, Itālija;

| 13) | Hitachi Rail STS S.p.A., kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: R.E.A. GE421689) un kura juridiskā adrese ir Dženovā, Itālijā; |
| --- | --- |

13)

Hitachi Rail STS S.p.A., kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: R.E.A. GE421689) un kura juridiskā adrese ir Dženovā, Itālijā;

| 14) | INDRA SISTEMAS S.A & PATENTES TALGO S.L.U.

  INDRA SISTEMAS S.A., kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: A-28599033) un kura juridiskā adrese ir Avenida de Bruselas n° 35, 28108 Alcobendas, Madrid, Spānija;

  PATENTES TALGO S.L.U., kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: B-84528553) un kura juridiskā adrese ir Paseo del tren Talgo, n° 2, 28290 Las Rozas de Madrid, Madrid, Spānija; |
| --- | --- |

14)

INDRA SISTEMAS S.A & PATENTES TALGO S.L.U.

INDRA SISTEMAS S.A., kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: A-28599033) un kura juridiskā adrese ir Avenida de Bruselas n° 35, 28108 Alcobendas, Madrid, Spānija;

PATENTES TALGO S.L.U., kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: B-84528553) un kura juridiskā adrese ir Paseo del tren Talgo, n° 2, 28290 Las Rozas de Madrid, Madrid, Spānija;

| 15) | Jernbanedirektorate (Norvēģijas Dzelzceļa direktorāts), Oslo, Norvēģija; |
| --- | --- |

15)

Jernbanedirektorate (Norvēģijas Dzelzceļa direktorāts), Oslo, Norvēģija;

| 16) | Knorr-Bremse Systems für Schienenfahrzeuge GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB91181) un kura juridiskā adrese ir Moosacher Str. 80, 80809 München, Vācija; |
| --- | --- |

16)

Knorr-Bremse Systems für Schienenfahrzeuge GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB91181) un kura juridiskā adrese ir Moosacher Str. 80, 80809 München, Vācija;

| 17) | Österreichische Bundesbahnen-Holding Aktiengesellschaft (ÖBB-Holding AG), kas reģistrēts saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: FN 247642f) un kura juridiskā adrese ir Am Hauptbahnhof 2, 1100 Vienna, Austrija; |
| --- | --- |

17)

Österreichische Bundesbahnen-Holding Aktiengesellschaft (ÖBB-Holding AG), kas reģistrēts saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: FN 247642f) un kura juridiskā adrese ir Am Hauptbahnhof 2, 1100 Vienna, Austrija;

| 18) | Polskie Koleje Państwowe Spółka Akcyjna (PKP), kas reģistrēts saskaņā ar Polijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 0000019193) un kura juridiskā adrese ir Al. Jerozolimskie 142A, 02-305 Warszawa, Polija; |
| --- | --- |

18)

Polskie Koleje Państwowe Spółka Akcyjna (PKP), kas reģistrēts saskaņā ar Polijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 0000019193) un kura juridiskā adrese ir Al. Jerozolimskie 142A, 02-305 Warszawa, Polija;

| 19) | ProRail B.V. & NS Groep N.V.

  ProRail B.V., kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 30124359) un kura juridiskā adrese ir Utrehtā (PIC-nr.: 998208668), Nīderlande;

  NS Groep N.V., kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 30124358) un kura juridiskā adrese ir Utrehtā (PIC-nr.: 892354217), Nīderlande; |
| --- | --- |

19)

ProRail B.V. & NS Groep N.V.

ProRail B.V., kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 30124359) un kura juridiskā adrese ir Utrehtā (PIC-nr.: 998208668), Nīderlande;

NS Groep N.V., kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 30124358) un kura juridiskā adrese ir Utrehtā (PIC-nr.: 892354217), Nīderlande;

| 20) | Siemens Mobility GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB 237219) un kura juridiskā adrese ir Otto-Hahn-Ring 6, München, Vācija; |
| --- | --- |

20)

Siemens Mobility GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB 237219) un kura juridiskā adrese ir Otto-Hahn-Ring 6, München, Vācija;

| 21) | Société nationale SNCF, société anonyme, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 552049447) un kura juridiskā adrese ir 2 Place aux Étoiles, 93200 Saint-Denis, Francija; |
| --- | --- |

21)

Société nationale SNCF, société anonyme, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 552049447) un kura juridiskā adrese ir 2 Place aux Étoiles, 93200 Saint-Denis, Francija;

| 22) | Strukton Rail Nederland B.V., kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 30139439 Utrehtas Tirdzniecības kamerā), Nīderlande; |
| --- | --- |

22)

Strukton Rail Nederland B.V., kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 30139439 Utrehtas Tirdzniecības kamerā), Nīderlande;

| 23) | THALES SIX GTS France SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 383470937) un kura juridiskā adrese ir 4 Avenue des Louvresses - 92230 Gennevilliers, Francija; |
| --- | --- |

23)

THALES SIX GTS France SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 383470937) un kura juridiskā adrese ir 4 Avenue des Louvresses - 92230 Gennevilliers, Francija;

| 24) | Trafikverket, publiskā sektora iestāde, kas reģistrēta saskaņā ar Zviedrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 202100-6297) un kuras juridiskā adrese ir 781 89 Borlänge, Zviedrija; |
| --- | --- |

24)

Trafikverket, publiskā sektora iestāde, kas reģistrēta saskaņā ar Zviedrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 202100-6297) un kuras juridiskā adrese ir 781 89 Borlänge, Zviedrija;

| 25) | voestalpine Railway Systems GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: FN 126714w) un kura juridiskā adrese ir Kerpelystrasse 199, 8700 Leoben, Austrija. |
| --- | --- |

25)

voestalpine Railway Systems GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: FN 126714w) un kura juridiskā adrese ir Kerpelystrasse 199, 8700 Leoben, Austrija.

---

III PIELIKUMS

Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas pētniecība 3” dibinātāji

| 1) | Aeroporti di Roma SpA – saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem dibināta sabiedrība, ko pārvalda un koordinē Atlantia SpA un kuras juridiskā adrese ir Via Pier Paolo Racchetti 1, Fiumicino (Rome), Itālija, nodokļu maksātāja un Romas uzņēmumu un tirdzniecības reģistra numurs 13032990155; |
| --- | --- |

1)

Aeroporti di Roma SpA – saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem dibināta sabiedrība, ko pārvalda un koordinē Atlantia SpA un kuras juridiskā adrese ir Via Pier Paolo Racchetti 1, Fiumicino (Rome), Itālija, nodokļu maksātāja un Romas uzņēmumu un tirdzniecības reģistra numurs 13032990155;

| 2) | AENA Sociedad Mercantil Estatal, Sociedad Anónima (AENA S.M.E.S.A), kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (oficiālās reģistrācijas/nodokļu maksātāja identifikācijas sertifikāta (C.I.F.) numurs A-86212420) un kura juridiskā adrese ir calle Peonías, 12, 28042, Madrid, Spānija. Tālrunis: +34913211000; |
| --- | --- |

2)

AENA Sociedad Mercantil Estatal, Sociedad Anónima (AENA S.M.E.S.A), kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (oficiālās reģistrācijas/nodokļu maksātāja identifikācijas sertifikāta (C.I.F.) numurs A-86212420) un kura juridiskā adrese ir calle Peonías, 12, 28042, Madrid, Spānija. Tālrunis: +34913211000;

| 3) | AEROPORTS DE PARIS, Société Anonyme, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (oficiālā reģistrācija – RCS Bobigny B 552016628) un kura juridiskā adrese ir 1 rue de France, 93290 Tremblay-en-France, Francija; |
| --- | --- |

3)

AEROPORTS DE PARIS, Société Anonyme, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (oficiālā reģistrācija – RCS Bobigny B 552016628) un kura juridiskā adrese ir 1 rue de France, 93290 Tremblay-en-France, Francija;

| 4) | Société Air France SA, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem, 420495178 RCS Bobigny, 45 rue de Paris, 95747 Roissy-CDG, Francija, FR 61420495178; |
| --- | --- |

4)

Société Air France SA, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem, 420495178 RCS Bobigny, 45 rue de Paris, 95747 Roissy-CDG, Francija, FR 61420495178;

| 5) | Čehijas Republikas Aeronavigācijas dienests (ANS CR), valsts uzņēmums, kas izveidots un organizēts saskaņā ar Čehijas Republikas tiesību aktiem un kura juridiskā adrese ir Navigační 787, 252 61 Jeneč, Čehijas Republika, uzņēmuma identifikācijas numurs: 497 10 371, PVN identifikācijas numurs: CZ699004742, reģistrēts Prāgas pilsētas tiesas pārvaldītā Komercreģistra A iedaļā, ielīme 10771; |
| --- | --- |

5)

Čehijas Republikas Aeronavigācijas dienests (ANS CR), valsts uzņēmums, kas izveidots un organizēts saskaņā ar Čehijas Republikas tiesību aktiem un kura juridiskā adrese ir Navigační 787, 252 61 Jeneč, Čehijas Republika, uzņēmuma identifikācijas numurs: 497 10 371, PVN identifikācijas numurs: CZ699004742, reģistrēts Prāgas pilsētas tiesas pārvaldītā Komercreģistra A iedaļā, ielīme 10771;

| 6) | Airbus SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 383474814, R.C.S. Toulouse) un kura juridiskā adrese ir 2 Rond Point Émile Dewoitine, 31700 Blagnac, Francija; |
| --- | --- |

6)

Airbus SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 383474814, R.C.S. Toulouse) un kura juridiskā adrese ir 2 Rond Point Émile Dewoitine, 31700 Blagnac, Francija;

| 7) | Airtel ATN Limited, kas reģistrēts saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 287698) un kura juridiskā adrese ir 2 Harbour Square, Crofton Road, Dun Laoghaire, County Dublin, A96 D6RO, Īrija; |
| --- | --- |

7)

Airtel ATN Limited, kas reģistrēts saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 287698) un kura juridiskā adrese ir 2 Harbour Square, Crofton Road, Dun Laoghaire, County Dublin, A96 D6RO, Īrija;

| 8) | Alliance for New Mobility Europe (AME), bezpeļņas organizācija (“Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk”), kas saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem reģistrēta ar reģistrācijas numuru 0774.408.606 un kuras juridiskā adrese ir 227, rue de la Loi, 1000 Brussels, Beļģija; |
| --- | --- |

8)

Alliance for New Mobility Europe (AME), bezpeļņas organizācija (“Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk”), kas saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem reģistrēta ar reģistrācijas numuru 0774.408.606 un kuras juridiskā adrese ir 227, rue de la Loi, 1000 Brussels, Beļģija;

| 9) | Athens International Airport S.A, kas reģistrēts saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem (oficiālā reģistrācija Vispārējā elektroniskajā komercreģistrā ar numuru 2229601000 G.E.MI) un kura juridiskā adrese ir Spata Attica, Grieķija, pasta indekss 19019; |
| --- | --- |

9)

Athens International Airport S.A, kas reģistrēts saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem (oficiālā reģistrācija Vispārējā elektroniskajā komercreģistrā ar numuru 2229601000 G.E.MI) un kura juridiskā adrese ir Spata Attica, Grieķija, pasta indekss 19019;

| 10) | Austro Control Österreichische Gesellschaft für Zivilluftfahrt mit beschränkter Haftung – sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas reģistrēta saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 71000m) un kura juridiskā adrese ir Wagramer Strasse 19, A-1220 Vienna, Austrija; |
| --- | --- |

10)

Austro Control Österreichische Gesellschaft für Zivilluftfahrt mit beschränkter Haftung – sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas reģistrēta saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 71000m) un kura juridiskā adrese ir Wagramer Strasse 19, A-1220 Vienna, Austrija;

| 11) | Brussels Airport Company NV/SA – sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas dibināta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un reģistrēta Crossroads Bank of Enterprises ar numuru 0890.082.292 un kuras juridiskā adrese ir Auguste Reyerslaan 80, 1030 Brussels, Beļģija; |
| --- | --- |

11)

Brussels Airport Company NV/SA – sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas dibināta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un reģistrēta Crossroads Bank of Enterprises ar numuru 0890.082.292 un kuras juridiskā adrese ir Auguste Reyerslaan 80, 1030 Brussels, Beļģija;

| 12) | Boeing Aerospace Spain, SL, kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (PVN maksātāja numurs: B-83053835) un kura juridiskā adrese ir Avenida Sur del Aeropuerto de Barajas 38, Madrid, 28042, Spānija; |
| --- | --- |

12)

Boeing Aerospace Spain, SL, kas reģistrēts saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem (PVN maksātāja numurs: B-83053835) un kura juridiskā adrese ir Avenida Sur del Aeropuerto de Barajas 38, Madrid, 28042, Spānija;

| 13) | Valsts uzņēmums “Gaisa satiksmes pakalpojumu iestāde” (BULATSA), kas reģistrēts saskaņā ar Bulgārijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 000697179) un kura juridiskā adrese ir 1 Brussels blvd, 1540 Sofia, Bulgārija; |
| --- | --- |

13)

Valsts uzņēmums “Gaisa satiksmes pakalpojumu iestāde” (BULATSA), kas reģistrēts saskaņā ar Bulgārijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 000697179) un kura juridiskā adrese ir 1 Brussels blvd, 1540 Sofia, Bulgārija;

| 14) | Centro Italiano Ricerche Aerospaziali C.I.R.A. SCpA, kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: CE–128446) un kura juridiskā adrese ir Via Maiorise snc – 81043 Capua (CE), Itālija; |
| --- | --- |

14)

Centro Italiano Ricerche Aerospaziali C.I.R.A. SCpA, kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: CE–128446) un kura juridiskā adrese ir Via Maiorise snc – 81043 Capua (CE), Itālija;

| 15) | Croatia Control Ltd (CCL), kas reģistrēts saskaņā ar Horvātijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 080328617) un kura juridiskā adrese ir Rudolfa Fizira 2, Velika Gorica, Horvātija; |
| --- | --- |

15)

Croatia Control Ltd (CCL), kas reģistrēts saskaņā ar Horvātijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 080328617) un kura juridiskā adrese ir Rudolfa Fizira 2, Velika Gorica, Horvātija;

| 16) | Deutsche Lufthansa AG, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem, District Court of Cologne HRB 2168, Venloer Str. 151-153, D-50672 Cologne, Vācija, DE 122652565; |
| --- | --- |

16)

Deutsche Lufthansa AG, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem, District Court of Cologne HRB 2168, Venloer Str. 151-153, D-50672 Cologne, Vācija, DE 122652565;

| 17) | Deutsches Zentrum fur Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: VR 2780, Amtsgericht Bonn) un kura juridiskā adrese ir Linder Höhe, 51147 Köln, Vācija; |
| --- | --- |

17)

Deutsches Zentrum fur Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: VR 2780, Amtsgericht Bonn) un kura juridiskā adrese ir Linder Höhe, 51147 Köln, Vācija;

| 18) | DFS Deutsche Flugsicherung GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar privāttiesībām (reģistrācijas numurs: HRB 34977) un kura juridiskā adrese ir Langen (Hessen), Vācija; |
| --- | --- |

18)

DFS Deutsche Flugsicherung GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar privāttiesībām (reģistrācijas numurs: HRB 34977) un kura juridiskā adrese ir Langen (Hessen), Vācija;

| 19) | Francijas valsts – Ekoloģiskās pārkārtošanās ministrija, Direction générale de l’aviation civile (DGAC), Direction des services de la navigation aérienne DSNA, kas reģistrēta saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: SIREN 120 064 019 00074) un kuras juridiskā adrese ir 50 rue Henry Farman 75720 Paris Cedex 15, Francija; |
| --- | --- |

19)

Francijas valsts – Ekoloģiskās pārkārtošanās ministrija, Direction générale de l’aviation civile (DGAC), Direction des services de la navigation aérienne DSNA, kas reģistrēta saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: SIREN 120 064 019 00074) un kuras juridiskā adrese ir 50 rue Henry Farman 75720 Paris Cedex 15, Francija;

| 20) | Drone Alliance Europe, bezpeļņas organizācija (“Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk”), kas saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem reģistrēta ar reģistrācijas numuru 0693.860.794 un kuras juridiskā adrese ir rue Breydel 34-36, 1040 Brussels, Beļģija; |
| --- | --- |

20)

Drone Alliance Europe, bezpeļņas organizācija (“Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk”), kas saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem reģistrēta ar reģistrācijas numuru 0693.860.794 un kuras juridiskā adrese ir rue Breydel 34-36, 1040 Brussels, Beļģija;

| 21) | Droniq GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem,Ginnheimer Stadtweg 88, 60431 Frankfurt, Vācija, Amtsgericht Frankfurt am Main, HRB 115576, DE324815501; |
| --- | --- |

21)

Droniq GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem,Ginnheimer Stadtweg 88, 60431 Frankfurt, Vācija, Amtsgericht Frankfurt am Main, HRB 115576, DE324815501;

| 22) | easyJet Europe Airline GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs FN 452433 v) un kura juridiskā adrese ir Wagramer Strasse 19, IZD Tower, 11. Stock, 1220 Vienna, Austrija; |
| --- | --- |

22)

easyJet Europe Airline GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs FN 452433 v) un kura juridiskā adrese ir Wagramer Strasse 19, IZD Tower, 11. Stock, 1220 Vienna, Austrija;

| 23) | Ecole Nationale de l’Aviation Civile (ENAC), kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem, reģistrācijas numurs: 193 112 562 00015, un kura juridiskā adrese ir 7 avenue Edouard Belin, CS 54005 – 31055 TOULOUSE cedex 4, Francija; |
| --- | --- |

23)

Ecole Nationale de l’Aviation Civile (ENAC), kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem, reģistrācijas numurs: 193 112 562 00015, un kura juridiskā adrese ir 7 avenue Edouard Belin, CS 54005 – 31055 TOULOUSE cedex 4, Francija;

| 24) | ENTIDAD PUBLICA EMPRESARIAL ENAIRE, valsts tiesību subjekts, kas reģistrēts saskaņā ar Likumu 4/1990 (1990. gada 29. jūnijs) un Likumu 18/2014 (2014. gada 15. oktobris), PVN numurs: Q2822001J, un kura juridiskā adrese ir Parque Empresarial las Mercedes, Edificio n°2 Avda. de Aragón, 330. 28022 Madrid, Spānija; |
| --- | --- |

24)

ENTIDAD PUBLICA EMPRESARIAL ENAIRE, valsts tiesību subjekts, kas reģistrēts saskaņā ar Likumu 4/1990 (1990. gada 29. jūnijs) un Likumu 18/2014 (2014. gada 15. oktobris), PVN numurs: Q2822001J, un kura juridiskā adrese ir Parque Empresarial las Mercedes, Edificio n°2 Avda. de Aragón, 330. 28022 Madrid, Spānija;

| 25) | ENAV S.p.A., akciju sabiedrība, kas reģistrēta saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem, reģistrācijas numurs: R.E.A. 965162, un kuras juridiskā adrese ir Via Salaria, 716 – 00138, Roma, Itālija; |
| --- | --- |

25)

ENAV S.p.A., akciju sabiedrība, kas reģistrēta saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem, reģistrācijas numurs: R.E.A. 965162, un kuras juridiskā adrese ir Via Salaria, 716 – 00138, Roma, Itālija;

| 26) | Flughafen München GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB 5448, Minhenes pirmās instances tiesa) un kura juridiskā adrese ir Nordallee 25, 85356 Munich-Airport, Vācija; |
| --- | --- |

26)

Flughafen München GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB 5448, Minhenes pirmās instances tiesa) un kura juridiskā adrese ir Nordallee 25, 85356 Munich-Airport, Vācija;

| 27) | Frequentis AG, kas reģistrēts saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: FN 72115 b) un kura juridiskā adrese ir Innovationsstraße 1, 1100 Vienna, Austrija; |
| --- | --- |

27)

Frequentis AG, kas reģistrēts saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: FN 72115 b) un kura juridiskā adrese ir Innovationsstraße 1, 1100 Vienna, Austrija;

| 28) | Honeywell International s.r.o., kas reģistrēts saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem (ID numurs: 276 17 793) un kura juridiskā adrese ir V Parku 2325/16, 148 00 Praha 4, Čehijas Republika; |
| --- | --- |

28)

Honeywell International s.r.o., kas reģistrēts saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem (ID numurs: 276 17 793) un kura juridiskā adrese ir V Parku 2325/16, 148 00 Praha 4, Čehijas Republika;

| 29) | HungaroControl, Hungarian Air Navigation Services Private Limited Company, kas reģistrēts saskaņā ar Ungārijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 01-10-045570) un kura juridiskā adrese ir Igló utca 33-35, 1185 Budapest, Ungārija; |
| --- | --- |

29)

HungaroControl, Hungarian Air Navigation Services Private Limited Company, kas reģistrēts saskaņā ar Ungārijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 01-10-045570) un kura juridiskā adrese ir Igló utca 33-35, 1185 Budapest, Ungārija;

| 30) | Indra Sistemas, S.A., kas saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem ar nodokļu maksātāja identifikācijas kodu A-28599033 reģistrēts Madrides Tirdzniecības reģistrā, 5465. vispārējais sējums, uzņēmumu virsgrāmatas 3. iedaļas Nr. 4554, 80. foliants, lapas numurs 43677, 1. ieraksts, un kura juridiskā adrese ir Avenida de Bruselas, NUM 35, 28108 Alcobendas – Madrid; |
| --- | --- |

30)

Indra Sistemas, S.A., kas saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem ar nodokļu maksātāja identifikācijas kodu A-28599033 reģistrēts Madrides Tirdzniecības reģistrā, 5465. vispārējais sējums, uzņēmumu virsgrāmatas 3. iedaļas Nr. 4554, 80. foliants, lapas numurs 43677, 1. ieraksts, un kura juridiskā adrese ir Avenida de Bruselas, NUM 35, 28108 Alcobendas – Madrid;

| 31) | Irish Aviation Authority (IAA), kas reģistrēts saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 211082) un kura juridiskā adrese ir The Times Building, 11-12 D’Olier Street, Dublin 2, Īrija; |
| --- | --- |

31)

Irish Aviation Authority (IAA), kas reģistrēts saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 211082) un kura juridiskā adrese ir The Times Building, 11-12 D’Olier Street, Dublin 2, Īrija;

| 32) | Københavns Lufthavne A/S, kas reģistrēts saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem (oficiālā reģistrācija CVR 14707204) un kura juridiskā adrese ir Lufthavnsboulevarden 6, 2770 Kastrup; |
| --- | --- |

32)

Københavns Lufthavne A/S, kas reģistrēts saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem (oficiālā reģistrācija CVR 14707204) un kura juridiskā adrese ir Lufthavnsboulevarden 6, 2770 Kastrup;

| 33) | L’OFFICE NATIONAL D’ÉTUDES ET DE RECHERCHES AÉROSPATIALES (ONERA), Francijas aģentūra (Établissement public à caractère industriel et commercial), kas saskaņā ar Francijas tiesību aktiem reģistrēta Évry komercreģistrā (Nr. 775722879) un kuras galvenais birojs ir: BP 80100 – FR-91123 Palaiseau Cedex – Francija; |
| --- | --- |

33)

L’OFFICE NATIONAL D’ÉTUDES ET DE RECHERCHES AÉROSPATIALES (ONERA), Francijas aģentūra (Établissement public à caractère industriel et commercial), kas saskaņā ar Francijas tiesību aktiem reģistrēta Évry komercreģistrā (Nr. 775722879) un kuras galvenais birojs ir: BP 80100 – FR-91123 Palaiseau Cedex – Francija;

| 34) | Leonardo Società per azioni (saīsinātais nosaukums: Leonardo S.p.A.), kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: 00401990585) un kura juridiskā adrese ir Piazza Monte Grappa 4, 00195 Roma, Itālija; |
| --- | --- |

34)

Leonardo Società per azioni (saīsinātais nosaukums: Leonardo S.p.A.), kas reģistrēts saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem (nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: 00401990585) un kura juridiskā adrese ir Piazza Monte Grappa 4, 00195 Roma, Itālija;

| 35) | Letiště Praha, a. s (“Prāgas lidosta”) – akciju sabiedrība, kas reģistrēta saskaņā ar Čehijas Republikas tiesību aktiem, reģistrācijas numurs: 28244532, un kuras juridiskā adrese ir K Letišti 6/1019, Prague 6, Čehijas Republika; |
| --- | --- |

35)

Letiště Praha, a. s (“Prāgas lidosta”) – akciju sabiedrība, kas reģistrēta saskaņā ar Čehijas Republikas tiesību aktiem, reģistrācijas numurs: 28244532, un kuras juridiskā adrese ir K Letišti 6/1019, Prague 6, Čehijas Republika;

| 36) | Luftfartsverket (LFV), kas reģistrēts saskaņā ar Zviedrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 202195-0795) un kura juridiskā adrese ir Hospitalsgatan 30, S-601 79 Norrköping – Zviedrija; |
| --- | --- |

36)

Luftfartsverket (LFV), kas reģistrēts saskaņā ar Zviedrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 202195-0795) un kura juridiskā adrese ir Hospitalsgatan 30, S-601 79 Norrköping – Zviedrija;

| 37) | Luchtverkeersleiding Nederland (LVNL), valsts sektora iestāde, kas izveidota ar Nīderlandes Aviācijas likumu un reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 34367959) un kuras juridiskā adrese ir ZuidWest 1001, 1117 CV Schiphol, Nīderlande; |
| --- | --- |

37)

Luchtverkeersleiding Nederland (LVNL), valsts sektora iestāde, kas izveidota ar Nīderlandes Aviācijas likumu un reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 34367959) un kuras juridiskā adrese ir ZuidWest 1001, 1117 CV Schiphol, Nīderlande;

| 38) | NAVEGAÇÃO AÉREA DE PORTUGAL – NAV Portugal E.P.E, kas reģistrēts saskaņā ar Portugāles tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 504448064) un kura juridiskā adrese ir Rua D, Edifício 121, Aeroporto de Lisboa, 1700-008 Lisboa, Portugāle; |
| --- | --- |

38)

NAVEGAÇÃO AÉREA DE PORTUGAL – NAV Portugal E.P.E, kas reģistrēts saskaņā ar Portugāles tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 504448064) un kura juridiskā adrese ir Rua D, Edifício 121, Aeroporto de Lisboa, 1700-008 Lisboa, Portugāle;

| 39) | NAVIAIR, kas reģistrēts saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem, tostarp 2010. gada 26. maija Likumu par Naviair (reģistrācijas numurs: 26059763), un kura juridiskā adrese ir Naviair Allé 1, 2770 Kastrup, Dānija; |
| --- | --- |

39)

NAVIAIR, kas reģistrēts saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem, tostarp 2010. gada 26. maija Likumu par Naviair (reģistrācijas numurs: 26059763), un kura juridiskā adrese ir Naviair Allé 1, 2770 Kastrup, Dānija;

| 40) | Stichting Koninklijk Nederlands Lucht- en Ruimtevaartcentrum (NLR), fonds, kas saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem reģistrēts Tirdzniecības kamerā ar numuru: 41150373 un kura juridiskā adrese Amsterdamā, Nīderlandē, ir Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nīderlande; |
| --- | --- |

40)

Stichting Koninklijk Nederlands Lucht- en Ruimtevaartcentrum (NLR), fonds, kas saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem reģistrēts Tirdzniecības kamerā ar numuru: 41150373 un kura juridiskā adrese Amsterdamā, Nīderlandē, ir Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nīderlande;

| 41) | Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., kas reģistrēts saskaņā ar Slovēnijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 7254466000) un kura juridiskā adrese ir Ajdovščina, Slovēnija; |
| --- | --- |

41)

Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., kas reģistrēts saskaņā ar Slovēnijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 7254466000) un kura juridiskā adrese ir Ajdovščina, Slovēnija;

| 42) | Polish Air Navigation Services Agency PANSA,valsts tiesību subjekts, kas organizēts un darbojas saskaņā ar 2006. gada 8. decembra Likumu par Polijas Aeronavigācijas pakalpojumu aģentūru, Valsts uzņēmējdarbības reģistra numurs: 140886771, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs: 5222838321, un kas atrodas Wieżowa 8 street, 02-147 Warszawa, Polija; |
| --- | --- |

42)

Polish Air Navigation Services Agency PANSA,valsts tiesību subjekts, kas organizēts un darbojas saskaņā ar 2006. gada 8. decembra Likumu par Polijas Aeronavigācijas pakalpojumu aģentūru, Valsts uzņēmējdarbības reģistra numurs: 140886771, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs: 5222838321, un kas atrodas Wieżowa 8 street, 02-147 Warszawa, Polija;

| 43) | Régie autonome “Romanian Air Traffic Services Administration” – ROMATSA, valsts tiesību subjekts, kas reģistrēts Rumānijas komercreģistrā ar numuru: J40/1012/1991, nodokļu maksātāja numurs RO1589932 un kura adrese ir 10, Ion Ionescu de la Brad Blvd., 013813, Bucharest, Rumānija; |
| --- | --- |

43)

Régie autonome “Romanian Air Traffic Services Administration” – ROMATSA, valsts tiesību subjekts, kas reģistrēts Rumānijas komercreģistrā ar numuru: J40/1012/1991, nodokļu maksātāja numurs RO1589932 un kura adrese ir 10, Ion Ionescu de la Brad Blvd., 013813, Bucharest, Rumānija;

| 44) | Ryanair Holdings plc, kas reģistrēts saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem un kura adrese ir Ryanair Dublin Office, Airside Business Park, Swords, County Dublin, Īrija, Company No. 249885; |
| --- | --- |

44)

Ryanair Holdings plc, kas reģistrēts saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem un kura adrese ir Ryanair Dublin Office, Airside Business Park, Swords, County Dublin, Īrija, Company No. 249885;

| 45) | Saab AB (publ), kas reģistrēts saskaņā ar Zviedrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 556036-0793) un kura juridiskā adrese ir 581 88 Linköping, Zviedrija; |
| --- | --- |

45)

Saab AB (publ), kas reģistrēts saskaņā ar Zviedrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 556036-0793) un kura juridiskā adrese ir 581 88 Linköping, Zviedrija;

| 46) | SAFRAN, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 562082909, R.C.S. Paris) un kura juridiskā adrese ir Parīzē, Francijā; |
| --- | --- |

46)

SAFRAN, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 562082909, R.C.S. Paris) un kura juridiskā adrese ir Parīzē, Francijā;

| 47) | SINTEF AS, bezpeļņas pētniecības un tehnoloģiju organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Norvēģijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 919303808) un kuras juridiskā adrese ir Strindvegen 4, 7034 TRONDHEIM, Norvēģija; |
| --- | --- |

47)

SINTEF AS, bezpeļņas pētniecības un tehnoloģiju organizācija, kas reģistrēta saskaņā ar Norvēģijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 919303808) un kuras juridiskā adrese ir Strindvegen 4, 7034 TRONDHEIM, Norvēģija;

| 48) | SCHIPHOL NEDERLAND BV, kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (Tirdzniecības palātas numurs: 34166584) un kura juridiskā adrese ir SHG, Evert van de Beekstraat 202, 1118 CP Schiphol, Nīderlande; |
| --- | --- |

48)

SCHIPHOL NEDERLAND BV, kas reģistrēts saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem (Tirdzniecības palātas numurs: 34166584) un kura juridiskā adrese ir SHG, Evert van de Beekstraat 202, 1118 CP Schiphol, Nīderlande;

| 49) | Societa per Azioni Esercizi Aeroportuali (S.E.A), kā oficiālās reģistrācijas Nr: 00826040156 un kura juridiskā adrese ir Aeroporto Milano Linate, Segrate, 20090, Italy, PVN numurs: 00826040156; |
| --- | --- |

49)

Societa per Azioni Esercizi Aeroportuali (S.E.A), kā oficiālās reģistrācijas Nr: 00826040156 un kura juridiskā adrese ir Aeroporto Milano Linate, Segrate, 20090, Italy, PVN numurs: 00826040156;

| 50) | SWEDAVIA AB, akciju sabiedrība, kas reģistrēta saskaņā ar Zviedrijas tiesībām 2009. gada 14. decembrī ar oficiālās reģistrācijas numuru 556797-0818 un kuras juridiskā adrese Sigtunā ir 190 45 Stockholm-Arlanda; |
| --- | --- |

50)

SWEDAVIA AB, akciju sabiedrība, kas reģistrēta saskaņā ar Zviedrijas tiesībām 2009. gada 14. decembrī ar oficiālās reģistrācijas numuru 556797-0818 un kuras juridiskā adrese Sigtunā ir 190 45 Stockholm-Arlanda;

| 51) | THALES AVS SAS FRANCE, Société simplifiée par actions, kas saskaņā ar Francijas tiesību aktiem reģistrēts kā THALES AVS ar reģistrācijas numuru RCS Bordeaux 612039495 un kura juridiskā adrese ir 73-75 Avenue Marcel Dassault 33700 Mérignac, Francija; |
| --- | --- |

51)

THALES AVS SAS FRANCE, Société simplifiée par actions, kas saskaņā ar Francijas tiesību aktiem reģistrēts kā THALES AVS ar reģistrācijas numuru RCS Bordeaux 612039495 un kura juridiskā adrese ir 73-75 Avenue Marcel Dassault 33700 Mérignac, Francija;

| 52) | THALES LAS FRANCE SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 319159877) un kura juridiskā adrese ir 2, Avenue Gay Lussac, 78990 Elancourt, Francija; |
| --- | --- |

52)

THALES LAS FRANCE SAS, kas reģistrēts saskaņā ar Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 319159877) un kura juridiskā adrese ir 2, Avenue Gay Lussac, 78990 Elancourt, Francija;

| 53) | United Technologies Research Centre Ireland Limited, kas reģistrēts saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 472601) un kura juridiskā adrese ir Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork, Īrija; |
| --- | --- |

53)

United Technologies Research Centre Ireland Limited, kas reģistrēts saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 472601) un kura juridiskā adrese ir Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork, Īrija;

| 54) | Volocopter GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB 702987) un kura juridiskā adrese ir Zeiloch 20, 76646 Bruchsal, Vācija; |
| --- | --- |

54)

Volocopter GmbH, kas reģistrēts saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: HRB 702987) un kura juridiskā adrese ir Zeiloch 20, 76646 Bruchsal, Vācija;

| 55) | VTT Technical Research Centre of Finland Ltd, kas reģistrēts saskaņā ar Somijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 2647375-4) un kura juridiskā adrese Espoo, Somijā, ir P.O. Box 1000, FI-02044 VTT, Somija. |
| --- | --- |

55)

VTT Technical Research Centre of Finland Ltd, kas reģistrēts saskaņā ar Somijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs: 2647375-4) un kura juridiskā adrese Espoo, Somijā, ir P.O. Box 1000, FI-02044 VTT, Somija.

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/120 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/120

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/2086

(2021. gada 5. jūlijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 II un IV pielikumu groza, lai ES mēslošanas līdzekļos kā komponentmateriālu kategoriju pievienotu izgulsnētus fosfātus un atvasinājumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (1), un jo īpaši tās 42. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2019/1009 nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus. ES mēslošanas līdzekļi satur vienas vai vairāku minētās regulas II pielikumā uzskaitīto kategoriju komponentmateriālus. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2019/1009 nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus. ES mēslošanas līdzekļi satur vienas vai vairāku minētās regulas II pielikumā uzskaitīto kategoriju komponentmateriālus.

| (2) | Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 2. punktā, to lasot saistībā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, noteikts, ka Komisijai pēc 2019. gada 15. jūlija bez liekas kavēšanās ir jāizvērtē struvīts un, ja minētajā novērtējumā tiek secināts, ka ES mēslošanas līdzekļi, kas satur minēto materiālu, nerada apdraudējumu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselībai, drošībai vai videi un nodrošina agronomisko efektivitāti, tas jāiekļauj minētās regulas II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 2. punktā, to lasot saistībā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, noteikts, ka Komisijai pēc 2019. gada 15. jūlija bez liekas kavēšanās ir jāizvērtē struvīts un, ja minētajā novērtējumā tiek secināts, ka ES mēslošanas līdzekļi, kas satur minēto materiālu, nerada apdraudējumu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselībai, drošībai vai videi un nodrošina agronomisko efektivitāti, tas jāiekļauj minētās regulas II pielikumā.

| (3) | Struvīts var būt atkritums, un saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 19. pantu tas var vairs nebūt atkritums, ja to satur atbilstīgs ES mēslošanas līdzeklis. Tāpēc saskaņā ar minētās regulas 42. panta 3. punktu, to lasot saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (2) 6. pantu, Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā var iekļaut struvītu tikai tad, ja minētajā pielikumā iekļautie reģenerācijas noteikumi nodrošina, ka materiāls izmantojams konkrētiem mērķiem, ka tam ir tirgus vai pieprasījums pēc tā un ka tā izmantošana kopumā neradīs negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību. |
| --- | --- |

(3)

Struvīts var būt atkritums, un saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 19. pantu tas var vairs nebūt atkritums, ja to satur atbilstīgs ES mēslošanas līdzeklis. Tāpēc saskaņā ar minētās regulas 42. panta 3. punktu, to lasot saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (2) 6. pantu, Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā var iekļaut struvītu tikai tad, ja minētajā pielikumā iekļautie reģenerācijas noteikumi nodrošina, ka materiāls izmantojams konkrētiem mērķiem, ka tam ir tirgus vai pieprasījums pēc tā un ka tā izmantošana kopumā neradīs negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību.

| (4) | Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC) sāka izvērtēt struvītu, gaidot Regulas (ES) 2019/1009 pieņemšanu, un pabeidza to 2019. gadā. Visā novērtējuma gaitā piemērošanas joma tika paplašināta, lai iekļautu plašu izgulsnētu fosfātu spektru, kā arī to atvasinājumus. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC) sāka izvērtēt struvītu, gaidot Regulas (ES) 2019/1009 pieņemšanu, un pabeidza to 2019. gadā. Visā novērtējuma gaitā piemērošanas joma tika paplašināta, lai iekļautu plašu izgulsnētu fosfātu spektru, kā arī to atvasinājumus.

| (5) | KPC novērtējuma ziņojumā (3) secināts, ka izgulsnētie fosfāti un atvasinājumi, ja tie ražoti saskaņā ar ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina augiem barības vielas vai uzlabo to uzturvērtību un tādējādi nodrošina agronomisko efektivitāti. |
| --- | --- |

(5)

KPC novērtējuma ziņojumā (3) secināts, ka izgulsnētie fosfāti un atvasinājumi, ja tie ražoti saskaņā ar ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina augiem barības vielas vai uzlabo to uzturvērtību un tādējādi nodrošina agronomisko efektivitāti.

| (6) | Turklāt KPC novērtējuma ziņojumā secināts, ka tirgū pastāv un pieaug pieprasījums pēc izgulsnētiem fosfātiem un atvasinājumiem un ka šos materiālus, visticamāk, izmantos, lai nodrošinātu barības vielu ielaidi Eiropas lauksaimniecībā. Turklāt tajā secināts, ka tādu izgulsnētu fosfātu un atvasinājumu lietošana, kas ražoti saskaņā ar ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, kopumā nerada negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt KPC novērtējuma ziņojumā secināts, ka tirgū pastāv un pieaug pieprasījums pēc izgulsnētiem fosfātiem un atvasinājumiem un ka šos materiālus, visticamāk, izmantos, lai nodrošinātu barības vielu ielaidi Eiropas lauksaimniecībā. Turklāt tajā secināts, ka tādu izgulsnētu fosfātu un atvasinājumu lietošana, kas ražoti saskaņā ar ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, kopumā nerada negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību.

| (7) | KPC novērtējuma ziņojumā ierosinātie reģenerācijas noteikumi ietver pasākumus, kas ierobežotu reciklēšanas vai piesārņotāju ražošanas risku, piemēram, izveidot izsmeļošu sarakstu ar atbilstīgiem ielaidmateriāliem un izslēgt, piemēram, jauktus sadzīves atkritumus, noteikt īpašus apstrādes nosacījumus un produktu kvalitātes prasības. Minētajā novērtējuma ziņojumā arī secināts, ka atbilstības novērtēšanas noteikumos, kas piemērojami izgulsnētus fosfātus un atvasinājumus saturošiem mēslošanas līdzekļiem, būtu jāietver kvalitātes sistēma, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra. |
| --- | --- |

(7)

KPC novērtējuma ziņojumā ierosinātie reģenerācijas noteikumi ietver pasākumus, kas ierobežotu reciklēšanas vai piesārņotāju ražošanas risku, piemēram, izveidot izsmeļošu sarakstu ar atbilstīgiem ielaidmateriāliem un izslēgt, piemēram, jauktus sadzīves atkritumus, noteikt īpašus apstrādes nosacījumus un produktu kvalitātes prasības. Minētajā novērtējuma ziņojumā arī secināts, ka atbilstības novērtēšanas noteikumos, kas piemērojami izgulsnētus fosfātus un atvasinājumus saturošiem mēslošanas līdzekļiem, būtu jāietver kvalitātes sistēma, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra.

| (8) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka izgulsnēti fosfāti un atvasinājumi, ja tie ražoti saskaņā ar PKC novērtējuma ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina agronomisko efektivitāti Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Turklāt tie atbilst Direktīvas 2008/98/EK 6. pantā noteiktajiem kritērijiem. Visbeidzot, ja tie atbilstu pārējām prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009 kopumā un jo īpaši tās I pielikumā, tie neapdraudētu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tāpēc izgulsnēti fosfāti un atvasinājumi būtu jāiekļauj Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā, ievērojot minētos reģenerācijas noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka izgulsnēti fosfāti un atvasinājumi, ja tie ražoti saskaņā ar PKC novērtējuma ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina agronomisko efektivitāti Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Turklāt tie atbilst Direktīvas 2008/98/EK 6. pantā noteiktajiem kritērijiem. Visbeidzot, ja tie atbilstu pārējām prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009 kopumā un jo īpaši tās I pielikumā, tie neapdraudētu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tāpēc izgulsnēti fosfāti un atvasinājumi būtu jāiekļauj Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā, ievērojot minētos reģenerācijas noteikumus.

| (9) | Jo īpaši dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasinātie produkti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (4) nozīmē būtu jāatļauj kā ielaidmateriāli izgulsnētiem fosfātiem un atvasinājumiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2019/1009, tikai tad, ja un kad to beigu punkti ražošanas ķēdē ir noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu un tiks sasniegti vēlākais līdz ES mēslošanas līdzekļa, kas satur izgulsnētus fosfātus vai atvasinājumus, ražošanas procesa beigām. |
| --- | --- |

(9)

Jo īpaši dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasinātie produkti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (4) nozīmē būtu jāatļauj kā ielaidmateriāli izgulsnētiem fosfātiem un atvasinājumiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2019/1009, tikai tad, ja un kad to beigu punkti ražošanas ķēdē ir noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu un tiks sasniegti vēlākais līdz ES mēslošanas līdzekļa, kas satur izgulsnētus fosfātus vai atvasinājumus, ražošanas procesa beigām.

| (10) | Turklāt, ņemot vērā to, ka izgulsnētus fosfātus un atvasinājumus var uzskatīt par reģenerētiem atkritumiem vai blakusproduktiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, šādi materiāli būtu jāizslēdz no Regulas (ES) 2019/1009 II pielikuma 1. un 11. komponentmateriālu kategorijas saskaņā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt, ņemot vērā to, ka izgulsnētus fosfātus un atvasinājumus var uzskatīt par reģenerētiem atkritumiem vai blakusproduktiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, šādi materiāli būtu jāizslēdz no Regulas (ES) 2019/1009 II pielikuma 1. un 11. komponentmateriālu kategorijas saskaņā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta trešo daļu.

| (11) | Ir svarīgi nodrošināt, ka gadījumos, kad mēslošanas līdzekļi satur izgulsnētus fosfātus un atvasinājumus, tiem piemēro attiecīgu atbilstības novērtēšanas procedūru, tostarp kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1009 IV pielikums ir jāgroza, lai nodrošinātu šādiem mēslošanas līdzekļiem piemērotu atbilstības novērtēšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ir svarīgi nodrošināt, ka gadījumos, kad mēslošanas līdzekļi satur izgulsnētus fosfātus un atvasinājumus, tiem piemēro attiecīgu atbilstības novērtēšanas procedūru, tostarp kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1009 IV pielikums ir jāgroza, lai nodrošinātu šādiem mēslošanas līdzekļiem piemērotu atbilstības novērtēšanu.

| (12) | Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā izklāstītās prasības un minētās regulas IV pielikumā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras ir jāpiemēro no 2022. gada 16. jūlija, šīs regulas piemērošana ir jāatliek uz to pašu datumu, |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā izklāstītās prasības un minētās regulas IV pielikumā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras ir jāpiemēro no 2022. gada 16. jūlija, šīs regulas piemērošana ir jāatliek uz to pašu datumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2019/1009 groza šādi:

| 1) | II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

1)

II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 2) | IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

2)

IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 16. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 170, 25.6.2019., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

2

(3)  
  Huygens D, Saveyn HGM, Tonini D, Eder P, Delgado Sancho L, Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) – Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburgā, 2019, ISBN 978-92-76-09888-1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

Huygens D, Saveyn HGM, Tonini D, Eder P, Delgado Sancho L, Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) – Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburgā, 2019, ISBN 978-92-76-09888-1, doi:10.2760/186684, JRC117856

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumu groza šādi:

| 1) | I daļai pievieno šādu punktu:

  “
  CMC 12: izgulsnētie fosfāti un to atvasinājumi”; |
| --- | --- |

1)

I daļai pievieno šādu punktu:

“
  CMC 12: izgulsnētie fosfāti un to atvasinājumi”;

| 2) | pielikuma II daļu groza šādi:






  a) | CMC 1 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta g) apakšpunktā svītro vārdu “vai”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

pielikuma II daļu groza šādi:

a)

CMC 1 1. punktu groza šādi:

i)

punkta g) apakšpunktā svītro vārdu “vai”;

| ii) | punkta h) apakšpunktā “.” aizstāj ar “, vai”; |
| --- | --- |

ii)

punkta h) apakšpunktā “.” aizstāj ar “, vai”;

| iii) | pievieno šādu i) apakšpunktu:






  “i) | izgulsnētos fosfātus un to atvasinājumus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē,”; |
| --- | --- | --- |

iii)

pievieno šādu i) apakšpunktu:

“i)

izgulsnētos fosfātus un to atvasinājumus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē,”;

| b) | CMC 11 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta c) apakšpunktā svītro vārdu “vai”; |
| --- | --- | --- |

b)

CMC 11 1. punktu groza šādi:

i)

punkta c) apakšpunktā svītro vārdu “vai”;

| ii) | punkta d) apakšpunktā “.” aizstāj ar “, vai”; |
| --- | --- |

ii)

punkta d) apakšpunktā “.” aizstāj ar “, vai”;

| iii) | pievieno šādu e) apakšpunktu:






  “e) | izgulsnētos fosfātus un to atvasinājumus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

pievieno šādu e) apakšpunktu:

“e)

izgulsnētos fosfātus un to atvasinājumus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē.”;

| c) | pievieno šādu ierakstu par CMC 12:

  “
  CMC 12: IZGULSNĒTIE FOSFĀTI UN TO ATVASINĀJUMI








  1. | ES mēslošanas līdzeklis var saturēt izgulsnētos fosfātus, kas iegūti izgulsnēšanas procesā tikai no viena vai vairākiem šādiem ielaidmateriāliem:






  a) | notekūdeņi un notekūdeņu dūņas no sadzīves notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu ierakstu par CMC 12:

“
  CMC 12: IZGULSNĒTIE FOSFĀTI UN TO ATVASINĀJUMI

1.

a)

notekūdeņi un notekūdeņu dūņas no sadzīves notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā;

| b) | notekūdeņi un dūņas, kas radušies, pārstrādājot pārtiku, dzērienus, lolojumdzīvnieku barību, dzīvnieku barību vai piena produktus, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā, ja vien pārstrādes posmi nav saistīti ar saskari ar biocīdiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 (*1) 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, izņemot tos, kas noteikti kā minētās regulas V pielikuma 1. galvenās grupas 4. produkta veids; |
| --- | --- |

b)

notekūdeņi un dūņas, kas radušies, pārstrādājot pārtiku, dzērienus, lolojumdzīvnieku barību, dzīvnieku barību vai piena produktus, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā, ja vien pārstrādes posmi nav saistīti ar saskari ar biocīdiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 (*1) 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, izņemot tos, kas noteikti kā minētās regulas V pielikuma 1. galvenās grupas 4. produkta veids;

| c) | bioatkritumi Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 4. punkta nozīmē, kas radušies, dalīti savācot bioatkritumus izcelsmes vietā, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; |
| --- | --- |

c)

bioatkritumi Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 4. punkta nozīmē, kas radušies, dalīti savācot bioatkritumus izcelsmes vietā, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā;

| d) | pārstrādes atlikumi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK (*2) 2. panta t) punkta nozīmē, kas radušies, ražojot bioetanolu un biodīzeļdegvielu, un iegūti no šā punkta b), c) un e) apakšpunktā minētajiem materiāliem; |
| --- | --- |

d)

pārstrādes atlikumi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK (*2) 2. panta t) punkta nozīmē, kas radušies, ražojot bioetanolu un biodīzeļdegvielu, un iegūti no šā punkta b), c) un e) apakšpunktā minētajiem materiāliem;

| e) | dzīvi vai miruši organismi vai to daļas, kas nav pārstrādāti vai ir pārstrādāti tikai ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, ar tvaika destilāciju vai ar karsēšanu tikai ūdens atdalīšanai, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem ir iegūti no gaisa, izņemot (*3):






  — | no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus, |
| --- | --- | --- |

e)

dzīvi vai miruši organismi vai to daļas, kas nav pārstrādāti vai ir pārstrādāti tikai ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, ar tvaika destilāciju vai ar karsēšanu tikai ūdens atdalīšanai, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem ir iegūti no gaisa, izņemot (*3):

—

no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus,

| — | notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas, |
| --- | --- |

—

notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas,

| — | dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā;

| f) | vielas un maisījumi, izņemot (*3):






  — | tos, kas minēti a) līdz e) apakšpunktā, |
| --- | --- | --- |

f)

vielas un maisījumi, izņemot (*3):

—

tos, kas minēti a) līdz e) apakšpunktā,

| — | atkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

atkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1. punkta nozīmē,

| — | vielas vai maisījumus, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu, |
| --- | --- |

—

vielas vai maisījumus, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu,

| — | vielas, kas izveidotas no prekursoriem, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu, vai maisījumus, kuru sastāvā ir šādas vielas, |
| --- | --- |

—

vielas, kas izveidotas no prekursoriem, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu, vai maisījumus, kuru sastāvā ir šādas vielas,

| — | bioloģiski nenoārdāmus polimērus, |
| --- | --- |

—

bioloģiski nenoārdāmus polimērus,

| — | dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā. |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā.

Turklāt izgulsnētos fosfātus iegūst, izgulsnējot tos no jebkura a) līdz f) apakšpunktā minētā ielaidmateriāla vai to kombinācijas, kas pārstrādāti ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar cietvielu-šķidruma frakcionēšanu, izmantojot bioloģiski noārdāmus polimērus, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, ar tvaika destilāciju vai ar karsēšanu tikai ūdens atdalīšanai, ar termisku hidrolīzi, anaerobo noārdīšanos vai kompostēšanu. Šādos procesos temperatūra nepaaugstinās virs 275 °C.

| 2. | Izgulsnēšanas process notiek reaktorā kontrolētos apstākļos. Turklāt izmanto tikai tādus ielaidmateriālus, kas nav piesārņoti ar citām materiālu plūsmām, vai ielaidmateriālus, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā, kuri vienreiz netīši piesārņoti ar citām materiālu plūsmām, kā rezultāta radušies eksogēni savienojumi tikai niecīgā daudzumā.
  Ražotnē, kurā notiek izgulsnēšana, pēc izgulsnēšanas procesa, arī glabāšanas laikā, izvairās no fiziskas saskares starp ielaidmateriāliem un izlaidmateriāliem. |
| --- | --- |

2.

Ražotnē, kurā notiek izgulsnēšana, pēc izgulsnēšanas procesa, arī glabāšanas laikā, izvairās no fiziskas saskares starp ielaidmateriāliem un izlaidmateriāliem.

| 3. | Izgulsnētie fosfāti satur:






  a) | minimālais fosfora pentoksīda (P2O5) saturs ir 16 % no sausnas satura; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

minimālais fosfora pentoksīda (P2O5) saturs ir 16 % no sausnas satura;

| b) | maksimālais organiskā oglekļa (Corg) saturs ir 3 % no sausnas satura; |
| --- | --- |

b)

maksimālais organiskā oglekļa (Corg) saturs ir 3 % no sausnas satura;

| c) | uz kg sausnas ne vairāk kā 3 g makroskopisku piemaisījumu virs 2 mm jebkurā no šādām formām: organiska viela, stikls, akmens, metāls vai plastmasa; |
| --- | --- |

c)

uz kg sausnas ne vairāk kā 3 g makroskopisku piemaisījumu virs 2 mm jebkurā no šādām formām: organiska viela, stikls, akmens, metāls vai plastmasa;

| d) | uz kg sausnas ne vairāk kā 5 g c) apakšpunktā minēto makroskopisko piemaisījumu summas. |
| --- | --- |

d)

uz kg sausnas ne vairāk kā 5 g c) apakšpunktā minēto makroskopisko piemaisījumu summas.

| 4. | ES mēslošanas līdzeklis var saturēt izgulsnētu fosfātu atvasinājumus, kas ražoti vienā vai vairākos ķīmiskās ražošanas posmos, kuru laikā izgulsnētie fosfāti reaģē ar 1. punkta f) apakšpunktā minētajiem materiāliem, ko patērē ķīmiskās pārstrādes procesā vai izmanto ķīmiskai pārstrādei.
  Atvasinājumu ražošanas procesu veic tā, lai apzināti pārveidotu izgulsnēto fosfātu ķīmisko sastāvu. |
| --- | --- |

4.

Atvasinājumu ražošanas procesu veic tā, lai apzināti pārveidotu izgulsnēto fosfātu ķīmisko sastāvu.

| 5. | Izgulsnētie fosfāti, ko izmanto atvasinājumos, atbilst 1., 2. un 3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Neatkarīgi no 1. punkta ES mēslošanas līdzeklis var saturēt izgulsnētus fosfātus, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 32. panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un 32. panta 3. punktā minētajiem pasākumiem iegūti, vienus pašus vai kopā ar 1. punktā minētajiem ielaidmateriāliem izgulsnējot no otrās vai trešās kategorijas materiāliem vai no tiem atvasinātiem produktiem, bet ar noteikumu, ka ir izpildīti abi šie nosacījumi:






  a) | ražošanas ķēdes beigu punkts ir noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

ražošanas ķēdes beigu punkts ir noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu;

| b) | ir izpildīti 2. un 3. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

ir izpildīti 2. un 3. punkta nosacījumi.

ES mēslošanas līdzeklis var saturēt arī atvasinājumus no šādiem izgulsnētiem fosfātiem, kas iegūti saskaņā ar 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

| 7. | Ražotnē, kurā notiek izgulsnēšana, ražošanas līnijas, kas paredzētas tādu ielaidmateriālu apstrādei, kurus atļauts izmantot izgulsnētajiem fosfātiem un to atvasinājumiem un kuri minēti 1., 4. un 6. punktā, ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām citu ielaidmateriālu apstrādei. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ja ES mēslošanas līdzekļa funkcionālajai kategorijai (PFC), kas satur izgulsnētus fosfātus vai to atvasinājumus, vai abus vai no tiem sastāv, I pielikumā nav noteiktas prasības attiecībā uz Salmonella spp., Escherichia coli vai Enterococcaceae, šie patogēni nedrīkst pārsniegt šajā tabulā izklāstītās robežvērtības:









  Testējamie mikroorganismi | Paraugu ņemšanas plāni | Robežvērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Nav uz 25 g vai 25 ml |
| Escherichia coli

  vai

  Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 uz 1 g vai 1 ml |

8.

Testējamie mikroorganismi

Paraugu ņemšanas plāni

Robežvērtība

n

c

m

M

Salmonella spp.

5

0

0

Nav uz 25 g vai 25 ml

Escherichia coli

vai

Enterococcaceae

5

5

0

1 000 uz 1 g vai 1 ml

kur:

| n | = | testējamo paraugu skaits, |
| --- | --- | --- |
| c | = | parauga vienību skaits, kurā baktēriju skaits, kas izteikts KVV, ir starp “m” un “M”, |
| m | = | robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu, |
| M | = | maksimāli pieļaujamais KVV izteikts baktēriju skaits. |

n

=

testējamo paraugu skaits,

c

=

parauga vienību skaits, kurā baktēriju skaits, kas izteikts KVV, ir starp “m” un “M”,

m

=

robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu,

M

=

maksimāli pieļaujamais KVV izteikts baktēriju skaits.

| 9. | Patogēni ES mēslošanas līdzeklī, kas satur no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem materiāliem iegūtus izgulsnētus fosfātus vai šādu izgulsnētu fosfātu atvasinājumus vai sastāv no tiem vai satur abus vai sastāv no abiem, nedrīkst pārsniegt šajā tabulā izklāstītās robežvērtības:









  Testējamie mikroorganismi | Paraugu ņemšanas plāni | Robežvērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Clostridium perfringens | 5 | 5 | 0 | 100 KVV uz 1 g vai 1 ml |
| Ascaris sp. dzīvotspējīgas oliņas | 5 | 0 | 0 | Nav uz 25 g vai 25 ml |

9.

Testējamie mikroorganismi

Paraugu ņemšanas plāni

Robežvērtība

n

c

m

M

Clostridium perfringens

5

5

0

100 KVV uz 1 g vai 1 ml

Ascaris sp. dzīvotspējīgas oliņas

5

0

0

Nav uz 25 g vai 25 ml

kur:

| n | = | testējamo paraugu skaits, |
| --- | --- | --- |
| c | = | parauga vienību skaits, kurā baktēriju skaits, kas izteikts KVV, ir starp “m” un “M”, |
| m | = | robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu, |
| M | = | maksimāli pieļaujamais KVV izteikts baktēriju skaits. |

n

=

testējamo paraugu skaits,

c

=

parauga vienību skaits, kurā baktēriju skaits, kas izteikts KVV, ir starp “m” un “M”,

m

=

robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu,

M

=

maksimāli pieļaujamais KVV izteikts baktēriju skaits.

| 10. | 8. un 9. punktā noteiktās prasības, kā arī prasības attiecībā uz Salmonella spp., Escherichia coli vai Enterococcaceae, kas noteiktas tā ES mēslošanas līdzekļa attiecīgajā PFC, kurš sastāv tikai no izgulsnētiem fosfātiem vai to atvasinājumiem, vai abiem, nepiemēro, ja minētie izgulsnētie fosfāti vai visi izgulsnēšanas procesā izmantotie biogēnie ielaidmateriāli ir apstrādāti kādā no šiem procesiem:






  a) | sterilizācija spiediena ietekmē, karsējot tā, lai temperatūra centrā būtu augstāka par 133 °C vismaz 20 minūtes ar vismaz 3 bāru absolūto spiedienu, turklāt spiediens jārada, evakuējot visu gaisu sterilizācijas kamerā un aizstājot gaisu ar tvaiku (“piesātināts tvaiks”); |
| --- | --- | --- |

10.

a)

sterilizācija spiediena ietekmē, karsējot tā, lai temperatūra centrā būtu augstāka par 133 °C vismaz 20 minūtes ar vismaz 3 bāru absolūto spiedienu, turklāt spiediens jārada, evakuējot visu gaisu sterilizācijas kamerā un aizstājot gaisu ar tvaiku (“piesātināts tvaiks”);

| b) | apstrāde pasterizācijas vai higiēnizācijas iekārtā, kas vismaz vienu stundu sasniedz 70 °C temperatūru. |
| --- | --- |

b)

apstrāde pasterizācijas vai higiēnizācijas iekārtā, kas vismaz vienu stundu sasniedz 70 °C temperatūru.

| 11. | Izgulsnētie fosfāti, kas iegūti no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem materiāliem, un atvasinājumi, kas iegūti no šādiem izgulsnētiem fosfātiem, nesatur vairāk kā 6 mg PAH
  16 uz kg sausnas (*4). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Alumīnija (Al) un dzelzs (Fe) summa izgulsnētos fosfātos vai to atvasinājumos nedrīkst pārsniegt 10 % no izgulsnēto fosfātu vai to atvasinājumu sausnas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Izgulsnētie fosfāti vai to atvasinājumi, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1907/2006, ir reģistrēti ar dokumentāciju, kas satur:






  a) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VI, VII un VIII pielikumā paredzēto informāciju; un |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VI, VII un VIII pielikumā paredzēto informāciju; un

| b) | attiecībā uz mēslošanas līdzekļa lietošanu – ķīmiskās drošības pārskatu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 14. pantu, ja vien uz tiem nepārprotami neattiecas viens no reģistrācijas pienākumu atbrīvojumiem, ko paredz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IV pielikums vai minētās regulas V pielikuma 6., 7., 8. vai 9. punkts. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz mēslošanas līdzekļa lietošanu – ķīmiskās drošības pārskatu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 14. pantu, ja vien uz tiem nepārprotami neattiecas viens no reģistrācijas pienākumu atbrīvojumiem, ko paredz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IV pielikums vai minētās regulas V pielikuma 6., 7., 8. vai 9. punkts.

| 14. | Piemērojot 3., 11. un 12. punktu, izgulsnēto fosfātu un atvasinājumu sausnu mēra, ar vakuummetodi 40 °C temperatūrā izžāvējot līdz konstantam svaram, lai izvairītos no kristālizācijas ūdens zuduma. |
| --- | --- |

14.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.)."

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.)."

(*3)  Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu."

(*3)  Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu."

(*4)  Naftalīna, acenaftilēna, acenaftēna, fluorēna, fenantrēna, antracēna, fluorantēna, pirēna, benz[a]antracēna, hrizēna, benz[b]fluorantēna, benz[k]fluorantēna, benz[a]pirēna, indēn[1,2,3-cd]pirēna, dibenz[a,h]antracēna un benz[ghi]perilēna summa.”
  "

---

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

(*3)  Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu.

(*4)  Naftalīna, acenaftilēna, acenaftēna, fluorēna, fenantrēna, antracēna, fluorantēna, pirēna, benz[a]antracēna, hrizēna, benz[b]fluorantēna, benz[k]fluorantēna, benz[a]pirēna, indēn[1,2,3-cd]pirēna, dibenz[a,h]antracēna un benz[ghi]perilēna summa.”
  ”

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 IV pielikuma II daļas D1 moduli (Ražošanas procesa kvalitātes nodrošināšana) groza šādi:

| 1) | pielikuma 2.2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | rasējumi, shēmas, apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi, lai saprastu ES mēslošanas līdzekļa ražošanas procesu, un attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, ražošanas procesa rakstisks apraksts un diagramma, kuros skaidri norādīta katra apstrāde, glabāšanas tvertne un zona;”; |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma 2.2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

rasējumi, shēmas, apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi, lai saprastu ES mēslošanas līdzekļa ražošanas procesu, un attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, ražošanas procesa rakstisks apraksts un diagramma, kuros skaidri norādīta katra apstrāde, glabāšanas tvertne un zona;”;

| 2) | pielikuma 5.1.1.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.1.1. | uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, ražotāja organizācijas augstākā vadība:”; |
| --- | --- | --- |

2)

pielikuma 5.1.1.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.1.1.

uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, ražotāja organizācijas augstākā vadība:”;

| 3) | pielikuma 5.1.2.1. punktu aizstāj ar šādu:






  “5.1.2.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, kvalitātes nodrošināšanas sistēma nodrošina atbilstību minētajā pielikumā noteiktajām prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma 5.1.2.1. punktu aizstāj ar šādu:

“5.1.2.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, kvalitātes nodrošināšanas sistēma nodrošina atbilstību minētajā pielikumā noteiktajām prasībām.”;

| 4) | pielikuma 5.1.3.1. punktu groza šādi:






  a) | ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.3.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, pārbaudes un testi aptver šādus elementus:”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

pielikuma 5.1.3.1. punktu groza šādi:

a)

ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.3.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, pārbaudes un testi aptver šādus elementus:”;

| b) | punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “b) | kvalificēti darbinieki veic katra ielaidmateriālu sūtījuma vizuālu pārbaudi un pārbauda to atbilstību II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12” ielaidmateriālu specifikācijām; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“b)

kvalificēti darbinieki veic katra ielaidmateriālu sūtījuma vizuālu pārbaudi un pārbauda to atbilstību II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12” ielaidmateriālu specifikācijām;

| c) | ražotājs noraida katru jebkura ielaidmateriāla sūtījumu, kuram veicot vizuālo pārbaudi, rodas aizdomas par kādu no šiem apstākļiem:






  — | tādu vielu klātbūtne, kas ir bīstamas vai nelabvēlīgi ietekmē procesu vai gatavā ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti, |
| --- | --- | --- |

c)

ražotājs noraida katru jebkura ielaidmateriāla sūtījumu, kuram veicot vizuālo pārbaudi, rodas aizdomas par kādu no šiem apstākļiem:

—

tādu vielu klātbūtne, kas ir bīstamas vai nelabvēlīgi ietekmē procesu vai gatavā ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti,

| — | neatbilstība II pielikumā noteiktās kategorijas “
  CMC 3”, “
  CMC 5” un “
  CMC 12” specifikācijām, jo īpaši saistībā ar plastmasu klātbūtni, kuras dēļ pārsniegtas makroskopisko piemaisījumu robežvērtības.”; |
| --- | --- |

—

neatbilstība II pielikumā noteiktās kategorijas “
  CMC 3”, “
  CMC 5” un “
  CMC 12” specifikācijām, jo īpaši saistībā ar plastmasu klātbūtni, kuras dēļ pārsniegtas makroskopisko piemaisījumu robežvērtības.”;

| c) | punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | no izlaidmateriāliem ņem paraugus, lai pārbaudītu, vai tie atbilst II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12” specifikācijām un vai izlaidmateriāla īpašības neapdraud ES mēslošanas līdzekļa atbilstību attiecīgajām I pielikumā noteiktajām prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

c)

punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

no izlaidmateriāliem ņem paraugus, lai pārbaudītu, vai tie atbilst II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12” specifikācijām un vai izlaidmateriāla īpašības neapdraud ES mēslošanas līdzekļa atbilstību attiecīgajām I pielikumā noteiktajām prasībām.”;

| d) | punkta f) apakšpunkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “f) | attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 3” un “CMC 5”, izlaidmateriāla paraugus ņem regulāri un vismaz ar šādu biežumu:”; |
| --- | --- | --- |

d)

punkta f) apakšpunkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“f)

attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 3” un “CMC 5”, izlaidmateriāla paraugus ņem regulāri un vismaz ar šādu biežumu:”;

| e) | iekļauj šādus apakšpunktus:






  “fa) | attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12”, izlaidmateriāla paraugus ņem vismaz ar šādu standarta biežumu vai, ja uz to rosina būtiskas pārmaiņas, kas var ietekmēt ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti, agrāk nekā plānots:







  Izlaide gadā (tonnās) | Paraugi gadā |
| --- | --- | --- | --- |
| ≤ 3 000 | 4 |
| 3 001 –10 000 | 8 |
| 10 001 –20 000 | 12 |
| 20 001 –40 000 | 16 |
| 40 001 –60 000 | 20 |
| 60 001 –80 000 | 24 |
| 80 001 –100 000 | 28 |
| 100 001 –120 000 | 32 |
| 120 001 –140 000 | 36 |
| 140 001 –160 000 | 40 |
| 160 001 –180 000 | 44 |
| > 180 000 | 48 |

e)

iekļauj šādus apakšpunktus:

“fa)

attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12”, izlaidmateriāla paraugus ņem vismaz ar šādu standarta biežumu vai, ja uz to rosina būtiskas pārmaiņas, kas var ietekmēt ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti, agrāk nekā plānots:

Izlaide gadā (tonnās)

Paraugi gadā

≤ 3 000

4

3 001 –10 000

8

10 001 –20 000

12

20 001 –40 000

16

40 001 –60 000

20

60 001 –80 000

24

80 001 –100 000

28

100 001 –120 000

32

120 001 –140 000

36

140 001 –160 000

40

160 001 –180 000

44

> 180 000

48

Ražotāji var samazināt iepriekš norādīto nevēlamo piemaisījumu testēšanas standarta biežumu, ņemot vērā vēsturisko paraugu sadalījumu. Pēc vismaz viena gada pārraudzības perioda un vismaz 10 paraugiem, kas apliecina atbilstību I un II pielikuma prasībām, ražotājs var samazināt standarta paraugu ņemšanas biežumu minētajam parametram par 2, ja augstākais nevēlamo piemaisījuma līmenis, kas reģistrēts pēdējiem 10 paraugiem, ir mazāks par pusi no attiecīgajam parametram I un II pielikumā noteiktās robežvērtības;

fb) attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “
  CMC 12”, katrai produkcijas partijai vai daļai kvalitātes pārvaldības nolūkos piešķir unikālu kodu. Vismaz vienu paraugu uz 3 000 tonnām šo materiālu vai vienu paraugu divos mēnešos (atkarībā no tā, kas pienāk drīzāk) glabā labā stāvoklī vismaz divus gadus.”;

| f) | punkta g) apakšpunkta iii) punktā “.” aizstāj ar “,” un pievieno šādu iv) punktu:






  “iv) | attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12”, izmēra fb) apakšpunktā minētos saglabātos paraugus un veic nepieciešamos koriģējošos pasākumus, lai novērstu iespējamu turpmāku minētā materiāla transportēšanu un izmantošanu.”; |
| --- | --- | --- |

f)

punkta g) apakšpunkta iii) punktā “.” aizstāj ar “,” un pievieno šādu iv) punktu:

“iv)

attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12”, izmēra fb) apakšpunktā minētos saglabātos paraugus un veic nepieciešamos koriģējošos pasākumus, lai novērstu iespējamu turpmāku minētā materiāla transportēšanu un izmantošanu.”;

| 5) | pielikuma 5.1.4.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.4.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, dati par kvalitāti liecina par faktisku ielaidmateriālu, ražošanas un glabāšanas kontroli un ielaidmateriālu un izlaidmateriālu atbilstību attiecīgajām šīs regulas prasībām. Visi dokumenti ir salasāmi un pieejami to attiecīgajā lietošanas vietā(-s); novecojušas redakcijas nekavējoties izņem no visām to lietošanas vietām vai vismaz identificē kā novecojušas. Kvalitātes vadības dokumentācijā ir vismaz šāda informācija:”; |
| --- | --- | --- |

5)

pielikuma 5.1.4.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.4.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, dati par kvalitāti liecina par faktisku ielaidmateriālu, ražošanas un glabāšanas kontroli un ielaidmateriālu un izlaidmateriālu atbilstību attiecīgajām šīs regulas prasībām. Visi dokumenti ir salasāmi un pieejami to attiecīgajā lietošanas vietā(-s); novecojušas redakcijas nekavējoties izņem no visām to lietošanas vietām vai vismaz identificē kā novecojušas. Kvalitātes vadības dokumentācijā ir vismaz šāda informācija:”;

| 6) | pielikuma 5.1.5.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.5.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, ražotājs izveido ikgadējas iekšējās revīzijas programmu, kas paredzēta kvalitātes sistēmas atbilstības pārbaudei, un tajā ir šādi elementi:”; |
| --- | --- | --- |

6)

pielikuma 5.1.5.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.5.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, ražotājs izveido ikgadējas iekšējās revīzijas programmu, kas paredzēta kvalitātes sistēmas atbilstības pārbaudei, un tajā ir šādi elementi:”;

| 7) | pielikuma 6.3.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “6.3.2. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, paziņotā struktūra katras revīzijas laikā ņem izlaidmateriāla paraugus un veic to analīzi, un minētās revīzijas veic, ievērojot šādu biežumu:






  a) | pirmajā gadā, kad paziņotā struktūra uzrauga attiecīgo ražotni – tikpat bieži, kā attiecībā uz paraugu ņemšanas biežumu norādīts attiecīgi 5.1.3.1. punkta f) un fa) apakšpunkta tabulās; un |
| --- | --- | --- | --- |

7)

pielikuma 6.3.2. punktu aizstāj ar šādu:

“6.3.2.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5” un “CMC 12”, paziņotā struktūra katras revīzijas laikā ņem izlaidmateriāla paraugus un veic to analīzi, un minētās revīzijas veic, ievērojot šādu biežumu:

a)

pirmajā gadā, kad paziņotā struktūra uzrauga attiecīgo ražotni – tikpat bieži, kā attiecībā uz paraugu ņemšanas biežumu norādīts attiecīgi 5.1.3.1. punkta f) un fa) apakšpunkta tabulās; un

| b) | turpmākajos uzraudzības gados – divreiz retāk, nekā attiecībā uz paraugu ņemšanas biežumu norādīts attiecīgi 5.1.3.1. punkta f) un fa) apakšpunkta tabulās;”. |
| --- | --- |

b)

turpmākajos uzraudzības gados – divreiz retāk, nekā attiecībā uz paraugu ņemšanas biežumu norādīts attiecīgi 5.1.3.1. punkta f) un fa) apakšpunkta tabulās;”.

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/130 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/130

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/2087

(2021. gada 6. jūlijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 II, III un IV pielikumu groza, lai ES mēslošanas līdzekļos kā komponentmateriālu kategoriju pievienotu termiski oksidētus materiālus un atvasinājumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (1), un jo īpaši tās 42. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2019/1009 nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus. ES mēslošanas līdzekļi satur vienas vai vairāku minētās regulas II pielikumā uzskaitīto kategoriju komponentmateriālus. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2019/1009 nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus. ES mēslošanas līdzekļi satur vienas vai vairāku minētās regulas II pielikumā uzskaitīto kategoriju komponentmateriālus.

| (2) | Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 2. punktā, to lasot saistībā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, noteikts, ka Komisijai pēc 2019. gada 15. jūlija bez liekas kavēšanās ir jāizvērtē pelnus saturoši produkti un, ja minētajā novērtējumā tiek secināts, ka ES mēslošanas līdzekļi, kas satur minēto materiālu, nerada apdraudējumu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselībai, drošībai vai videi un nodrošina agronomisko efektivitāti, tie jāiekļauj minētās regulas II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 2. punktā, to lasot saistībā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, noteikts, ka Komisijai pēc 2019. gada 15. jūlija bez liekas kavēšanās ir jāizvērtē pelnus saturoši produkti un, ja minētajā novērtējumā tiek secināts, ka ES mēslošanas līdzekļi, kas satur minēto materiālu, nerada apdraudējumu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselībai, drošībai vai videi un nodrošina agronomisko efektivitāti, tie jāiekļauj minētās regulas II pielikumā.

| (3) | Pelnus saturoši produkti var būt atkritumi, un saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 19. pantu tie var vairs nebūt atkritumi, ja tos satur atbilstīgs ES mēslošanas līdzeklis. Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 3. punktu, to lasot saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (2) 6. pantu, Komisija Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā var iekļaut pelnus saturošus produktus tikai tad, ja minētajā pielikumā iekļautie reģenerācijas noteikumi nodrošina, ka materiāli izmantojami konkrētiem mērķiem, ka tiem ir tirgus vai pieprasījums pēc tiem un ka to izmantošana kopumā neradīs negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību. |
| --- | --- |

(3)

Pelnus saturoši produkti var būt atkritumi, un saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 19. pantu tie var vairs nebūt atkritumi, ja tos satur atbilstīgs ES mēslošanas līdzeklis. Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 3. punktu, to lasot saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (2) 6. pantu, Komisija Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā var iekļaut pelnus saturošus produktus tikai tad, ja minētajā pielikumā iekļautie reģenerācijas noteikumi nodrošina, ka materiāli izmantojami konkrētiem mērķiem, ka tiem ir tirgus vai pieprasījums pēc tiem un ka to izmantošana kopumā neradīs negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību.

| (4) | Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC) sāka izvērtēt pelnus saturošus produktus, gaidot Regulas (ES) 2019/1009 pieņemšanu, un pabeidza to 2019. gadā. Visā novērtējumā gaitā piemērošanas joma tika paplašināta, lai iekļautu plašu termiski oksidētu materiālu spektru, kā arī to atvasinājumus. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC) sāka izvērtēt pelnus saturošus produktus, gaidot Regulas (ES) 2019/1009 pieņemšanu, un pabeidza to 2019. gadā. Visā novērtējumā gaitā piemērošanas joma tika paplašināta, lai iekļautu plašu termiski oksidētu materiālu spektru, kā arī to atvasinājumus.

| (5) | KPC novērtējuma ziņojumā (3) secināts, ka termiski oksidēti materiāli un atvasinājumi, ja tie ražoti saskaņā ar ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina augiem barības vielas vai uzlabo to uzturvērtību un tādējādi nodrošina agronomisko efektivitāti. |
| --- | --- |

(5)

KPC novērtējuma ziņojumā (3) secināts, ka termiski oksidēti materiāli un atvasinājumi, ja tie ražoti saskaņā ar ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina augiem barības vielas vai uzlabo to uzturvērtību un tādējādi nodrošina agronomisko efektivitāti.

| (6) | Turklāt KPC novērtējuma ziņojumā secināts, ka tirgū pastāv un pieaug pieprasījums pēc termiski oksidētiem materiāliem un atvasinājumiem un ka šos materiālus, visticamāk, izmantos, lai nodrošinātu barības vielu ielaidi Eiropas lauksaimniecībā. Turklāt tajā secināts, ka tādu termiski oksidētu materiālu un atvasinājumu, kas ražoti saskaņā ar ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, lietošana kopumā nerada negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt KPC novērtējuma ziņojumā secināts, ka tirgū pastāv un pieaug pieprasījums pēc termiski oksidētiem materiāliem un atvasinājumiem un ka šos materiālus, visticamāk, izmantos, lai nodrošinātu barības vielu ielaidi Eiropas lauksaimniecībā. Turklāt tajā secināts, ka tādu termiski oksidētu materiālu un atvasinājumu, kas ražoti saskaņā ar ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, lietošana kopumā nerada negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību.

| (7) | KPC novērtējuma ziņojumā ierosinātie reģenerācijas noteikumi ietver pasākumus, kas ierobežotu reciklēšanas vai piesārņotāju ražošanas risku, piemēram, izveidot izsmeļošu sarakstu ar atbilstīgiem ielaidmateriāliem un izslēgt, piemēram, jauktus sadzīves atkritumus, noteikt īpašus apstrādes nosacījumus un produktu kvalitātes prasības. Minētajā novērtējuma ziņojumā arī secināts, ka mēslošanas līdzekļiem, kas satur termiski oksidētus materiālus un atvasinājumus, būtu jāievēro īpaši marķēšanas noteikumi un ka šādiem līdzekļiem piemērojamos atbilstības novērtēšanas noteikumos būtu jāiekļauj kvalitātes sistēma, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra. |
| --- | --- |

(7)

KPC novērtējuma ziņojumā ierosinātie reģenerācijas noteikumi ietver pasākumus, kas ierobežotu reciklēšanas vai piesārņotāju ražošanas risku, piemēram, izveidot izsmeļošu sarakstu ar atbilstīgiem ielaidmateriāliem un izslēgt, piemēram, jauktus sadzīves atkritumus, noteikt īpašus apstrādes nosacījumus un produktu kvalitātes prasības. Minētajā novērtējuma ziņojumā arī secināts, ka mēslošanas līdzekļiem, kas satur termiski oksidētus materiālus un atvasinājumus, būtu jāievēro īpaši marķēšanas noteikumi un ka šādiem līdzekļiem piemērojamos atbilstības novērtēšanas noteikumos būtu jāiekļauj kvalitātes sistēma, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra.

| (8) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka termiski oksidēti materiāli un atvasinājumi, ja tie ražoti saskaņā ar KPC novērtējuma ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina agronomisko efektivitāti Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Turklāt tie atbilst Direktīvas 2008/98/EK 6. pantā noteiktajiem kritērijiem. Visbeidzot, ja tie atbilstu pārējām prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009 kopumā un jo īpaši tās I pielikumā, tie neapdraudētu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tāpēc termiski oksidēti materiāli un atvasinājumi būtu jāiekļauj Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā, ievērojot minētos reģenerācijas noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka termiski oksidēti materiāli un atvasinājumi, ja tie ražoti saskaņā ar KPC novērtējuma ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina agronomisko efektivitāti Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Turklāt tie atbilst Direktīvas 2008/98/EK 6. pantā noteiktajiem kritērijiem. Visbeidzot, ja tie atbilstu pārējām prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009 kopumā un jo īpaši tās I pielikumā, tie neapdraudētu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tāpēc termiski oksidēti materiāli un atvasinājumi būtu jāiekļauj Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā, ievērojot minētos reģenerācijas noteikumus.

| (9) | Jo īpaši dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasinātie produkti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (4) nozīmē būtu jāatļauj kā ielaidmateriāli termiski oksidētiem materiāliem un atvasinājumiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2019/1009, tikai tad, ja un kad to beigu punkti ražošanas ķēdē ir noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu un tiks sasniegti vēlākais līdz ES mēslošanas līdzekļa, kas satur termiski oksidētus materiālus un atvasinājumus, ražošanas procesa beigām. |
| --- | --- |

(9)

Jo īpaši dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasinātie produkti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (4) nozīmē būtu jāatļauj kā ielaidmateriāli termiski oksidētiem materiāliem un atvasinājumiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2019/1009, tikai tad, ja un kad to beigu punkti ražošanas ķēdē ir noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu un tiks sasniegti vēlākais līdz ES mēslošanas līdzekļa, kas satur termiski oksidētus materiālus un atvasinājumus, ražošanas procesa beigām.

| (10) | Turklāt, ņemot vērā to, ka termiski oksidētus materiālus un atvasinājumus var uzskatīt par reģenerētiem atkritumiem vai blakusproduktiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, šādi materiāli būtu jāizslēdz no Regulas (ES) 2019/1009 II pielikuma 1. un 11. komponentmateriālu kategorijas saskaņā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt, ņemot vērā to, ka termiski oksidētus materiālus un atvasinājumus var uzskatīt par reģenerētiem atkritumiem vai blakusproduktiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, šādi materiāli būtu jāizslēdz no Regulas (ES) 2019/1009 II pielikuma 1. un 11. komponentmateriālu kategorijas saskaņā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta trešo daļu.

| (11) | Ir svarīgi nodrošināt, ka gadījumos, kad mēslošanas līdzekļi satur termiski oksidētus materiālus un atvasinājumus, tiktu ievēroti papildu marķēšanas noteikumi un piemērota attiecīga atbilstības novērtēšanas procedūra, tostarp kvalitātes nodrošināšanas sistēma, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1009 III un IV pielikums ir jāgroza, lai nodrošinātu šādiem mēslošanas līdzekļiem piemērotas marķēšanas prasības un atbilstības novērtēšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ir svarīgi nodrošināt, ka gadījumos, kad mēslošanas līdzekļi satur termiski oksidētus materiālus un atvasinājumus, tiktu ievēroti papildu marķēšanas noteikumi un piemērota attiecīga atbilstības novērtēšanas procedūra, tostarp kvalitātes nodrošināšanas sistēma, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1009 III un IV pielikums ir jāgroza, lai nodrošinātu šādiem mēslošanas līdzekļiem piemērotas marķēšanas prasības un atbilstības novērtēšanu.

| (12) | Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) 2019/1009 II un III pielikumā izklāstītās prasības un minētās regulas IV pielikumā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras ir jāpiemēro no 2022. gada 16. jūlija, šīs regulas piemērošana ir jāatliek uz to pašu datumu, |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) 2019/1009 II un III pielikumā izklāstītās prasības un minētās regulas IV pielikumā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras ir jāpiemēro no 2022. gada 16. jūlija, šīs regulas piemērošana ir jāatliek uz to pašu datumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2019/1009 groza šādi:

| 1) | regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

1)

regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 2) | III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu; |
| --- | --- |

2)

III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu;

| 3) | IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu. |
| --- | --- |

3)

IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 16. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 6. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 170, 25.6.2019., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

2

(3)  Huygens D, Saveyn HGM, Tonini D, Eder P, Delgado Sancho L, Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) – Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2019, ISBN 978-92-76-09888-1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumu groza šādi:

| 1) | I daļai pievieno šādu punktu:

  “
  CMC 13: termiski oksidēti materiāli un to atvasinājumi”; |
| --- | --- |

1)

I daļai pievieno šādu punktu:

“
  CMC 13: termiski oksidēti materiāli un to atvasinājumi”;

| 2) | II daļu groza šādi:






  a) | CMC 1 1. punktā pievieno šādu j) apakšpunktu:






  “j) | termiski oksidētus materiālus un to atvasinājumus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, vai”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

II daļu groza šādi:

a)

CMC 1 1. punktā pievieno šādu j) apakšpunktu:

“j)

termiski oksidētus materiālus un to atvasinājumus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, vai”;

| b) | CMC 11 1. punktā pievieno šādu f) apakšpunktu:






  “f) | termiski oksidētus materiālus un to atvasinājumus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, vai”; |
| --- | --- | --- |

b)

CMC 11 1. punktā pievieno šādu f) apakšpunktu:

“f)

termiski oksidētus materiālus un to atvasinājumus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, vai”;

| c) | pievieno šādu ierakstu par CMC 13:

  “

  CMC 13: TERMISKI OKSIDĒTI MATERIĀLI UN TO ATVASINĀJUMI









  1. | ES mēslošanas līdzeklis var saturēt termiski oksidētus materiālus, kas termoķīmiskā pārveidē skābekļa neierobežojošos apstākļos iegūti no viena vai vairākiem šādiem ielaidmateriāliem:






  a) | dzīvi vai nedzīvi organismi vai to daļas, kas nav pārstrādātas vai ir pārstrādātas tikai ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, destilētas ar ūdens tvaiku vai karsētas, lai atdalītu tikai ūdeni, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem iegūtas no gaisa, izņemot (*1):






  — | no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu ierakstu par CMC 13:

“

  CMC 13: TERMISKI OKSIDĒTI MATERIĀLI UN TO ATVASINĀJUMI

1.

a)

dzīvi vai nedzīvi organismi vai to daļas, kas nav pārstrādātas vai ir pārstrādātas tikai ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, destilētas ar ūdens tvaiku vai karsētas, lai atdalītu tikai ūdeni, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem iegūtas no gaisa, izņemot (*1):

—

no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus,

| — | notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas un |
| --- | --- |

—

notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas un

| — | dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā;

| b) | augu atkritumi, kas radušies pārtikas pārstrādes rūpniecībā, un šķiedraini augu atkritumi no celulozes masas ražošanas un papīra ražošanas no celulozes, ja tie nav ķīmiski modificēti; |
| --- | --- |

b)

augu atkritumi, kas radušies pārtikas pārstrādes rūpniecībā, un šķiedraini augu atkritumi no celulozes masas ražošanas un papīra ražošanas no celulozes, ja tie nav ķīmiski modificēti;

| c) | bioatkritumu frakcija, kas rodas tādu bioatkritumu turpmākajās apstrādes darbībās, kuri dalītā veidā savākti reciklēšanai Direktīvas 2008/98/EK nozīmē un kuru sadedzināšana saskaņā ar minētās direktīvas 4. pantu dod vislabāko rezultātu attiecībā uz vidi, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; |
| --- | --- |

c)

bioatkritumu frakcija, kas rodas tādu bioatkritumu turpmākajās apstrādes darbībās, kuri dalītā veidā savākti reciklēšanai Direktīvas 2008/98/EK nozīmē un kuru sadedzināšana saskaņā ar minētās direktīvas 4. pantu dod vislabāko rezultātu attiecībā uz vidi, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā;

| d) | materiāli, kas iegūti kontrolētā mikrobiālās vai termoķīmiskās pārveides procesā, izmantojot tikai a), b) un c) apakšpunktā minētos ielaidmateriālus; |
| --- | --- |

d)

materiāli, kas iegūti kontrolētā mikrobiālās vai termoķīmiskās pārveides procesā, izmantojot tikai a), b) un c) apakšpunktā minētos ielaidmateriālus;

| e) | notekūdeņu dūņas no sadzīves notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; |
| --- | --- |

e)

notekūdeņu dūņas no sadzīves notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā;

| f) | materiāli, kas iegūti tādu notekūdeņu neatkarīgi veiktā attīrīšanā, uz kuriem neattiecas Padomes Direktīva 91/271/EEK (*2) un kuri ir no pārtikas rūpniecības, lolojumdzīvnieku barības, barības, piena un dzērienu nozares, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; |
| --- | --- |

f)

materiāli, kas iegūti tādu notekūdeņu neatkarīgi veiktā attīrīšanā, uz kuriem neattiecas Padomes Direktīva 91/271/EEK (*2) un kuri ir no pārtikas rūpniecības, lolojumdzīvnieku barības, barības, piena un dzērienu nozares, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā;

| g) | atkritumi Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, izņemot (*1):






  — | ielaidmateriālus, kas minēti no a) līdz f) apakšpunktam, |
| --- | --- | --- |

g)

atkritumi Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, izņemot (*1):

—

ielaidmateriālus, kas minēti no a) līdz f) apakšpunktam,

| — | bīstamos atkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 2. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

bīstamos atkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 2. punkta nozīmē,

| — | no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus, |
| --- | --- |

—

no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus,

| — | bioatkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta, 4. punkta nozīmē, kuri iegūti dalītā bioatkritumu savākšanā to rašanās vietā, un |
| --- | --- |

—

bioatkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta, 4. punkta nozīmē, kuri iegūti dalītā bioatkritumu savākšanā to rašanās vietā, un

| — | dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā;

| h) | palīgkurināmie (dabasgāze, sašķidrinātā gāze, dabasgāzes kondensāts, procesu gāzes un to sastāvdaļas, jēlnafta, ogles, kokss, kā arī to atvasinātie materiāli), ja tos izmanto no a) līdz g) apakšpunktā minēto ielaidmateriālu pārstrādei; |
| --- | --- |

h)

palīgkurināmie (dabasgāze, sašķidrinātā gāze, dabasgāzes kondensāts, procesu gāzes un to sastāvdaļas, jēlnafta, ogles, kokss, kā arī to atvasinātie materiāli), ja tos izmanto no a) līdz g) apakšpunktā minēto ielaidmateriālu pārstrādei;

| i) | vielas, ko izmanto dzelzs un tērauda rūpniecības ražošanas procesos; vai |
| --- | --- |

i)

vielas, ko izmanto dzelzs un tērauda rūpniecības ražošanas procesos; vai

| j) | vielas un maisījumi, izņemot (*1):






  — | ielaidmateriālus, kas minēti no a) līdz i) apakšpunktam, |
| --- | --- | --- |

j)

vielas un maisījumi, izņemot (*1):

—

ielaidmateriālus, kas minēti no a) līdz i) apakšpunktam,

| — | atkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

atkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1. punkta nozīmē,

| — | vielas vai maisījumus, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu, |
| --- | --- |

—

vielas vai maisījumus, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu,

| — | vielas, kas izveidotas no prekursoriem, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu, vai maisījumus, kuru sastāvā ir šādas vielas, un |
| --- | --- |

—

vielas, kas izveidotas no prekursoriem, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu, vai maisījumus, kuru sastāvā ir šādas vielas, un

| — | dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā. |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā.

| 2. | Neatkarīgi no 1. punkta ES mēslošanas līdzeklis var saturēt termiski oksidētus materiālus un to atvasinājumus, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 32. panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un minētās regulas 32. panta 3. punktā norādītajiem pasākumiem iegūti, vienus pašus vai kopā ar 1. punktā minētajiem ielaidmateriāliem skābekļa neierobežojošos apstākļos termoķīmiski pārveidojot otrās vai trešās kategorijas materiālus vai no tiem atvasinātus produktus, bet ar noteikumu, ka ir izpildīti abi šie nosacījumi:






  a) | ražošanas ķēdes beigu punkts ir noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ražošanas ķēdes beigu punkts ir noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu;

| b) | ir izpildīti 3., 4. un 5. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

ir izpildīti 3., 4. un 5. punkta nosacījumi.

| 3. | Termiskā oksidācija notiek skābekļa neierobežojošos apstākļos tā, lai termoķīmiskās pārveides procesā izdalījušos gāzu temperatūra pēc pēdējās sadedzināšanai vajadzīgā gaisa pievadīšanas arī visnelabvēlīgākajos apstākļos kontrolēti un homogēni uz vismaz 2 sekundēm paaugstinātos vismaz līdz 850 °C. Šos nosacījumus piemēro visiem ielaidmateriāliem, izņemot:






  a) | ielaidmateriālus, kas minēti 1. punkta a), b) un h) apakšpunktā vai kas rodas kontrolētā mikrobiālā vai termoķīmiskās pārveides procesā, izmantojot tikai šos materiālus; un |
| --- | --- | --- |

3.

a)

ielaidmateriālus, kas minēti 1. punkta a), b) un h) apakšpunktā vai kas rodas kontrolētā mikrobiālā vai termoķīmiskās pārveides procesā, izmantojot tikai šos materiālus; un

| b) | ielaidmateriālus, kas minēti 2. punktā, |
| --- | --- |

b)

ielaidmateriālus, kas minēti 2. punktā,

kam vismaz 0,2 sekundes piemēro vismaz 450 °C temperatūru.

| 4. | Termiskā oksidācija notiek sadedzināšanas kamerā vai degkamerā. Kamerā drīkst pārstrādāt vienīgi tādus ielaidmateriālus, kas nav piesārņoti ar citām materiālu plūsmām, vai tādus ielaidmateriālus, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā, kuri vienreiz netīši piesārņoti ar citām materiālu plūsmām, kā rezultāta radušies eksogēni savienojumi tikai niecīgā daudzumā.
  Ražotnē, kur notiek termiskā oksidācija, ievēro visus šos nosacījumus:






  a) | ražošanas līnijas, kas paredzētas tādu ielaidmateriālu apstrādei, kuri minēti 1. un 2. punktā, ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām citu ielaidmateriālu apstrādei, |
| --- | --- | --- |

4.

Ražotnē, kur notiek termiskā oksidācija, ievēro visus šos nosacījumus:

a)

ražošanas līnijas, kas paredzētas tādu ielaidmateriālu apstrādei, kuri minēti 1. un 2. punktā, ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām citu ielaidmateriālu apstrādei,

| b) | ielaidmateriālu oksidē tā, lai kopējais organiskā oglekļa (Corg) saturs iegūtajos izdedžos un smagajos pelnos būtu mazāks par 3 % no materiāla sausnas, |
| --- | --- |

b)

ielaidmateriālu oksidē tā, lai kopējais organiskā oglekļa (Corg) saturs iegūtajos izdedžos un smagajos pelnos būtu mazāks par 3 % no materiāla sausnas,

| c) | pēc termoķīmiskās pārveides procesa, arī glabāšanas laikā, izvairās no fiziskas saskares starp ielaidmateriāliem un izlaidmateriāliem. |
| --- | --- |

c)

pēc termoķīmiskās pārveides procesa, arī glabāšanas laikā, izvairās no fiziskas saskares starp ielaidmateriāliem un izlaidmateriāliem.

| 5. | Termiski oksidēti materiāli ir pelni vai izdedži, un tajos nav vairāk par:






  a) | 6 mg PAH
  16 uz kg sausnas (*3); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

6 mg PAH
  16 uz kg sausnas (*3);

| b) | 20 ng PCDD/F
   (*4)PVO toksiskuma ekvivalenti (*5) uz kg sausnas. |
| --- | --- |

b)

20 ng PCDD/F
   (*4)PVO toksiskuma ekvivalenti (*5) uz kg sausnas.

| 6. | ES mēslošanas līdzeklis var saturēt termiski oksidētu materiālu atvasinājumus, kas ražoti no 1. un 2. punktā minētajiem ielaidmateriāliem, kuri atbilst 5. punkta nosacījumiem un ir ražoti, izmantojot termoķīmiskās pārveides procesu saskaņā ar 3. un 4. punktu.
  Atvasinājumu ražošanas procesu veic tā, lai apzināti pārveidotu termiski oksidētu materiālu ķīmisko sastāvu.
  Atvasinājumu ražošanas process ir šāds:






  a) | ķīmiskā ražošana: atvasinājumus ražo, izmantojot vienu vai vairākus ķīmiskās ražošanas posmus, kuros termiski oksidēti materiāli reaģē ar 1. punkta j) apakšpunktā minētajiem ielaidmateriāliem, ko patērē ķīmiskajā pārstrādē vai izmanto ķīmiskajai pārstrādei, taču neizmanto bioloģiski nenoārdāmus polimērus; |
| --- | --- | --- |

6.

Atvasinājumu ražošanas procesu veic tā, lai apzināti pārveidotu termiski oksidētu materiālu ķīmisko sastāvu.

Atvasinājumu ražošanas process ir šāds:

a)

ķīmiskā ražošana: atvasinājumus ražo, izmantojot vienu vai vairākus ķīmiskās ražošanas posmus, kuros termiski oksidēti materiāli reaģē ar 1. punkta j) apakšpunktā minētajiem ielaidmateriāliem, ko patērē ķīmiskajā pārstrādē vai izmanto ķīmiskajai pārstrādei, taču neizmanto bioloģiski nenoārdāmus polimērus;

| b) | termoķīmiskā ražošana: atvasinājumus ražo, izmantojot vienu vai vairākus ražošanas posmus, kuros uz termiski oksidēti materiāli termoķīmiski reaģē ar 1. un 2. punktā minētajiem reaģentiem, ko patērē ķīmiskajā pārstrādē vai izmanto ķīmiskajai pārstrādei. |
| --- | --- |

b)

termoķīmiskā ražošana: atvasinājumus ražo, izmantojot vienu vai vairākus ražošanas posmus, kuros uz termiski oksidēti materiāli termoķīmiski reaģē ar 1. un 2. punktā minētajiem reaģentiem, ko patērē ķīmiskajā pārstrādē vai izmanto ķīmiskajai pārstrādei.

Termiski oksidētus materiālus, kam piemīt viena vai vairākas no Direktīvas 2008/98/EK III pielikumā uzskaitītajām bīstamajām īpašībām, nedrīkst sajaukt vai reaģēt ar atkritumiem, vielām vai materiāliem, lai bīstamās vielas samazinātu līdz līmenim, kas ir zemāks par minētās direktīvas III pielikumā noteiktajām bīstamās īpašības robežvērtībām. Izmantojot masas bilances metodi, ražotājiem, kas izmanto termiski oksidētus materiālus ar bīstamām īpašībām, ir jāpierāda piesārņotāju atdalīšana vai pārveidošana līdz līmenim, kas ir zemāks par Direktīvas 2008/98/EK III pielikumā noteiktajām robežvērtībām.

| 7. | Piesārņotāji ES mēslošanas līdzeklī, kas satur termiski oksidētus materiālus vai to atvasinājumus vai sastāv no tiem, nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības:






  a) | kopējais hroms (Cr): 400 mg uz kg sausnas, ja termiski oksidēti materiāli vai to atvasinājumi ir iegūti no 1. punkta e), g) vai i) apakšpunktā minētajiem ielaidmateriāliem; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

kopējais hroms (Cr): 400 mg uz kg sausnas, ja termiski oksidēti materiāli vai to atvasinājumi ir iegūti no 1. punkta e), g) vai i) apakšpunktā minētajiem ielaidmateriāliem;

| b) | tallijs (Tl): 2 mg uz kg sausnas, ja termiski oksidēti materiāli vai to atvasinājumi ir iegūti no 1. punkta e), g), h) vai i) apakšpunktā minētajiem ielaidmateriāliem. |
| --- | --- |

b)

tallijs (Tl): 2 mg uz kg sausnas, ja termiski oksidēti materiāli vai to atvasinājumi ir iegūti no 1. punkta e), g), h) vai i) apakšpunktā minētajiem ielaidmateriāliem.

Hlora (Cl-) saturs nepārsniedz 30 g uz kg sausnas. Tomēr šo robežvērtību nepiemēro ES mēslošanas līdzekļiem, kas ražoti ražošanas procesā, kurā pievienota Cl- saturoša sastāvdaļa nolūkā ražot sārmu metālu sāļus vai sārmzemju metālu sāļus, un tā ir deklarēta saskaņā ar III pielikumu.

Vanādija (V) saturs nav lielāks par 600 mg uz kg sausnas, ja termiski oksidēti materiāli vai to atvasinājumi ir iegūti no 1. punkta g) vai i) apakšpunktā minētajiem ielaidmateriāliem.

| 8. | Termiski oksidēti materiāli vai to atvasinājumi, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1907/2006, ir reģistrēti dokumentācijā, kas satur:






  a) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VI, VII un VIII pielikumā paredzēto informāciju; un |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VI, VII un VIII pielikumā paredzēto informāciju; un

| b) | attiecībā uz mēslošanas līdzekļa lietošanu – ķīmiskās drošības pārskatu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 14. pantu, |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz mēslošanas līdzekļa lietošanu – ķīmiskās drošības pārskatu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 14. pantu,

ja vien uz tiem nepārprotami neattiecas viens no reģistrācijas pienākumu atbrīvojumiem, ko paredz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IV pielikums vai minētās regulas V pielikuma 6., 7., 8. vai 9. punkts.

(*1)  Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu."

(*2)  Padomes Direktīva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.)."

(*1)  Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu."

(*1)  Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu."

(*3)  Naftalīna, acenaftilēna, acenaftēna, fluorēna, fenantrēna, antracēna, fluorantēna, pirēna, benz[a]antracēna, hrizēna, benz[b]fluorantēna, benz[k]fluorantēna, benz[a]pirēna, indēn[1,2,3-cd]pirēna, dibenz[a,h]antracēna un benz[ghi]perilēna summa."

(*4)  Polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni."

(*5)  
  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences. Toksikoloģijas biedrības oficiālais izdevums, 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.”
  "

---

(*1)  Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu.

(*2)  Padomes Direktīva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.).

(*3)  Naftalīna, acenaftilēna, acenaftēna, fluorēna, fenantrēna, antracēna, fluorantēna, pirēna, benz[a]antracēna, hrizēna, benz[b]fluorantēna, benz[k]fluorantēna, benz[a]pirēna, indēn[1,2,3-cd]pirēna, dibenz[a,h]antracēna un benz[ghi]perilēna summa.

(*4)  Polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni.

(*5)  
  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences. Toksikoloģijas biedrības oficiālais izdevums, 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.”
  ”

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 III pielikuma I daļā iekļauj šādu punktu:

| “7.a | Ja ES mēslošanas līdzeklis satur II pielikuma II daļas kategorijā “CMC 13” norādītos termiski oksidētos materiālus vai to atvasinājumus vai sastāv no tiem un mangāna (Mn) saturs pārsniedz 3,5 masas %, norāda mangāna saturu.” |
| --- | --- |

“7.a

Ja ES mēslošanas līdzeklis satur II pielikuma II daļas kategorijā “CMC 13” norādītos termiski oksidētos materiālus vai to atvasinājumus vai sastāv no tiem un mangāna (Mn) saturs pārsniedz 3,5 masas %, norāda mangāna saturu.”

---

III PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 IV pielikuma II daļas D1 moduli (Ražošanas procesa kvalitātes nodrošināšana) groza šādi:

| 1) | pielikuma 2.2. punktu groza šādi:






  a) | punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | rasējumi, shēmas, apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi, lai saprastu ES mēslošanas līdzekļa ražošanas procesu, un attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” vai “CMC 13”, ražošanas procesa rakstisks apraksts un diagramma, kuros skaidri norādīta katra apstrāde, glabāšanas tvertne un zona;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

pielikuma 2.2. punktu groza šādi:

a)

punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

rasējumi, shēmas, apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi, lai saprastu ES mēslošanas līdzekļa ražošanas procesu, un attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” vai “CMC 13”, ražošanas procesa rakstisks apraksts un diagramma, kuros skaidri norādīta katra apstrāde, glabāšanas tvertne un zona;”;

| b) | iekļauj šādu ga) apakšpunktu:






  “ga) | bīstamo atkritumu aprēķini ES mēslošanas līdzekļiem, kas satur kategoriju “CMC 13” vai sastāv no tās; II pielikuma II daļas CMC 13 6. punktā minēto testēšanu veic vismaz reizi gadā vai vai, ja notikušas būtiskas pārmaiņas, kas var ietekmēt ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti vai drošumu (piemēram, dažāda sastāva ielaidmateriāla partiju pārstrāde, pārstrādes apstākļu maiņa), agrāk nekā plānots. Attiecībā uz reprezentatīvu ielaidmateriāla partiju, ko pārstrādā ražotnē, konstatēto bīstamo īpašību (saskaņā ar 5.1.3.1. punktu) un kopējo masu mēra dažādiem ielaidmateriāliem (1,..., n) un izlaidmateriālam, kas tiks iekļauts ES mēslošanas līdzeklī. Pēc tam bīstamās īpašības iekļaušanas pakāpi izlaidmateriālā aprēķina šādi:





  kur:







  HPC | = | bīstamās īpašības koncentrācija (mg/kg), |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | = | kopējā masa (kg), un |
| i (1-n) | = | dažādie ražošanas procesā izmantotie ielaidmateriāli. |

b)

iekļauj šādu ga) apakšpunktu:

“ga)

bīstamo atkritumu aprēķini ES mēslošanas līdzekļiem, kas satur kategoriju “CMC 13” vai sastāv no tās; II pielikuma II daļas CMC 13 6. punktā minēto testēšanu veic vismaz reizi gadā vai vai, ja notikušas būtiskas pārmaiņas, kas var ietekmēt ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti vai drošumu (piemēram, dažāda sastāva ielaidmateriāla partiju pārstrāde, pārstrādes apstākļu maiņa), agrāk nekā plānots. Attiecībā uz reprezentatīvu ielaidmateriāla partiju, ko pārstrādā ražotnē, konstatēto bīstamo īpašību (saskaņā ar 5.1.3.1. punktu) un kopējo masu mēra dažādiem ielaidmateriāliem (1,..., n) un izlaidmateriālam, kas tiks iekļauts ES mēslošanas līdzeklī. Pēc tam bīstamās īpašības iekļaušanas pakāpi izlaidmateriālā aprēķina šādi:

Image 1

kur:

HPC

=

bīstamās īpašības koncentrācija (mg/kg),

M

=

kopējā masa (kg), un

i (1-n)

=

dažādie ražošanas procesā izmantotie ielaidmateriāli.

Bīstamās īpašības likvidēšana ražošanas procesā notiek tādā veidā, lai iekļaušanas pakāpe, kas reizināta ar katra atsevišķā ielaidmateriāla bīstamās īpašības koncentrāciju, būtu mazāka par Direktīvas 2008/98/EK III pielikumā minētajai bīstamajai īpašībai noteiktajām robežvērtībām.”;

| 2) | pielikuma 5.1.1.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.1.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, ražotāja organizācijas augstākā vadība:”; |
| --- | --- | --- |

2)

pielikuma 5.1.1.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.1.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, ražotāja organizācijas augstākā vadība:”;

| 3) | pielikuma 5.1.2.1. punktu aizstāj ar šādu:






  “5.1.2.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, kvalitātes nodrošināšanas sistēma nodrošina atbilstību minētajā pielikumā noteiktajām prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma 5.1.2.1. punktu aizstāj ar šādu:

“5.1.2.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, kvalitātes nodrošināšanas sistēma nodrošina atbilstību minētajā pielikumā noteiktajām prasībām.”;

| 4) | pielikuma 5.1.3.1. punktu groza šādi:






  a) | ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.3.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, pārbaudes un testi aptver šādus elementus:”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

pielikuma 5.1.3.1. punktu groza šādi:

a)

ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.3.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, pārbaudes un testi aptver šādus elementus:”;

| b) | punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “b) | kvalificēti darbinieki veic katra ielaidmateriālu sūtījuma vizuālu pārbaudi un pārbauda to atbilstību II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13” ielaidmateriālu specifikācijām; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“b)

kvalificēti darbinieki veic katra ielaidmateriālu sūtījuma vizuālu pārbaudi un pārbauda to atbilstību II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13” ielaidmateriālu specifikācijām;

| c) | ražotājs noraida katru jebkura ielaidmateriāla sūtījumu, kuram veicot vizuālo pārbaudi, rodas aizdomas par kādu no šiem apstākļiem:






  i) | tādu vielu klātbūtne, kas ir bīstamas vai nelabvēlīgi ietekmē procesu vai gatavā ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

c)

ražotājs noraida katru jebkura ielaidmateriāla sūtījumu, kuram veicot vizuālo pārbaudi, rodas aizdomas par kādu no šiem apstākļiem:

i)

tādu vielu klātbūtne, kas ir bīstamas vai nelabvēlīgi ietekmē procesu vai gatavā ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti;

| ii) | neatbilstība II pielikumā noteiktās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13” specifikācijām, jo īpaši saistībā ar plastmasu klātbūtni, kuras dēļ pārsniegtas makroskopisko piemaisījumu robežvērtības.”; |
| --- | --- |

ii)

neatbilstība II pielikumā noteiktās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13” specifikācijām, jo īpaši saistībā ar plastmasu klātbūtni, kuras dēļ pārsniegtas makroskopisko piemaisījumu robežvērtības.”;

| c) | punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | no izlaidmateriāliem ņem paraugus, lai pārbaudītu, vai tie atbilst II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13” specifikācijām un vai izlaidmateriāla īpašības neapdraud ES mēslošanas līdzekļa atbilstību attiecīgajām I pielikumā noteiktajām prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

c)

punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

no izlaidmateriāliem ņem paraugus, lai pārbaudītu, vai tie atbilst II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13” specifikācijām un vai izlaidmateriāla īpašības neapdraud ES mēslošanas līdzekļa atbilstību attiecīgajām I pielikumā noteiktajām prasībām.”;

| d) | punkta fa) apakšpunkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “fa) | attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12” un “CMC 13”, izlaidmateriāla paraugus ņem vismaz ar šādu standarta biežumu vai, ja notikušas būtiskas pārmaiņas, kas var ietekmēt ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti, agrāk nekā plānots:”; |
| --- | --- | --- |

d)

punkta fa) apakšpunkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“fa)

attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12” un “CMC 13”, izlaidmateriāla paraugus ņem vismaz ar šādu standarta biežumu vai, ja notikušas būtiskas pārmaiņas, kas var ietekmēt ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti, agrāk nekā plānots:”;

| e) | punkta fb) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “fb) | attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12” un “CMC 13”, katrai produkcijas partijai vai daļai kvalitātes pārvaldības nolūkos piešķir unikālu kodu. Vismaz vienu paraugu uz 3000 tonnām šo materiālu vai vienu paraugu divos mēnešos (atkarībā no tā, kas pienāk drīzāk) glabā labā stāvoklī vismaz divus gadus.”; |
| --- | --- | --- |

e)

punkta fb) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“fb)

attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12” un “CMC 13”, katrai produkcijas partijai vai daļai kvalitātes pārvaldības nolūkos piešķir unikālu kodu. Vismaz vienu paraugu uz 3000 tonnām šo materiālu vai vienu paraugu divos mēnešos (atkarībā no tā, kas pienāk drīzāk) glabā labā stāvoklī vismaz divus gadus.”;

| f) | punkta g) apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:






  “iv) | attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12” un “CMC 13”, izmēra fb) apakšpunktā minētos saglabātos paraugus un veic nepieciešamos koriģējošos pasākumus, lai novērstu iespējamu turpmāku minētā materiāla transportēšanu un izmantošanu.”; |
| --- | --- | --- |

f)

punkta g) apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:

“iv)

attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12” un “CMC 13”, izmēra fb) apakšpunktā minētos saglabātos paraugus un veic nepieciešamos koriģējošos pasākumus, lai novērstu iespējamu turpmāku minētā materiāla transportēšanu un izmantošanu.”;

| 5) | pielikuma 5.1.4.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.4.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, dati par kvalitāti liecina par faktisku ielaidmateriālu, ražošanas un glabāšanas kontroli un ielaidmateriālu un izlaidmateriālu atbilstību attiecīgajām šīs regulas prasībām. Visi dokumenti ir salasāmi un pieejami to attiecīgajā lietošanas vietā(-ās); novecojušas redakcijas nekavējoties izņem no visām to lietošanas vietām vai vismaz identificē kā novecojušas. Kvalitātes vadības dokumentācijā ir vismaz šāda informācija:”; |
| --- | --- | --- |

5)

pielikuma 5.1.4.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.4.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, dati par kvalitāti liecina par faktisku ielaidmateriālu, ražošanas un glabāšanas kontroli un ielaidmateriālu un izlaidmateriālu atbilstību attiecīgajām šīs regulas prasībām. Visi dokumenti ir salasāmi un pieejami to attiecīgajā lietošanas vietā(-ās); novecojušas redakcijas nekavējoties izņem no visām to lietošanas vietām vai vismaz identificē kā novecojušas. Kvalitātes vadības dokumentācijā ir vismaz šāda informācija:”;

| 6) | pielikuma 5.1.5.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.5.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, ražotājs izveido ikgadējas iekšējās revīzijas programmu, kas paredzēta kvalitātes sistēmas atbilstības pārbaudei, un tajā ir šādi elementi:”; |
| --- | --- | --- |

6)

pielikuma 5.1.5.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.5.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, ražotājs izveido ikgadējas iekšējās revīzijas programmu, kas paredzēta kvalitātes sistēmas atbilstības pārbaudei, un tajā ir šādi elementi:”;

| 7) | pielikuma 6.3.2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “6.3.2. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, paziņotā struktūra katras revīzijas laikā ņem izlaidmateriāla paraugus un veic to analīzi, un minētās revīzijas veic, ievērojot šādu biežumu:”. |
| --- | --- | --- |

7)

pielikuma 6.3.2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“6.3.2.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12” un “CMC 13”, paziņotā struktūra katras revīzijas laikā ņem izlaidmateriāla paraugus un veic to analīzi, un minētās revīzijas veic, ievērojot šādu biežumu:”.

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/140 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/140

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/2088

(2021. gada 7. jūlijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 II, III un IV pielikumu groza, lai ES mēslošanas līdzekļos kā komponentmateriālu kategoriju pievienotu pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (1), un jo īpaši tās 42. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2019/1009 nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus. ES mēslošanas līdzekļi satur vienas vai vairāku minētās regulas II pielikumā uzskaitīto kategoriju komponentmateriālus. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2019/1009 nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus. ES mēslošanas līdzekļi satur vienas vai vairāku minētās regulas II pielikumā uzskaitīto kategoriju komponentmateriālus.

| (2) | Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 2. punktā, to lasot saistībā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, noteikts, ka Komisijai pēc 2019. gada 15. jūlija bez liekas kavēšanās ir jāizvērtē biokokogles un, ja minētajā novērtējumā tiek secināts, ka ES mēslošanas līdzekļi, kas satur minēto materiālu, nerada apdraudējumu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselībai, drošībai vai videi un nodrošina agronomisko efektivitāti, tās jāiekļauj minētās regulas II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 2. punktā, to lasot saistībā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, noteikts, ka Komisijai pēc 2019. gada 15. jūlija bez liekas kavēšanās ir jāizvērtē biokokogles un, ja minētajā novērtējumā tiek secināts, ka ES mēslošanas līdzekļi, kas satur minēto materiālu, nerada apdraudējumu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselībai, drošībai vai videi un nodrošina agronomisko efektivitāti, tās jāiekļauj minētās regulas II pielikumā.

| (3) | Biokokogles var būt atkritumi, un saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 19. pantu tās var vairs nebūt atkritumi, ja tās satur atbilstīgs ES mēslošanas līdzeklis. Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 3. punktu, to lasot saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (2) 6. pantu, Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā var iekļaut biokokogles tikai tad, ja minētajā pielikumā iekļautie reģenerācijas noteikumi nodrošina, ka materiāls izmantojams konkrētiem mērķiem, ka tam ir tirgus vai pieprasījums pēc tā un ka tā izmantošana kopumā neradīs negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību. |
| --- | --- |

(3)

Biokokogles var būt atkritumi, un saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 19. pantu tās var vairs nebūt atkritumi, ja tās satur atbilstīgs ES mēslošanas līdzeklis. Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 3. punktu, to lasot saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (2) 6. pantu, Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā var iekļaut biokokogles tikai tad, ja minētajā pielikumā iekļautie reģenerācijas noteikumi nodrošina, ka materiāls izmantojams konkrētiem mērķiem, ka tam ir tirgus vai pieprasījums pēc tā un ka tā izmantošana kopumā neradīs negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību.

| (4) | Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC) sāka izvērtēt biokokogles, gaidot Regulas (ES) 2019/1009 pieņemšanu, un pabeidza to 2019. gadā. Visā novērtējumā gaitā piemērošanas joma tika paplašināta, lai iekļautu plašu pirolīzē un gazifikācijā iegūtu materiālu spektru. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC) sāka izvērtēt biokokogles, gaidot Regulas (ES) 2019/1009 pieņemšanu, un pabeidza to 2019. gadā. Visā novērtējumā gaitā piemērošanas joma tika paplašināta, lai iekļautu plašu pirolīzē un gazifikācijā iegūtu materiālu spektru.

| (5) | KPC novērtējuma ziņojumā (3) secināts, ka pirolīzē un gazifikācijā iegūti materiāli, ja tie ražoti saskaņā ar ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina augiem barības vielas vai uzlabo to uzturvērtību un tādējādi nodrošina agronomisko efektivitāti. |
| --- | --- |

(5)

KPC novērtējuma ziņojumā (3) secināts, ka pirolīzē un gazifikācijā iegūti materiāli, ja tie ražoti saskaņā ar ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina augiem barības vielas vai uzlabo to uzturvērtību un tādējādi nodrošina agronomisko efektivitāti.

| (6) | Turklāt KPC novērtējuma ziņojumā secināts, ka tirgū pastāv un pieaug pieprasījums pēc pirolīzē un gazifikācijā iegūtiem materiāliem un ka šos materiālus, visticamāk, izmantos, lai nodrošinātu barības vielu ielaidi Eiropas lauksaimniecībā. Turklāt tajā secināts, ka tādu pirolīzē un gazifikācijā iegūtu materiālu, kas ražoti saskaņā ar novērtējuma ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, lietošana kopumā nerada negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt KPC novērtējuma ziņojumā secināts, ka tirgū pastāv un pieaug pieprasījums pēc pirolīzē un gazifikācijā iegūtiem materiāliem un ka šos materiālus, visticamāk, izmantos, lai nodrošinātu barības vielu ielaidi Eiropas lauksaimniecībā. Turklāt tajā secināts, ka tādu pirolīzē un gazifikācijā iegūtu materiālu, kas ražoti saskaņā ar novērtējuma ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, lietošana kopumā nerada negatīvu ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību.

| (7) | KPC novērtējuma ziņojumā ierosinātie reģenerācijas noteikumi ietver pasākumus, kas ierobežotu reciklēšanas vai piesārņotāju ražošanas risku, piemēram, izveidot izsmeļošu sarakstu ar atbilstīgiem ielaidmateriāliem un izslēgt, piemēram, jauktus sadzīves atkritumus, noteikt īpašus apstrādes nosacījumus un produktu kvalitātes prasības. Minētajā novērtējuma ziņojumā arī secināts, ka mēslošanas līdzekļiem, kas satur pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus, būtu jāievēro īpaši marķēšanas noteikumi un ka šādiem līdzekļiem piemērojamos atbilstības novērtēšanas noteikumos būtu jāiekļauj kvalitātes sistēma, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra. |
| --- | --- |

(7)

KPC novērtējuma ziņojumā ierosinātie reģenerācijas noteikumi ietver pasākumus, kas ierobežotu reciklēšanas vai piesārņotāju ražošanas risku, piemēram, izveidot izsmeļošu sarakstu ar atbilstīgiem ielaidmateriāliem un izslēgt, piemēram, jauktus sadzīves atkritumus, noteikt īpašus apstrādes nosacījumus un produktu kvalitātes prasības. Minētajā novērtējuma ziņojumā arī secināts, ka mēslošanas līdzekļiem, kas satur pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus, būtu jāievēro īpaši marķēšanas noteikumi un ka šādiem līdzekļiem piemērojamos atbilstības novērtēšanas noteikumos būtu jāiekļauj kvalitātes sistēma, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra.

| (8) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pirolīzē un gazifikācijā iegūti materiāli, ja tie ražoti saskaņā ar KPC ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina agronomisko efektivitāti Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Turklāt tie atbilst Direktīvas 2008/98/EK 6. pantā noteiktajiem kritērijiem. Visbeidzot, ja tie atbilstu pārējām prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009 kopumā un jo īpaši tās I pielikumā, tie neapdraudētu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tāpēc pirolīzē un gazifikācijā iegūti materiāli būtu jāiekļauj Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā, ievērojot minētos reģenerācijas noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pirolīzē un gazifikācijā iegūti materiāli, ja tie ražoti saskaņā ar KPC ziņojumā ierosinātajiem reģenerācijas noteikumiem, nodrošina agronomisko efektivitāti Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Turklāt tie atbilst Direktīvas 2008/98/EK 6. pantā noteiktajiem kritērijiem. Visbeidzot, ja tie atbilstu pārējām prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009 kopumā un jo īpaši tās I pielikumā, tie neapdraudētu cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi Regulas (ES) 2019/1009 42. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tāpēc pirolīzē un gazifikācijā iegūti materiāli būtu jāiekļauj Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumā, ievērojot minētos reģenerācijas noteikumus.

| (9) | Jo īpaši dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasinātie produkti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (4) nozīmē būtu jāatļauj kā ielaidmateriāli pirolīzē un gazifikācijā iegūtiem materiāliem, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2019/1009, tikai tad, ja un kad to beigu punkti ražošanas ķēdē ir noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu un tiks sasniegti vēlākais līdz ES mēslošanas līdzekļa, kas satur pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus, ražošanas procesa beigām. |
| --- | --- |

(9)

Jo īpaši dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasinātie produkti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (4) nozīmē būtu jāatļauj kā ielaidmateriāli pirolīzē un gazifikācijā iegūtiem materiāliem, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2019/1009, tikai tad, ja un kad to beigu punkti ražošanas ķēdē ir noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu un tiks sasniegti vēlākais līdz ES mēslošanas līdzekļa, kas satur pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus, ražošanas procesa beigām.

| (10) | Turklāt, ņemot vērā to, ka pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus var uzskatīt par reģenerētiem atkritumiem vai blakusproduktiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, šādi materiāli būtu jāizslēdz no Regulas (ES) 2019/1009 II pielikuma 1. un 11. komponentmateriālu kategorijas saskaņā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt, ņemot vērā to, ka pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus var uzskatīt par reģenerētiem atkritumiem vai blakusproduktiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, šādi materiāli būtu jāizslēdz no Regulas (ES) 2019/1009 II pielikuma 1. un 11. komponentmateriālu kategorijas saskaņā ar minētās regulas 42. panta 1. punkta trešo daļu.

| (11) | Ir svarīgi nodrošināt, ka gadījumos, kad mēslošanas līdzekļi satur pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus, tiktu ievēroti īpaši marķēšanas noteikumi un piemērota attiecīga atbilstības novērtēšanas procedūra, tostarp kvalitātes nodrošināšanas sistēma, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1009 III un IV pielikums ir jāgroza, lai nodrošinātu šādiem mēslošanas līdzekļiem piemērotas marķēšanas prasības un atbilstības novērtēšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ir svarīgi nodrošināt, ka gadījumos, kad mēslošanas līdzekļi satur pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus, tiktu ievēroti īpaši marķēšanas noteikumi un piemērota attiecīga atbilstības novērtēšanas procedūra, tostarp kvalitātes nodrošināšanas sistēma, ko novērtējusi un apstiprinājusi paziņotā struktūra. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1009 III un IV pielikums ir jāgroza, lai nodrošinātu šādiem mēslošanas līdzekļiem piemērotas marķēšanas prasības un atbilstības novērtēšanu.

| (12) | Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) 2019/1009 II un III pielikumā izklāstītās prasības un minētās regulas IV pielikumā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras ir jāpiemēro no 2022. gada 16. jūlija, šīs regulas piemērošana ir jāatliek uz to pašu datumu, |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) 2019/1009 II un III pielikumā izklāstītās prasības un minētās regulas IV pielikumā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras ir jāpiemēro no 2022. gada 16. jūlija, šīs regulas piemērošana ir jāatliek uz to pašu datumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2019/1009 groza šādi:

| 1) | II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

1)

II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 2) | III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu; |
| --- | --- |

2)

III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu;

| 3) | IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu. |
| --- | --- |

3)

IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 16. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 7. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 170, 25.6.2019., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

2

(3)  
  Huygens D, Saveyn HGM, Tonini D, Eder P, Delgado Sancho L, Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) – Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2019, ISBN 978-92-76-09888-1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

Huygens D, Saveyn HGM, Tonini D, Eder P, Delgado Sancho L, Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) – Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN,

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 II pielikumu groza šādi:

| 1) | I daļai pievieno šādu punktu:

  “
  CMC 14: pirolīzē un gazifikācijā iegūti materiāli”; |
| --- | --- |

1)

I daļai pievieno šādu punktu:

“
  CMC 14: pirolīzē un gazifikācijā iegūti materiāli”;

| 2) | II daļu groza šādi:






  a) | CMC 1 1. punktā pievieno šādu k) apakšpunktu:






  “k) | pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

II daļu groza šādi:

a)

CMC 1 1. punktā pievieno šādu k) apakšpunktu:

“k)

pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē.”;

| b) | CMC 11 1. punktā pievieno šādu g) apakšpunktu:






  “g) | pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē.”; |
| --- | --- | --- |

b)

CMC 11 1. punktā pievieno šādu g) apakšpunktu:

“g)

pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē.”;

| c) | pievieno šādu ierakstu par CMC 14:

  “
  CMC 14: PIROLĪZĒ UN GAZIFIKĀCIJĀ IEGŪTI MATERIĀLI








  1. | ES mēslošanas līdzeklis var saturēt pirolīzē vai gazifikācijā iegūtus materiālus, kas iegūti viena vai vairāku šādu ielaidmateriālu termoķīmiskās pārveides rezultātā ierobežota skābekļa apstākļos:






  a) | dzīvi vai miruši organismi vai to daļas, kas nav pārstrādāti vai ir pārstrādāti tikai ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, ar tvaika destilāciju vai ar karsēšanu tikai ūdens atdalīšanai, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem ir iegūti no gaisa, izņemot (*1):






  — | no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu ierakstu par CMC 14:

“
  CMC 14: PIROLĪZĒ UN GAZIFIKĀCIJĀ IEGŪTI MATERIĀLI

1.

a)

dzīvi vai miruši organismi vai to daļas, kas nav pārstrādāti vai ir pārstrādāti tikai ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, ar tvaika destilāciju vai ar karsēšanu tikai ūdens atdalīšanai, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem ir iegūti no gaisa, izņemot (*1):

—

no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus,

| — | notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas un |
| --- | --- |

—

notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas un

| — | dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā;

| b) | augu atkritumi, kas radušies pārtikas pārstrādes rūpniecībā, un šķiedraini augu atkritumi no celulozes masas ražošanas un papīra ražošanas no celulozes, ja tie nav ķīmiski modificēti; |
| --- | --- |

b)

augu atkritumi, kas radušies pārtikas pārstrādes rūpniecībā, un šķiedraini augu atkritumi no celulozes masas ražošanas un papīra ražošanas no celulozes, ja tie nav ķīmiski modificēti;

| c) | pārstrādes atlikumi Direktīvas 2009/28/EK 2. panta t) punkta nozīmē, kas radušies, ražojot bioetanolu un biodīzeļdegvielu, un iegūti no a), b) un d) apakšpunktā minētajiem materiāliem; |
| --- | --- |

c)

pārstrādes atlikumi Direktīvas 2009/28/EK 2. panta t) punkta nozīmē, kas radušies, ražojot bioetanolu un biodīzeļdegvielu, un iegūti no a), b) un d) apakšpunktā minētajiem materiāliem;

| d) | bioatkritumi Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 4. punkta nozīmē, kas radušies, dalīti savācot bioatkritumus izcelsmes vietā, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; vai |
| --- | --- |

d)

bioatkritumi Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 4. punkta nozīmē, kas radušies, dalīti savācot bioatkritumus izcelsmes vietā, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; vai

| e) | pirolīzes vai gazifikācijas piedevas, kas vajadzīgas, lai uzlabotu pirolīzes vai gazifikācijas procesa veiktspēju vai ekoloģiskos raksturlielumus, ar noteikumu, ka šīs piedevas tiek patērētas ķīmiskajā pārstrādē vai izmantotas šādai pārstrādei un ka visu piedevu kopējā koncentrācija nepārsniedz 25 % no kopējā ielaidmateriāla svaigā materiāla, izņemot  (*1):






  — | ielaidmateriālus, kas minēti a) līdz d) apakšpunktā, |
| --- | --- | --- |

e)

pirolīzes vai gazifikācijas piedevas, kas vajadzīgas, lai uzlabotu pirolīzes vai gazifikācijas procesa veiktspēju vai ekoloģiskos raksturlielumus, ar noteikumu, ka šīs piedevas tiek patērētas ķīmiskajā pārstrādē vai izmantotas šādai pārstrādei un ka visu piedevu kopējā koncentrācija nepārsniedz 25 % no kopējā ielaidmateriāla svaigā materiāla, izņemot  (*1):

—

ielaidmateriālus, kas minēti a) līdz d) apakšpunktā,

| — | atkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

atkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1. punkta nozīmē,

| — | vielas vai maisījumus, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu, |
| --- | --- |

—

vielas vai maisījumus, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu,

| — | vielas, kas izveidotas no prekursoriem, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu, vai maisījumus, kuru sastāvā ir šādas vielas, |
| --- | --- |

—

vielas, kas izveidotas no prekursoriem, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu, vai maisījumus, kuru sastāvā ir šādas vielas,

| — | bioloģiski nenoārdāmus polimērus un |
| --- | --- |

—

bioloģiski nenoārdāmus polimērus un

| — | dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā. |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā.

ES mēslošanas līdzeklis var saturēt pirolīzē vai gazifikācijā iegūtus materiālus, kas termoķīmiskās pārveides rezultātā ierobežota skābekļa apstākļos iegūti no jebkura a) līdz e) apakšpunktā minētā ielaidmateriāla vai to kombinācijas, kas pārstrādāti ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar cietvielu-šķidruma frakcionēšanu, izmantojot bioloģiski noārdāmus polimērus, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, ar tvaika destilāciju vai ar karsēšanu tikai ūdens atdalīšanai, ar kompostēšanos vai anaerobo noārdīšanos.

| 2. | Termoķīmiskās pārveides procesu veic ierobežota skābekļa apstākļos tā, lai reaktorā tiktu sasniegta vismaz 180 °C temperatūra vismaz divas sekundes.
  Pirolīzes vai gazifikācijas reaktorā drīkst pārstrādāt vienīgi tādus ielaidmateriālus, kas nav piesārņoti ar citām materiālu plūsmām, vai tādus ielaidmateriālus, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā, kuri vienreiz netīši piesārņoti ar citām materiālu plūsmām, kā rezultāta radušies eksogēni savienojumi tikai niecīgā daudzumā.
  Ražotnē, kurā notiek pirolīze vai gazifikācija, pēc termoķīmiskā procesa, arī glabāšanas laikā, izvairās no fiziskas saskares starp ielaidmateriāliem un izlaidmateriāliem. |
| --- | --- |

2.

Pirolīzes vai gazifikācijas reaktorā drīkst pārstrādāt vienīgi tādus ielaidmateriālus, kas nav piesārņoti ar citām materiālu plūsmām, vai tādus ielaidmateriālus, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā, kuri vienreiz netīši piesārņoti ar citām materiālu plūsmām, kā rezultāta radušies eksogēni savienojumi tikai niecīgā daudzumā.

Ražotnē, kurā notiek pirolīze vai gazifikācija, pēc termoķīmiskā procesa, arī glabāšanas laikā, izvairās no fiziskas saskares starp ielaidmateriāliem un izlaidmateriāliem.

| 3. | Pirolīzē un gazifikācijā iegūtos materiālos ūdeņraža (H) un organiskā oglekļa (H/Corg) molārā attiecība ir mazāka par 0,7, testējot sausajā un bezpelnu frakcijā materiālus, kuros organiskā oglekļa (Corg) saturs ir mazāks par 50 %. Tiem ir ne vairāk kā:






  a) | 6 mg PAH
  16 uz kg sausnas (*2), |
| --- | --- | --- |

3.

a)

6 mg PAH
  16 uz kg sausnas (*2),

| b) | 20 ng PCDD/F
   (*3) PVO toksiskuma ekvivalenti (*4) uz kg sausnas, |
| --- | --- |

b)

20 ng PCDD/F
   (*3) PVO toksiskuma ekvivalenti (*4) uz kg sausnas,

| c) | 0,8 mg ndl-PCB
   (*5) uz kg sausnas. |
| --- | --- |

c)

0,8 mg ndl-PCB
   (*5) uz kg sausnas.

| 4. | Neatkarīgi no 1. punkta ES mēslošanas līdzeklis var saturēt pirolīzē vai gazifikācijā iegūtus materiālus, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 32. panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un minētās regulas 32. panta 3. punktā norādītajiem pasākumiem iegūti, vienus pašus vai kopā ar 1. punktā minētajiem ielaidmateriāliem ieroēžota skābekļa apstākļos termoķīmiski pārveidojot otrās vai trešās kategorijas materiālus vai no tiem atvasinātus produktus, bet ar noteikumu, ka ir izpildīti abi šie nosacījumi:






  a) | ražošanas ķēdes beigu punkts ir noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

ražošanas ķēdes beigu punkts ir noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu;

| b) | ir izpildīti 2. un 3. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

ir izpildīti 2. un 3. punkta nosacījumi.

| 5. | Ražotnē, kurā notiek pirolīze vai gazifikācija, ražošanas līnijas, kas paredzētas tādu ielaidmateriālu apstrādei, kuri minēti 1. un 4. punktā, ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām citu ielaidmateriālu apstrādei. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ES mēslošanas līdzeklī, kas satur pirolīzē un gazifikācijā iegūtus materiālus vai sastāv no tiem:






  a) | hlora (Cl-) saturs nepārsniedz 30 g uz kg sausnas; un |
| --- | --- | --- |

6.

a)

hlora (Cl-) saturs nepārsniedz 30 g uz kg sausnas; un

| b) | tallija (Tl) saturs nepārsniedz 2 mg uz kg sausnas, ja ir izmantoti vairāk nekā 5 % pirolīzes vai gazifikācijas piedevu attiecībā pret kopējā ielaidmateriāla svaigsvaru. |
| --- | --- |

b)

tallija (Tl) saturs nepārsniedz 2 mg uz kg sausnas, ja ir izmantoti vairāk nekā 5 % pirolīzes vai gazifikācijas piedevu attiecībā pret kopējā ielaidmateriāla svaigsvaru.

| 7. | Pirolīzē vai gazifikācijā iegūts materiāls saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 ir reģistrēts dokumentācijā, kas satur:






  a) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VI, VII un VIII pielikumā paredzēto informāciju; un |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VI, VII un VIII pielikumā paredzēto informāciju; un

| b) | attiecībā uz mēslošanas līdzekļa lietošanu – ķīmiskās drošības pārskatu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 14. pantu, |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz mēslošanas līdzekļa lietošanu – ķīmiskās drošības pārskatu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 14. pantu,

ja vien uz to nepārprotami neattiecas viens no reģistrācijas pienākumu atbrīvojumiem, ko paredz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IV pielikums vai minētās regulas V pielikuma 6., 7., 8. vai 9. punkts.

(*1)  Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu."

(*1)  Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu."

(*2)  Naftalīna, acenaftilēna, acenaftēna, fluorēna, fenantrēna, antracēna, fluorantēna, pirēna, benz[a]antracēna, hrizēna, benz[b]fluorantēna, benz[k]fluorantēna, benz[a]pirēna, indēn[1,2,3-cd]pirēna, dibenz[a,h]antracēna un benz[ghi]perilēna summa."

(*3)  Polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni."

(*4)  
  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences. Toksikoloģijas biedrības oficiālais izdevums, 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055."

(*5)  Radniecīgo vielu PCB 28, 52, 101, 138, 153, 180 summa.”
  "

---

(*1)  Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu.

(*2)  Naftalīna, acenaftilēna, acenaftēna, fluorēna, fenantrēna, antracēna, fluorantēna, pirēna, benz[a]antracēna, hrizēna, benz[b]fluorantēna, benz[k]fluorantēna, benz[a]pirēna, indēn[1,2,3-cd]pirēna, dibenz[a,h]antracēna un benz[ghi]perilēna summa.

(*3)  Polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni.

(*4)  
  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences. Toksikoloģijas biedrības oficiālais izdevums, 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.

(*5)  Radniecīgo vielu PCB 28, 52, 101, 138, 153, 180 summa.”
  ”

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 III pielikuma I daļā iekļauj šādu punktu:

| “7.a | Ja ES mēslošanas līdzeklis satur II pielikuma II daļas kategorijā “CMC 13” norādītos termiski oksidētus materiālus un to atvasinājumus vai sastāv no tiem, vai minētā pielikuma II daļas kategorijā “CMC 14” norādītos pirolīzē vai gazifikācijā iegūtus materiālus un mangāna (Mn) saturs pārsniedz 3,5 masas %, norāda mangāna saturu.” |
| --- | --- |

“7.a

Ja ES mēslošanas līdzeklis satur II pielikuma II daļas kategorijā “CMC 13” norādītos termiski oksidētus materiālus un to atvasinājumus vai sastāv no tiem, vai minētā pielikuma II daļas kategorijā “CMC 14” norādītos pirolīzē vai gazifikācijā iegūtus materiālus un mangāna (Mn) saturs pārsniedz 3,5 masas %, norāda mangāna saturu.”

---

III PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1009 IV pielikuma II daļas D1 moduli (Ražošanas procesa kvalitātes nodrošināšana) groza šādi:

| 1) | pielikuma 2.2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | rasējumi, shēmas, apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi, lai saprastu ES mēslošanas līdzekļa ražošanas procesu, un attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” vai “CMC 14”, ražošanas procesa rakstisks apraksts un diagramma, kuros skaidri norādīta katra apstrāde, glabāšanas tvertne un zona;”; |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma 2.2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

rasējumi, shēmas, apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi, lai saprastu ES mēslošanas līdzekļa ražošanas procesu, un attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” vai “CMC 14”, ražošanas procesa rakstisks apraksts un diagramma, kuros skaidri norādīta katra apstrāde, glabāšanas tvertne un zona;”;

| 2) | pielikuma 5.1.1.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.1.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, ražotāja organizācijas augstākā vadība:”; |
| --- | --- | --- |

2)

pielikuma 5.1.1.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.1.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, ražotāja organizācijas augstākā vadība:”;

| 3) | pielikuma 5.1.2.1. punktu aizstāj ar šādu:






  “5.1.2.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, kvalitātes nodrošināšanas sistēma nodrošina atbilstību minētajā pielikumā noteiktajām prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma 5.1.2.1. punktu aizstāj ar šādu:

“5.1.2.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, kvalitātes nodrošināšanas sistēma nodrošina atbilstību minētajā pielikumā noteiktajām prasībām.”;

| 4) | pielikuma 5.1.3.1. punktu groza šādi:






  a) | ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.3.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, pārbaudes un testi aptver šādus elementus:”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

pielikuma 5.1.3.1. punktu groza šādi:

a)

ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.3.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, pārbaudes un testi aptver šādus elementus:”;

| b) | punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “b) | kvalificēti darbinieki veic katra ielaidmateriālu sūtījuma vizuālu pārbaudi un pārbauda to atbilstību II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14” ielaidmateriālu specifikācijām; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“b)

kvalificēti darbinieki veic katra ielaidmateriālu sūtījuma vizuālu pārbaudi un pārbauda to atbilstību II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14” ielaidmateriālu specifikācijām;

| c) | ražotājs noraida katru jebkura ielaidmateriāla sūtījumu, kuram veicot vizuālo pārbaudi, rodas aizdomas par kādu no šiem apstākļiem:






  — | tādu vielu klātbūtne, kas ir bīstamas vai nelabvēlīgi ietekmē procesu vai gatavā ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti, |
| --- | --- | --- |

c)

ražotājs noraida katru jebkura ielaidmateriāla sūtījumu, kuram veicot vizuālo pārbaudi, rodas aizdomas par kādu no šiem apstākļiem:

—

tādu vielu klātbūtne, kas ir bīstamas vai nelabvēlīgi ietekmē procesu vai gatavā ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti,

| — | neatbilstība II pielikumā noteiktās kategorijas “
  CMC 3”, “
  CMC 5”, “
  CMC 12”, “
  CMC 13” un “
  CMC 14” specifikācijām, jo īpaši saistībā ar plastmasu klātbūtni, kuras dēļ pārsniegtas makroskopisko piemaisījumu robežvērtības.”; |
| --- | --- |

—

neatbilstība II pielikumā noteiktās kategorijas “
  CMC 3”, “
  CMC 5”, “
  CMC 12”, “
  CMC 13” un “
  CMC 14” specifikācijām, jo īpaši saistībā ar plastmasu klātbūtni, kuras dēļ pārsniegtas makroskopisko piemaisījumu robežvērtības.”;

| c) | punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | no izlaidmateriāliem ņem paraugus, lai pārbaudītu, vai tie atbilst II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14” specifikācijām un vai izlaidmateriāla īpašības neapdraud ES mēslošanas līdzekļa atbilstību attiecīgajām I pielikumā noteiktajām prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

c)

punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

no izlaidmateriāliem ņem paraugus, lai pārbaudītu, vai tie atbilst II pielikumā noteiktajām kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14” specifikācijām un vai izlaidmateriāla īpašības neapdraud ES mēslošanas līdzekļa atbilstību attiecīgajām I pielikumā noteiktajām prasībām.”;

| d) | punkta fa) apakšpunkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “fa) | attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, izlaidmateriāla paraugus ņem vismaz ar šādu standarta biežumu vai, ja notikušas būtiskas pārmaiņas, kas var ietekmēt ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti, agrāk nekā plānots:”; |
| --- | --- | --- |

d)

punkta fa) apakšpunkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“fa)

attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, izlaidmateriāla paraugus ņem vismaz ar šādu standarta biežumu vai, ja notikušas būtiskas pārmaiņas, kas var ietekmēt ES mēslošanas līdzekļa kvalitāti, agrāk nekā plānots:”;

| e) | punkta fb) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “fb) | attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, katrai produkcijas partijai vai daļai kvalitātes pārvaldības nolūkos piešķir unikālu kodu. Vismaz vienu paraugu uz 3 000 tonnām šo materiālu vai vienu paraugu divos mēnešos (atkarībā no tā, kas pienāk drīzāk) glabā labā stāvoklī vismaz divus gadus.”; |
| --- | --- | --- |

e)

punkta fb) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“fb)

attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, katrai produkcijas partijai vai daļai kvalitātes pārvaldības nolūkos piešķir unikālu kodu. Vismaz vienu paraugu uz 3 000 tonnām šo materiālu vai vienu paraugu divos mēnešos (atkarībā no tā, kas pienāk drīzāk) glabā labā stāvoklī vismaz divus gadus.”;

| f) | punkta g) apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:






  “iv) | attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, izmēra fb) apakšpunktā minētos saglabātos paraugus un veic nepieciešamos koriģējošos pasākumus, lai novērstu iespējamu turpmāku minētā materiāla transportēšanu un izmantošanu.”; |
| --- | --- | --- |

f)

punkta g) apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:

“iv)

attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie kategorijas “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, izmēra fb) apakšpunktā minētos saglabātos paraugus un veic nepieciešamos koriģējošos pasākumus, lai novērstu iespējamu turpmāku minētā materiāla transportēšanu un izmantošanu.”;

| 5) | pielikuma 5.1.4.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.4.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, dati par kvalitāti liecina par faktisku ielaidmateriālu, ražošanas un glabāšanas kontroli un ielaidmateriālu un izlaidmateriālu atbilstību attiecīgajām šīs regulas prasībām. Visi dokumenti ir salasāmi un pieejami to attiecīgajā lietošanas vietā(-ās); novecojušas redakcijas nekavējoties izņem no visām to lietošanas vietām vai vismaz identificē kā novecojušas. Kvalitātes vadības dokumentācijā ir vismaz šāda informācija:”; |
| --- | --- | --- |

5)

pielikuma 5.1.4.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.4.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, dati par kvalitāti liecina par faktisku ielaidmateriālu, ražošanas un glabāšanas kontroli un ielaidmateriālu un izlaidmateriālu atbilstību attiecīgajām šīs regulas prasībām. Visi dokumenti ir salasāmi un pieejami to attiecīgajā lietošanas vietā(-ās); novecojušas redakcijas nekavējoties izņem no visām to lietošanas vietām vai vismaz identificē kā novecojušas. Kvalitātes vadības dokumentācijā ir vismaz šāda informācija:”;

| 6) | pielikuma 5.1.5.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “5.1.5.1. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, ražotājs izveido ikgadējas iekšējās revīzijas programmu, kas paredzēta kvalitātes sistēmas atbilstības pārbaudei, un tajā ir šādi elementi:”; |
| --- | --- | --- |

6)

pielikuma 5.1.5.1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“5.1.5.1.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, ražotājs izveido ikgadējas iekšējās revīzijas programmu, kas paredzēta kvalitātes sistēmas atbilstības pārbaudei, un tajā ir šādi elementi:”;

| 7) | pielikuma 6.3.2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:






  “6.3.2. | Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, paziņotā struktūra katras revīzijas laikā ņem izlaidmateriāla paraugus un veic to analīzi, un minētās revīzijas veic, ievērojot šādu biežumu:”. |
| --- | --- | --- |

7)

pielikuma 6.3.2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“6.3.2.

Attiecībā uz materiāliem, kas pieder pie II pielikumā definētās kategorijas “CMC 3”, “CMC 5”, “CMC 12”, “CMC 13” un “CMC 14”, paziņotā struktūra katras revīzijas laikā ņem izlaidmateriāla paraugus un veic to analīzi, un minētās revīzijas veic, ievērojot šādu biežumu:”.

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/149 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/149

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/2089

(2021. gada 21. septembris),

ar ko attiecībā uz noteiktām tādu preču kategorijām, kas rada zemu risku, precēm, kas ir daļa no pasažieru personīgās bagāžas, un lolojumdzīvniekiem, kuri ir atbrīvoti no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos, groza Deleģēto regulu (ES) 2019/2122 un ar ko attiecībā uz atsaucēm uz dažiem atceltiem tiesību aktiem groza minēto deleģēto regulu un Deleģēto regulu (ES) 2019/2074

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 48. panta b), c), d), e), f) un h) punktu, 53. panta 1. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un 77. panta 1. punkta h) un k) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2017/625 nosaka noteikumus par dalībvalstu kompetento iestāžu veiktajām oficiālajām kontrolēm, kurās verificē, vai dzīvnieki un preces, ko ieved Savienībā, atbilst Savienības lauksaimniecības un pārtikas aprites tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2017/625 nosaka noteikumus par dalībvalstu kompetento iestāžu veiktajām oficiālajām kontrolēm, kurās verificē, vai dzīvnieki un preces, ko ieved Savienībā, atbilst Savienības lauksaimniecības un pārtikas aprites tiesību aktiem.

| (2) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2122 (2) nosaka noteikumus par to, kad un ar kādiem nosacījumiem noteiktu kategoriju dzīvniekus un preces atbrīvo no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos un kad un ar kādiem nosacījumiem muitas dienesti vai citas publiskās iestādes var veikt konkrētus kontroles uzdevumus attiecībā uz pasažieru personīgo bagāžu, ciktāl šādi uzdevumi jau neietilpst minēto iestāžu atbildības jomā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2122 (2) nosaka noteikumus par to, kad un ar kādiem nosacījumiem noteiktu kategoriju dzīvniekus un preces atbrīvo no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos un kad un ar kādiem nosacījumiem muitas dienesti vai citas publiskās iestādes var veikt konkrētus kontroles uzdevumus attiecībā uz pasažieru personīgo bagāžu, ciktāl šādi uzdevumi jau neietilpst minēto iestāžu atbildības jomā.

| (3) | Produktu analīzei un kvalitātes testēšanai, arī organoleptiskajām analīzēm, paredzēti dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu paraugi, kurus operators galamērķa dalībvalstī izmanto testēšanai un analīzei, sabiedrības veselībai rada zemu risku, jo tie nenonāk pārtikas apritē. Tāpēc galamērķa dalībvalsts kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai atļaut atbrīvot minētos paraugus no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos. |
| --- | --- |

(3)

Produktu analīzei un kvalitātes testēšanai, arī organoleptiskajām analīzēm, paredzēti dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu paraugi, kurus operators galamērķa dalībvalstī izmanto testēšanai un analīzei, sabiedrības veselībai rada zemu risku, jo tie nenonāk pārtikas apritē. Tāpēc galamērķa dalībvalsts kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai atļaut atbrīvot minētos paraugus no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos.

| (4) | Lai novērstu riskus dzīvnieku veselībai, galamērķa dalībvalsts kompetentajai iestādei atļauja dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu paraugiem būtu jāizdod saskaņā ar dzīvnieku veselības prasībām, kas noteiktas noteikumos, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/429 (3) vai saskaņā ar to. Galamērķa dalībvalsts kompetentajai iestādei atļaujā būtu jānorāda sabiedrības veselības nosacījumi, kas jāizpilda attiecībā uz ievešanu Savienībā un paraugu izmantošanu. |
| --- | --- |

(4)

Lai novērstu riskus dzīvnieku veselībai, galamērķa dalībvalsts kompetentajai iestādei atļauja dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu paraugiem būtu jāizdod saskaņā ar dzīvnieku veselības prasībām, kas noteiktas noteikumos, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/429 (3) vai saskaņā ar to. Galamērķa dalībvalsts kompetentajai iestādei atļaujā būtu jānorāda sabiedrības veselības nosacījumi, kas jāizpilda attiecībā uz ievešanu Savienībā un paraugu izmantošanu.

| (5) | Lai novērstu to, ka tirgū tiek laisti produktu analīzei un kvalitātes testēšanai paredzēti dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu paraugi, kompetentajai iestādei atļaujā būtu jānorāda, ka operatoriem ir pienākums veikt uzskaiti par paraugu izmantošanu produktu analīzei un kvalitātes testēšanai un paraugus pēc izmantošanas likvidēt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (4). |
| --- | --- |

(5)

Lai novērstu to, ka tirgū tiek laisti produktu analīzei un kvalitātes testēšanai paredzēti dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu paraugi, kompetentajai iestādei atļaujā būtu jānorāda, ka operatoriem ir pienākums veikt uzskaiti par paraugu izmantošanu produktu analīzei un kvalitātes testēšanai un paraugus pēc izmantošanas likvidēt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (4).

| (6) | Lai izvairītos no šā atbrīvojuma ļaunprātīgas izmantošanas, kompetentajai iestādei, kas atļauj ievest pētniecības vai diagnostikas paraugus un produktu analīzei un kvalitātes testēšanai paredzētus dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu paraugus, operatoriem izdotajā atļaujā būtu jānorāda paraugu maksimālais daudzums. |
| --- | --- |

(6)

Lai izvairītos no šā atbrīvojuma ļaunprātīgas izmantošanas, kompetentajai iestādei, kas atļauj ievest pētniecības vai diagnostikas paraugus un produktu analīzei un kvalitātes testēšanai paredzētus dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu paraugus, operatoriem izdotajā atļaujā būtu jānorāda paraugu maksimālais daudzums.

| (7) | Būtu jāprecizē to noteikto preču daudzums, kas ir daļa no pasažieru personīgās bagāžas un ir paredzētas personīgam patēriņam vai lietojumam un ir atbrīvotas no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāprecizē to noteikto preču daudzums, kas ir daļa no pasažieru personīgās bagāžas un ir paredzētas personīgam patēriņam vai lietojumam un ir atbrīvotas no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos.

| (8) | Lai nodrošinātu saskaņotību ar relevantajiem to trešo valstu sarakstiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 576/2013 (5), no kurām dalībvalstī drīkst ievest lolojumdzīvniekus, būtu jālabo atbrīvojums attiecībā uz lolojumdzīvniekiem, ko Savienībā ieved no trešām valstīm, kuras nav uzskaitītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 (6) II pielikuma 1. daļā. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu saskaņotību ar relevantajiem to trešo valstu sarakstiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 576/2013 (5), no kurām dalībvalstī drīkst ievest lolojumdzīvniekus, būtu jālabo atbrīvojums attiecībā uz lolojumdzīvniekiem, ko Savienībā ieved no trešām valstīm, kuras nav uzskaitītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 (6) II pielikuma 1. daļā.

| (9) | Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) un jo īpaši ar Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, kas lasāms kopā ar minētā protokola 2. pielikumu, Regulu (ES) 2017/625, kā arī uz tās pamata pieņemtos Komisijas aktus piemēro Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/2122 II pielikumā iekļautie plakāti un tās III pielikumā iekļautā brošūra par tādu produktu ievešanu, kas ir daļa no pasažieru personīgās bagāžas, būtu jāgroza, lai iekļautu atsauces uz Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) un jo īpaši ar Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, kas lasāms kopā ar minētā protokola 2. pielikumu, Regulu (ES) 2017/625, kā arī uz tās pamata pieņemtos Komisijas aktus piemēro Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/2122 II pielikumā iekļautie plakāti un tās III pielikumā iekļautā brošūra par tādu produktu ievešanu, kas ir daļa no pasažieru personīgās bagāžas, būtu jāgroza, lai iekļautu atsauces uz Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju.

| (10) | Komisijas Lēmums 2007/275/EK (7) ir atcelts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/632 (8). Juridiskās noteiktības labad Deleģētās regulas (ES) 2019/2122 III pielikumā atsauces uz Lēmumu 2007/275/EK būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/630 (9). |
| --- | --- |

(10)

Komisijas Lēmums 2007/275/EK (7) ir atcelts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/632 (8). Juridiskās noteiktības labad Deleģētās regulas (ES) 2019/2122 III pielikumā atsauces uz Lēmumu 2007/275/EK būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/630 (9).

| (11) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/2122 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/2122 būtu attiecīgi jāgroza.

| (12) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2007 (10) ir atcelta ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/632. Juridiskās noteiktības labad Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/2074 (11) atsauces uz Īstenošanas regulu (ES) 2019/2007 un Lēmumu 2007/275/EK būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Īstenošanas regulu (ES) 2021/632. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2007 (10) ir atcelta ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/632. Juridiskās noteiktības labad Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/2074 (11) atsauces uz Īstenošanas regulu (ES) 2019/2007 un Lēmumu 2007/275/EK būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Īstenošanas regulu (ES) 2021/632.

| (13) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/2074 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/2074 būtu attiecīgi jāgroza.

| (14) | Deleģētajā regulā (ES) 2019/2074 būtu jālabo atsauces uz tiem pašiem atceltajiem tiesību aktiem, kas minēti Deleģētajā regulā (ES) 2019/2122. Minēto deleģēto regulu noteikumi ir cieši saistīti, un tos ir paredzēts piemērot tandēmā. Vienkāršības un pārredzamības labad, kā arī nolūkā atvieglot noteikumu piemērošanu un izvairīties no noteikumu vairošanas, tie būtu jānosaka vienā tiesību aktā, nevis vairākos atsevišķos tiesību aktos ar daudzām mijnorādēm un dublēšanās risku. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/2074 grozījums būtu jāiekļauj šajā regulā kopā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/2122 grozījumu, |
| --- | --- |

(14)

Deleģētajā regulā (ES) 2019/2074 būtu jālabo atsauces uz tiem pašiem atceltajiem tiesību aktiem, kas minēti Deleģētajā regulā (ES) 2019/2122. Minēto deleģēto regulu noteikumi ir cieši saistīti, un tos ir paredzēts piemērot tandēmā. Vienkāršības un pārredzamības labad, kā arī nolūkā atvieglot noteikumu piemērošanu un izvairīties no noteikumu vairošanas, tie būtu jānosaka vienā tiesību aktā, nevis vairākos atsevišķos tiesību aktos ar daudzām mijnorādēm un dublēšanās risku. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/2074 grozījums būtu jāiekļauj šajā regulā kopā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/2122 grozījumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģēto regulu (ES) 2019/2122 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | to ievešanu Savienībā šim nolūkam iepriekš atļāvusi galamērķa dalībvalsts (*1) kompetentā iestāde; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

to ievešanu Savienībā šim nolūkam iepriekš atļāvusi galamērķa dalībvalsts (*1) kompetentā iestāde;

(*1)  Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, šajā regulā atsauces uz dalībvalstīm ietver Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju.”;"

| 2) | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “4. pants

  Pētniecības un diagnostikas paraugi un produktu analīzei un kvalitātes testēšanai, arī organoleptiskajām analīzēm, paredzēti dzīvnieku izcelsmes produktu un saliktu produktu paraugi”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Pētniecības un diagnostikas paraugi un produktu analīzei un kvalitātes testēšanai, arī organoleptiskajām analīzēm, paredzēti dzīvnieku izcelsmes produktu un saliktu produktu paraugi”;

| b) | pantam pievieno šādu 3., 4. un 5. punktu:

  “3.   “Galamērķa dalībvalsts kompetentā iestāde no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos drīkst atbrīvot produktu analīzei un kvalitātes testēšanai, arī organoleptiskajām analīzēm, paredzētus dzīvnieku izcelsmes produktu un salikto produktu paraugus ar nosacījumu, ka:






  a) | kompetentā iestāde operatoram, kas ir atbildīgs par paraugu analīzi vai testēšanu, pirms paraugu ievešanas Savienībā ir izdevusi atļauju to ievešanai Savienībā saskaņā ar 4. punktu, un šī atļauja ir reģistrēta oficiālā dokumentā, ko sagatavojusi minētā iestāde; |
| --- | --- | --- |

b)

pantam pievieno šādu 3., 4. un 5. punktu:

“3.   “Galamērķa dalībvalsts kompetentā iestāde no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos drīkst atbrīvot produktu analīzei un kvalitātes testēšanai, arī organoleptiskajām analīzēm, paredzētus dzīvnieku izcelsmes produktu un salikto produktu paraugus ar nosacījumu, ka:

a)

kompetentā iestāde operatoram, kas ir atbildīgs par paraugu analīzi vai testēšanu, pirms paraugu ievešanas Savienībā ir izdevusi atļauju to ievešanai Savienībā saskaņā ar 4. punktu, un šī atļauja ir reģistrēta oficiālā dokumentā, ko sagatavojusi minētā iestāde;

| b) | paraugiem, līdz tie sasniedz par paraugu analīzi vai testēšanu atbildīgo operatoru, ir pievienots a) apakšpunktā minētais oficiālais dokuments vai tā kopija, 4. punkta b) apakšpunktā minētais sertifikāts vai deklarācija vai attiecīgā gadījumā jebkāds dokuments, kas prasīts saskaņā ar 4. punkta c) apakšpunktā minētajiem nacionālajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

paraugiem, līdz tie sasniedz par paraugu analīzi vai testēšanu atbildīgo operatoru, ir pievienots a) apakšpunktā minētais oficiālais dokuments vai tā kopija, 4. punkta b) apakšpunktā minētais sertifikāts vai deklarācija vai attiecīgā gadījumā jebkāds dokuments, kas prasīts saskaņā ar 4. punkta c) apakšpunktā minētajiem nacionālajiem noteikumiem.

Ja pirmajā daļā minētos paraugus Savienībā ieved caur dalībvalsti, kas nav galamērķa dalībvalsts, operators šādus paraugus uzrāda robežkontroles punktā.

4.   Galamērķa dalībvalsts kompetentā iestāde atļaujā, ar kuru Savienībā atļauj ievest produktu analīzei un kvalitātes testēšanai, arī organoleptiskajām analīzēm, paredzētus dzīvnieku izcelsmes produktu un salikto produktu paraugus, norāda šādu informāciju:

| a) | paraugu izcelsme ir trešās valstīs vai trešo valstu reģionos, kas uzskaitīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (*2); |
| --- | --- |

a)

paraugu izcelsme ir trešās valstīs vai trešo valstu reģionos, kas uzskaitīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (*2);

| b) | paraugiem ir pievienots attiecīgais sertifikāts vai deklarācija, kas sagatavota saskaņā ar paraugiem, kuri noteikti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235 (*3); |
| --- | --- |

b)

paraugiem ir pievienots attiecīgais sertifikāts vai deklarācija, kas sagatavota saskaņā ar paraugiem, kuri noteikti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235 (*3);

| I | ka atkarībā no preces paraugi atbilst:






  i) | relevantajām prasībām, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/692 (*4); vai |
| --- | --- | --- |

I

ka atkarībā no preces paraugi atbilst:

i)

relevantajām prasībām, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/692 (*4); vai

| ii) | attiecīgā gadījumā nacionālajiem noteikumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429 230. panta 2. punktu, 234. panta 3. punktu un 238. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

ii)

attiecīgā gadījumā nacionālajiem noteikumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429 230. panta 2. punktu, 234. panta 3. punktu un 238. panta 4. punktu;

| d) | sabiedrības veselības prasības, kas attiecas uz:






  — | ievešanu galamērķa dalībvalstī, un šīs prasības var ietvert prasības par paraugu marķēšanu un iepakošanu, kā arī |
| --- | --- | --- |

d)

sabiedrības veselības prasības, kas attiecas uz:

—

ievešanu galamērķa dalībvalstī, un šīs prasības var ietvert prasības par paraugu marķēšanu un iepakošanu, kā arī

| — | paraugu analīzi vai testēšanu, ko veic operators; |
| --- | --- |

—

paraugu analīzi vai testēšanu, ko veic operators;

| e) | operators, kas atbild par paraugu analīzi vai testēšanu, tostarp norāde uz to operatora telpu adresi, kuras ir paraugu galamērķis; |
| --- | --- |

e)

operators, kas atbild par paraugu analīzi vai testēšanu, tostarp norāde uz to operatora telpu adresi, kuras ir paraugu galamērķis;

| f) | kompetentā iestāde, kas atbild par oficiālajām kontrolēm operatora telpās, kuras ir paraugu galamērķis; un |
| --- | --- |

f)

kompetentā iestāde, kas atbild par oficiālajām kontrolēm operatora telpās, kuras ir paraugu galamērķis; un

| g) | par analīzi vai testēšanu atbildīgā operatora pienākumi paraugus nejaukt kopā ar pārtiku, kas paredzēta laišanai tirgū, veikt uzskaiti par paraugu izmantojumu un pēc produkta analīzes vai kvalitātes testēšanas paraugus likvidēt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (*5). |
| --- | --- |

g)

par analīzi vai testēšanu atbildīgā operatora pienākumi paraugus nejaukt kopā ar pārtiku, kas paredzēta laišanai tirgū, veikt uzskaiti par paraugu izmantojumu un pēc produkta analīzes vai kvalitātes testēšanas paraugus likvidēt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (*5).

5.   Galamērķa dalībvalsts kompetentā iestāde atļaujās, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā un 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, norāda maksimālo paraugu daudzumu, kuri atbrīvoti no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos.

(*2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.)."

*2

(*3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro, oficiālo un veterināro/oficiālo sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti noteiktu kategoriju dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 599/2004, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 636/2014 un (ES) 2019/628, Direktīvu 98/68/EK un Lēmumu 2000/572/EK, 2003/779/EK un 2007/240/EK (OV L 442, 30.12.2020., 1. lpp.)."

*3

(*4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.)."

*4

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).”;"

*5

| 3) | regulas 7. panta a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | I pielikuma 1. daļā uzskaitītās preces, ja daudzums katrā kategorijā nepārsniedz 2 kg limitu;”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 7. panta a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

I pielikuma 1. daļā uzskaitītās preces, ja daudzums katrā kategorijā nepārsniedz 2 kg limitu;”;

| 4) | regulas 11. panta a) punkta ii) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “ii) | atbilst Regulas (ES) Nr. 576/2013 5. panta 1. vai 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem un tiek pārvietoti no teritorijas vai trešās valsts, kas nav minēta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikuma 1. daļā, ar nosacījumu, ka tiem tiek veiktas dokumentu un identitātes kontrolpārbaudes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 576/2013 34. pantu un attiecīgā gadījumā standarta izlases pārbaudes saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punktu; vai”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 11. panta a) punkta ii) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“ii)

atbilst Regulas (ES) Nr. 576/2013 5. panta 1. vai 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem un tiek pārvietoti no teritorijas vai trešās valsts, kas nav minēta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikuma 1. daļā, ar nosacījumu, ka tiem tiek veiktas dokumentu un identitātes kontrolpārbaudes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 576/2013 34. pantu un attiecīgā gadījumā standarta izlases pārbaudes saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punktu; vai”;

| 5) | regulas II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

5)

regulas II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Deleģēto regulu (ES) 2019/2074 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Kompetentā iestāde robežkontroles punktā, kur sūtījumi atvesti uz Savienību, šādus produktu sūtījumus, kuru izcelsme ir Savienībā un kuri tiek nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā, atļauj ievest Savienībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajām prasībām:






  a) | dzīvnieku izcelsmes produkti, kas uzskaitīti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/632 (*6) pielikumā; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kompetentā iestāde robežkontroles punktā, kur sūtījumi atvesti uz Savienību, šādus produktu sūtījumus, kuru izcelsme ir Savienībā un kuri tiek nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā, atļauj ievest Savienībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajām prasībām:

a)

dzīvnieku izcelsmes produkti, kas uzskaitīti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/632 (*6) pielikumā;

| b) | kombinētie produkti, kas uzskaitīti Īstenošanas regulas (ES) 2021/632 pielikuma 15.–22. nodaļā un kam saskaņā ar minētās īstenošanas regulas 3. pantu jāveic veterinārās pārbaudes robežkontroles punktos, kur tie atvesti uz Savienību. |
| --- | --- |

b)

kombinētie produkti, kas uzskaitīti Īstenošanas regulas (ES) 2021/632 pielikuma 15.–22. nodaļā un kam saskaņā ar minētās īstenošanas regulas 3. pantu jāveic veterinārās pārbaudes robežkontroles punktos, kur tie atvesti uz Savienību.

(*6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/632 (2021. gada 13. aprīlis), ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 piemērošanu attiecībā uz sarakstiem, kuros norādīti tādi dzīvnieki, dzīvnieku izcelsmes produkti, reproduktīvie produkti, dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti, kombinētie produkti, kā arī siens un salmi, uz kuriem attiecina oficiālās kontroles robežkontroles punktos, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/2007 un Komisijas Lēmumu 2007/275/EK (OV L 132, 19.4.2021., 24. lpp.).”;"

*6

2)   regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “a) | oficiālā sertifikāta oriģināls, ko izsniegusi tās dalībvalsts (*7) kompetentā iestāde, kura ir preču izcelsmes valsts un no kuras preces nosūtītas uz trešo valsti (“izcelsmes dalībvalsts”), vai tā elektroniskais ekvivalents, kas iesniegts IMSOC, vai tā apliecināta kopija; |
| --- | --- |

“a)

oficiālā sertifikāta oriģināls, ko izsniegusi tās dalībvalsts (*7) kompetentā iestāde, kura ir preču izcelsmes valsts un no kuras preces nosūtītas uz trešo valsti (“izcelsmes dalībvalsts”), vai tā elektroniskais ekvivalents, kas iesniegts IMSOC, vai tā apliecināta kopija;

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 21. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2122 (2019. gada 10. oktobris), ar ko attiecībā uz atbrīvojumu no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos noteiktu kategoriju dzīvniekiem un precēm, konkrētām kontrolēm pasažieru personīgajai bagāžai un nelieliem tādu preču sūtījumiem fiziskām personām, kurus nav paredzēts laist tirgū, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625, kā arī groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 142/2011 (OV L 321, 12.12.2019., 45. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (Dzīvnieku veselības tiesību akts) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 576/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 atcelšanu (OV L 178, 28.6.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 577/2013 (2013. gada 28. jūnijs) par identifikācijas dokumentu paraugiem suņu, kaķu un mājas sesku nekomerciālai pārvietošanai, teritoriju un trešo valstu saraksta izveidošanu un par deklarāciju formas, izkārtojuma un valodas prasībām atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 576/2013 paredzētajiem konkrētiem nosacījumiem (OV L 178, 28.6.2013., 109. lpp.).

6

(7)  Komisijas Lēmums 2007/275/EK (2007. gada 17. aprīlis) par to kombinēto produktu sarakstiem, kas jāpakļauj kontrolei robežkontroles punktos (OV L 116, 4.5.2007., 9. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/632 (2021. gada 13. aprīlis), ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 piemērošanu attiecībā uz sarakstiem, kuros norādīti tādi dzīvnieki, dzīvnieku izcelsmes produkti, reproduktīvie produkti, dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti, kombinētie produkti, kā arī siens un salmi, uz kuriem attiecina oficiālās kontroles robežkontroles punktos, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/2007 un Komisijas Lēmumu 2007/275/EK (OV L 132, 19.4.2021., 24. lpp.).

8

(9)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/630 (2021. gada 16. februāris), ar ko attiecībā uz noteiktu kategoriju precēm, kuras atbrīvotas no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 un groza Komisijas Lēmumu 2007/275/EK [C(2021)899] (OV L 132, 19.4.2021., 17. lpp.).

9

(10)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2007 (2019. gada 18. novembris), ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 piemērošanu attiecībā uz sarakstiem, kuros norādīti dzīvnieki, dzīvnieku izcelsmes produkti, reproduktīvie produkti, dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, atvasinātie produkti, siens un salmi, uz kuriem attiecina oficiālās kontroles robežkontroles punktos, un ar ko groza Lēmumu 2007/275/EK (OV L 312, 3.12.2019., 1. lpp.).

10

(11)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2074 (2019. gada 23. septembris), ar ko, paredzot noteikumus par konkrētām oficiālām kontrolēm attiecībā uz noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumiem, kuru izcelsme ir Savienībā un kuri tiek nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 316, 6.12.2019., 6. lpp.).

11

---

PIELIKUMS

Deleģētās regulas (ES) 2019/2122 II un III pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas II pielikumu aizstāj ar šādu:


  “II PIELIKUMS

  8. panta 1. punktā minētie plakāti

  Plakāti atrodami šeit:
  https://ec.europa.eu/food/animals/animalproducts/personal_imports_en






















  ; |
| --- | --- |

1)

regulas II pielikumu aizstāj ar šādu:

“II PIELIKUMS

8. panta 1. punktā minētie plakāti

Plakāti atrodami šeit:

https://ec.europa.eu/food/animals/animalproducts/personal_imports_en

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

| 2) | regulas III pielikumu groza šādi:






  a) | pirmo daļu aizstāj ar šādu: | “Tā kā pastāv risks Eiropas Savienībā (ES) (*1) ieviest slimības, konkrētu dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanai ES ir noteiktas stingras procedūras. Šīs procedūras nepiemēro dzīvnieku izcelsmes produktu pārvietojumiem starp ES dalībvalstīm vai dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas nāk no Andoras, Islandes, Lihtenšteinas, Norvēģijas, Sanmarīno un Šveices nelielos daudzumos personīgam patēriņam.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas III pielikumu groza šādi:

a)

pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Tā kā pastāv risks Eiropas Savienībā (ES) (*1) ieviest slimības, konkrētu dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanai ES ir noteiktas stingras procedūras. Šīs procedūras nepiemēro dzīvnieku izcelsmes produktu pārvietojumiem starp ES dalībvalstīm vai dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas nāk no Andoras, Islandes, Lihtenšteinas, Norvēģijas, Sanmarīno un Šveices nelielos daudzumos personīgam patēriņam.”;

*1

(*1)  Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, šajā pielikumā atsauces uz “Eiropas Savienību” ietver Apvienotās Karalistes teritoriju attiecībā uz Ziemeļīriju.”;"

*1

| b) | trešo un ceturto daļu aizstāj ar šādu: | “Turpmāk minētās preces ES drīkst ievest tad, ja tās atbilst 1.–5. punktā norādītajiem nosacījumiem un svara ierobežojumiem.”; |
| --- | --- | --- |

b)

trešo un ceturto daļu aizstāj ar šādu:

“Turpmāk minētās preces ES drīkst ievest tad, ja tās atbilst 1.–5. punktā norādītajiem nosacījumiem un svara ierobežojumiem.”;

| c) | pielikuma 3. punktā “Lolojumdzīvnieku barība, kas vajadzīga ar veselību saistītu iemeslu dēļ” ievadfrāzi aizstāj ar šādu: | “Jūs drīkstat ievest ES vai uz to sūtīt personīgam patēriņam paredzētus lolojumdzīvnieku barības sūtījumus, kas vajadzīgi ar pasažieri pavadošā lolojumdzīvnieka veselību saistītu iemeslu dēļ, tikai ar nosacījumu, ka”; |
| --- | --- | --- |

c)

pielikuma 3. punktā “Lolojumdzīvnieku barība, kas vajadzīga ar veselību saistītu iemeslu dēļ” ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Jūs drīkstat ievest ES vai uz to sūtīt personīgam patēriņam paredzētus lolojumdzīvnieku barības sūtījumus, kas vajadzīgi ar pasažieri pavadošā lolojumdzīvnieka veselību saistītu iemeslu dēļ, tikai ar nosacījumu, ka”;

| d) | pielikuma 7. punktu “Produkti, uz kuriem attiecas atbrīvojums” aizstāj ar šādu: | “No 1.–6. punktā izklāstītajiem noteikumiem ir atbrīvoti šādi produkti ar nosacījumu, ka tie atbilst Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/630 (**) 3. panta 1. punkta prasībām:






  — | konditorejas izstrādājumi (arī saldumi), šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi, kuri satur kakao, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

pielikuma 7. punktu “Produkti, uz kuriem attiecas atbrīvojums” aizstāj ar šādu:

“No 1.–6. punktā izklāstītajiem noteikumiem ir atbrīvoti šādi produkti ar nosacījumu, ka tie atbilst Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/630 (**) 3. panta 1. punkta prasībām:

**

—

konditorejas izstrādājumi (arī saldumi), šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi, kuri satur kakao,

| — | makaronu izstrādājumi, nūdeles un kuskuss, |
| --- | --- |

—

makaronu izstrādājumi, nūdeles un kuskuss,

| — | maize, kūkas, cepumi, vafeles un zīmogvafeles, sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi, |
| --- | --- |

—

maize, kūkas, cepumi, vafeles un zīmogvafeles, sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi,

| — | olīvas ar zivju pildījumu, |
| --- | --- |

—

olīvas ar zivju pildījumu,

| — | kafijas, tējas un mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes, |
| --- | --- |

—

kafijas, tējas un mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes,

| — | grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti, |
| --- | --- |

—

grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti,

| — | galapatērētājam iepakoti zupas buljoni un garšvielas, |
| --- | --- |

—

galapatērētājam iepakoti zupas buljoni un garšvielas,

| — | galapatērētājam iepakoti uztura bagātinātāji, kuri satur pārstrādātus dzīvnieku produktus (arī glikozamīnu, hondroitīnu vai hitozānu), |
| --- | --- |

—

galapatērētājam iepakoti uztura bagātinātāji, kuri satur pārstrādātus dzīvnieku produktus (arī glikozamīnu, hondroitīnu vai hitozānu),

| — | liķieri un uzlijas; |
| --- | --- |

—

liķieri un uzlijas;

(**)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/630 (2021. gada 16. februāris), ar ko attiecībā uz noteiktu kategoriju precēm, kuras atbrīvotas no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 un groza Komisijas Lēmumu 2007/275/EK (OV L 132, 19.4.2021., 17. lpp.).”
  "

**

---

(*1)  Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, šajā pielikumā atsauces uz “Eiropas Savienību” ietver Apvienotās Karalistes teritoriju attiecībā uz Ziemeļīriju.”;

*1

(**)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/630 (2021. gada 16. februāris), ar ko attiecībā uz noteiktu kategoriju precēm, kuras atbrīvotas no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 un groza Komisijas Lēmumu 2007/275/EK (OV L 132, 19.4.2021., 17. lpp.).”
  ”

**

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/160 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/160

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2090

(2021. gada 25. novembris),

ar ko liedz atļauju titāna dioksīdu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību. Minētās regulas 10. pants paredz, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību. Minētās regulas 10. pants paredz, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti.

| (2) | Direktīva 70/524/EEK titāna dioksīdu bez termiņa ierobežojuma atļāva lietot par krāsojošu piedevu (krāsvielas, ko Kopienas noteikumi atļauj izmantot par pārtikas krāsvielām) kaķu un suņu barībā. Ar noteiktiem nosacījumiem direktīva to bez termiņa ierobežojuma atļāva lietot (arī) visu sugu dzīvnieku barībā, izņemot kaķus un suņus. Pēc tam minētā piedeva saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu kā esošs barības līdzeklis tika ierakstīta Lopbarības piedevu reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 70/524/EEK titāna dioksīdu bez termiņa ierobežojuma atļāva lietot par krāsojošu piedevu (krāsvielas, ko Kopienas noteikumi atļauj izmantot par pārtikas krāsvielām) kaķu un suņu barībā. Ar noteiktiem nosacījumiem direktīva to bez termiņa ierobežojuma atļāva lietot (arī) visu sugu dzīvnieku barībā, izņemot kaķus un suņus. Pēc tam minētā piedeva saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu kā esošs barības līdzeklis tika ierakstīta Lopbarības piedevu reģistrā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu ir iesniegts pieteikums titāna dioksīdu kā visu sugu dzīvnieku barības piedevu izvērtēt atkārtoti. Pieteikuma iesniedzējs ir lūdzis šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “organoleptiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “krāsvielas: vielas, kas barībai piedod krāsu vai to atjauno”. Šim pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu ir iesniegts pieteikums titāna dioksīdu kā visu sugu dzīvnieku barības piedevu izvērtēt atkārtoti. Pieteikuma iesniedzējs ir lūdzis šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “organoleptiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “krāsvielas: vielas, kas barībai piedod krāsu vai to atjauno”. Šim pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 5. maija atzinumā (3) norādīja, ka secinājumus par titāna dioksīda drošumu mērķsugām, patērētājiem un videi izdarīt nespēj, jo attiecībā uz tā izmantošanu par barības piedevu trūkst konkrētu datu; ņemot vērā, ka nav iespējams izslēgt titāna dioksīda daļiņu genotoksicitāti, par šīs piedevas drošumu mērķsugām (jo īpaši ilgdzīvojošiem dzīvniekiem un reproduktīviem dzīvniekiem), patērētājiem un lietotājiem todas potenciālas bažas. Titāna dioksīdam veltītu pētījumu nav, tāpēc Iestāde nevarēja izdarīt novērtējošus secinājumus par šīs piedevas ietekmi uz acīm un ādu. Iestāde arī norādīja, ka strādājošiem ieelpots titāna dioksīds ir kancerogēnisks un ka nav iespējams izslēgt titāna dioksīda daļiņu genotoksicitāti, tāpēc par lietotājiem, kuri ar šo piedevu rīkojas, būtu jāuzskata, ka arī tas rada bažas. Iestāde arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par analīzes metodi, pēc kuras šo barības piedevu analizē barībā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 5. maija atzinumā (3) norādīja, ka secinājumus par titāna dioksīda drošumu mērķsugām, patērētājiem un videi izdarīt nespēj, jo attiecībā uz tā izmantošanu par barības piedevu trūkst konkrētu datu; ņemot vērā, ka nav iespējams izslēgt titāna dioksīda daļiņu genotoksicitāti, par šīs piedevas drošumu mērķsugām (jo īpaši ilgdzīvojošiem dzīvniekiem un reproduktīviem dzīvniekiem), patērētājiem un lietotājiem todas potenciālas bažas. Titāna dioksīdam veltītu pētījumu nav, tāpēc Iestāde nevarēja izdarīt novērtējošus secinājumus par šīs piedevas ietekmi uz acīm un ādu. Iestāde arī norādīja, ka strādājošiem ieelpots titāna dioksīds ir kancerogēnisks un ka nav iespējams izslēgt titāna dioksīda daļiņu genotoksicitāti, tāpēc par lietotājiem, kuri ar šo piedevu rīkojas, būtu jāuzskata, ka arī tas rada bažas. Iestāde arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par analīzes metodi, pēc kuras šo barības piedevu analizē barībā.

| (5) | Tādējādi Iestādes 2021. gada 5. maija atzinums liecina: tas, ka par barības piedevu funkcionālajā grupā “krāsvielas: vielas, kas barībai piedod krāsu vai to atjauno” lietots titāna dioksīds nelabvēlīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi, nav konstatēts. |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi Iestādes 2021. gada 5. maija atzinums liecina: tas, ka par barības piedevu funkcionālajā grupā “krāsvielas: vielas, kas barībai piedod krāsu vai to atjauno” lietots titāna dioksīds nelabvēlīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi, nav konstatēts.

| (6) | Tātad titāna dioksīda novērtējums liecina: Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi nav izpildīti, proti, titāna dioksīda kā tādas barības piedevas, kas ietilpst funkcionālajā grupā “krāsvielas: vielas, kas barībai piedod krāsu vai to atjauno”, atļauja būtu jāliedz. |
| --- | --- |

(6)

Tātad titāna dioksīda novērtējums liecina: Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi nav izpildīti, proti, titāna dioksīda kā tādas barības piedevas, kas ietilpst funkcionālajā grupā “krāsvielas: vielas, kas barībai piedod krāsu vai to atjauno”, atļauja būtu jāliedz.

| (7) | Tāpēc barības piedeva titāna dioksīds un to saturoša barība iespējami drīz būtu jāizņem no tirgus. Tomēr šo līdzekļu pašreizējo krājumu izņemšanai no tirgus būtu jāatvēlē zināms periods, lai operatori izņemšanas pienākumu varētu pienācīgi izpildīt. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc barības piedeva titāna dioksīds un to saturoša barība iespējami drīz būtu jāizņem no tirgus. Tomēr šo līdzekļu pašreizējo krājumu izņemšanai no tirgus būtu jāatvēlē zināms periods, lai operatori izņemšanas pienākumu varētu pienācīgi izpildīt.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļaujas liegšana

Titāna dioksīdam (E 171) kā dzīvnieku barības piedevai, kura ietilpst funkcionālajā grupā “krāsvielas: vielas, kas barībai piedod krāsu vai to atjauno”, atļauju liedz.

2. pants

Izņemšana no tirgus

1.   Esošos 1. pantā minētās piedevas un to saturošu premiksu krājumus no tirgus izņem līdz 2022. gada 20. martam.

2.   Tādas barības sastāvdaļas un barības maisījumus, kuri, izmantojot 1. punktā minēto piedevu vai premiksus, ražoti pirms 2022. gada 20. marta, no tirgus izņem līdz 2022. gada 20. jūnijam.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 25. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Padomes Direktīva 70/524/EEK (1970. gada 23. novembris) par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

2

(3)  
  EFSA Journal 2021;19(6):6630.

3

EFSA Journal

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/162 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/162

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2091

(2021. gada 26. novembris)

par apropriāciju, kas pārnestas no 2021. finanšu gada, atlīdzināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (2013. gada 17. decembris) (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 26. panta 6. punktu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (2) 12. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu apropriācijas, par kurām nav uzņemtas saistības un kuras attiecas uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 4. panta 1. punktā minētajām darbībām, kuras finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Šāda pārnešana nedrīkst pārsniegt 2 % no sākotnējām Eiropas Parlamenta un Padomes nobalsotajām apropriācijām un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (3) 8. pantā minēto tiešo maksājumu korekcijas summu, kas piemērota iepriekšējā finanšu gadā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (2) 12. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu apropriācijas, par kurām nav uzņemtas saistības un kuras attiecas uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 4. panta 1. punktā minētajām darbībām, kuras finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Šāda pārnešana nedrīkst pārsniegt 2 % no sākotnējām Eiropas Parlamenta un Padomes nobalsotajām apropriācijām un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (3) 8. pantā minēto tiešo maksājumu korekcijas summu, kas piemērota iepriekšējā finanšu gadā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktu, atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 2. punkta trešās daļas, dalībvalstīm šādi pārnestās apropriācijas, kas minētas Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā, ir jāatlīdzina galīgajiem saņēmējiem, uz kuriem finanšu gadā, uz ko apropriācijas tiek pārnestas, attiecas korekcijas likme. Minētā atlīdzināšana attiecas tikai uz galīgajiem saņēmējiem tajās dalībvalstīs, kurās iepriekšējā finanšu gadā tika piemērota finanšu disciplīna (4). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktu, atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 2. punkta trešās daļas, dalībvalstīm šādi pārnestās apropriācijas, kas minētas Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā, ir jāatlīdzina galīgajiem saņēmējiem, uz kuriem finanšu gadā, uz ko apropriācijas tiek pārnestas, attiecas korekcijas likme. Minētā atlīdzināšana attiecas tikai uz galīgajiem saņēmējiem tajās dalībvalstīs, kurās iepriekšējā finanšu gadā tika piemērota finanšu disciplīna (4).

| (3) | Nosakot atlīdzināmo pārnesto apropriāciju summu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 7. punktu ir jāņem vērā minētās regulas 25. pantā noteiktās summas, kuras paredzētas rezervei krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē un kuras līdz finanšu gada beigām krīzes pasākumiem nav izmantotas. |
| --- | --- |

(3)

Nosakot atlīdzināmo pārnesto apropriāciju summu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 7. punktu ir jāņem vērā minētās regulas 25. pantā noteiktās summas, kuras paredzētas rezervei krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē un kuras līdz finanšu gada beigām krīzes pasākumiem nav izmantotas.

| (4) | Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/1801 (5) 1. panta 1. punktu, lai izveidotu rezervi krīzes situācijām un ievērotu Regulas (ES) Nr. 1306/2013 16. pantā minētos gada maksimālos apjomus, tiešajiem maksājumiem attiecībā uz 2020. kalendāro gadu piemēro finanšu disciplīnu. 2021. finanšu gadā rezerve krīzes situācijām nav pieprasīta. Turklāt, pamatojoties uz 2021. gada ELGF apropriāciju izpildi dalītās pārvaldības ietvaros laikposmā no 2020. gada 16. oktobra līdz 2021. gada 15. oktobrim un provizorisko izpildi tiešās pārvaldības ietvaros no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim, papildu apropriācijas, par kurām nav uzņemtas saistības, paliks ELGF 2021. gada budžetā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/1801 (5) 1. panta 1. punktu, lai izveidotu rezervi krīzes situācijām un ievērotu Regulas (ES) Nr. 1306/2013 16. pantā minētos gada maksimālos apjomus, tiešajiem maksājumiem attiecībā uz 2020. kalendāro gadu piemēro finanšu disciplīnu. 2021. finanšu gadā rezerve krīzes situācijām nav pieprasīta. Turklāt, pamatojoties uz 2021. gada ELGF apropriāciju izpildi dalītās pārvaldības ietvaros laikposmā no 2020. gada 16. oktobra līdz 2021. gada 15. oktobrim un provizorisko izpildi tiešās pārvaldības ietvaros no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim, papildu apropriācijas, par kurām nav uzņemtas saistības, paliks ELGF 2021. gada budžetā.

| (5) | Pamatojoties uz dalībvalstu izdevumu deklarācijām par laikposmu no 2020. gada 16. oktobra līdz 2021. gada 15. oktobrim, saistībā ar finanšu disciplīnu dalībvalstu efektīvi piemērotā samazinājuma summa 2021. finanšu gadā ir 879,8 miljoni EUR. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz dalībvalstu izdevumu deklarācijām par laikposmu no 2020. gada 16. oktobra līdz 2021. gada 15. oktobrim, saistībā ar finanšu disciplīnu dalībvalstu efektīvi piemērotā samazinājuma summa 2021. finanšu gadā ir 879,8 miljoni EUR.

| (6) | No šīs 2021. finanšu gadā piemērotās finanšu disciplīnas summas neizmantotās apropriācijas 686,4 miljonu EUR apmērā, kas nepārsniedz 2 % no sākotnējām apropriācijām, kuras saistītas ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 4. panta 1. punktā minētajām darbībām, var pārnest uz 2022. finanšu gadu pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(6)

No šīs 2021. finanšu gadā piemērotās finanšu disciplīnas summas neizmantotās apropriācijas 686,4 miljonu EUR apmērā, kas nepārsniedz 2 % no sākotnējām apropriācijām, kuras saistītas ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 4. panta 1. punktā minētajām darbībām, var pārnest uz 2022. finanšu gadu pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 3. punktu.

| (7) | Lai nodrošinātu to, ka neizmantoto apropriāciju summas, kas finanšu disciplīnas piemērošanas rezultātā tiek atlīdzinātas galīgajiem saņēmējiem, ir samērīgas ar finanšu disciplīnas korekcijas summu, ir lietderīgi Komisijai noteikt summas, kas dalībvalstīm pieejamas atlīdzināšanai. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu to, ka neizmantoto apropriāciju summas, kas finanšu disciplīnas piemērošanas rezultātā tiek atlīdzinātas galīgajiem saņēmējiem, ir samērīgas ar finanšu disciplīnas korekcijas summu, ir lietderīgi Komisijai noteikt summas, kas dalībvalstīm pieejamas atlīdzināšanai.

| (8) | Lai izvairītos no tā, ka dalībvalstis minēto atlīdzinājumu saņemšanai ir spiestas veikt papildu maksājumu, šī regula jāpiemēro no 2021. gada 1. decembra. Tādējādi ar šo regulu noteiktās summas ir galīgas un, neskarot samazinājumus, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. pantu, tās piemēro visām citām korekcijām, kas ņemtas vērā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1306/2013 18. panta 3. punktam pieņemtajā lēmumā par mēneša maksājumiem attiecībā uz dalībvalstu maksājumu aģentūru veiktajiem izdevumiem par 2021. gada oktobri, un visiem atskaitījumiem un papildu maksājumiem, kas jāveic saskaņā ar minētās regulas 18. panta 4. punktu, vai visiem lēmumiem, ko pieņems saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

(8)

Lai izvairītos no tā, ka dalībvalstis minēto atlīdzinājumu saņemšanai ir spiestas veikt papildu maksājumu, šī regula jāpiemēro no 2021. gada 1. decembra. Tādējādi ar šo regulu noteiktās summas ir galīgas un, neskarot samazinājumus, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. pantu, tās piemēro visām citām korekcijām, kas ņemtas vērā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1306/2013 18. panta 3. punktam pieņemtajā lēmumā par mēneša maksājumiem attiecībā uz dalībvalstu maksājumu aģentūru veiktajiem izdevumiem par 2021. gada oktobri, un visiem atskaitījumiem un papildu maksājumiem, kas jāveic saskaņā ar minētās regulas 18. panta 4. punktu, vai visiem lēmumiem, ko pieņems saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 2. punkta ievadfrāzi apropriācijas, par kurām nav uzņemtas saistības, drīkst pārnest vienīgi uz nākamo finanšu gadu. Tāpēc ir lietderīgi, ka dalībvalstu izdevumu atbilstības datumus saistībā ar atlīdzināšanu, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktu, Komisija nosaka, ņemot vērā lauksaimniecības finanšu gadu, kas definēts minētās regulas 39. pantā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 2. punkta ievadfrāzi apropriācijas, par kurām nav uzņemtas saistības, drīkst pārnest vienīgi uz nākamo finanšu gadu. Tāpēc ir lietderīgi, ka dalībvalstu izdevumu atbilstības datumus saistībā ar atlīdzināšanu, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktu, Komisija nosaka, ņemot vērā lauksaimniecības finanšu gadu, kas definēts minētās regulas 39. pantā.

| (10) | Lai ņemtu vērā īso laiku, kas paziņojumu par dalībvalstu īstenoto 2021. gada ELGF apropriāciju izpildi dalītās pārvaldības ietvaros laikposmā no 2020. gada 16. oktobra līdz 2021. gada 15. oktobrim šķir no 2021. gada 1. decembra, kad jāsāk piemērot šo regulu, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(10)

Lai ņemtu vērā īso laiku, kas paziņojumu par dalībvalstu īstenoto 2021. gada ELGF apropriāciju izpildi dalītās pārvaldības ietvaros laikposmā no 2020. gada 16. oktobra līdz 2021. gada 15. oktobrim šķir no 2021. gada 1. decembra, kad jāsāk piemērot šo regulu, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apropriāciju summas, kas no 2021. finanšu gada tiks pārnestas saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu un 12. panta 2. punkta trešo daļu un kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktu dalībvalstīm ir darītas pieejamas izdevumu atlīdzināšanai galīgajiem saņēmējiem, uz kuriem 2022. finanšu gadā attiecas korekcijas likme, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

Uz summām, kas tiks pārnestas, attiecas lēmums par pārnešanu, kuru Komisija pieņem saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 3. punktu.

2. pants

Par dalībvalstu izdevumiem saistībā ar pārnesto apropriāciju atlīdzināšanu Savienības finansējumu var saņemt tikai tad, ja attiecīgās summas saņēmējiem ir izmaksātas pirms 2022. gada 16. oktobra.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 26. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1307/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

3

(4)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 8. panta 2. punktu finanšu disciplīnu 2021. finanšu gadā nepiemēro Horvātijai.

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1801 (2020. gada 30. novembris), ar ko attiecībā uz 2020. kalendāro gadu pielāgo tiešo maksājumu korekcijas likmi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1306/2013 (OV L 402, 1.12.2020., 49. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Pārnesto apropriāciju summas, kas pieejamas atlīdzināšanai

| (summas EUR) |
| --- |
| Beļģija | 10 148 502 |
| Bulgārija | 17 260 226 |
| Čehija | 18 592 308 |
| Dānija | 16 896 943 |
| Vācija | 93 879 410 |
| Igaunija | 3 367 730 |
| Īrija | 21 755 772 |
| Grieķija | 27 014 459 |
| Spānija | 93 988 531 |
| Francija | 140 942 719 |
| Itālija | 59 291 647 |
| Kipra | 566 767 |
| Latvija | 5 308 382 |
| Lietuva | 8 354 220 |
| Luksemburga | 716 220 |
| Ungārija | 24 904 327 |
| Malta | 60 357 |
| Nīderlande | 13 043 131 |
| Austrija | 11 588 177 |
| Polija | 43 034 502 |
| Portugāle | 12 813 987 |
| Rumānija | 29 917 025 |
| Slovēnija | 1 503 290 |
| Slovākija | 8 375 694 |
| Somija | 9 928 403 |
| Zviedrija | 13 184 745 |

(summas EUR)

Beļģija

10 148 502

Bulgārija

17 260 226

Čehija

18 592 308

Dānija

16 896 943

Vācija

93 879 410

Igaunija

3 367 730

Īrija

21 755 772

Grieķija

27 014 459

Spānija

93 988 531

Francija

140 942 719

Itālija

59 291 647

Kipra

566 767

Latvija

5 308 382

Lietuva

8 354 220

Luksemburga

716 220

Ungārija

24 904 327

Malta

60 357

Nīderlande

13 043 131

Austrija

11 588 177

Polija

43 034 502

Portugāle

12 813 987

Rumānija

29 917 025

Slovēnija

1 503 290

Slovākija

8 375 694

Somija

9 928 403

Zviedrija

13 184 745

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/166 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/166

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2092

(2021. gada 29. novembris)

par atļauju kālija diformiātu lietot par barības piedevu nobarojamām cūkām un atšķirtiem sivēniem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums uz atļauju lietot kālija diformiātu. Minētajam pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums uz atļauju lietot kālija diformiātu. Minētajam pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikumā lūgts atļaut kālija diformiātu lietot par barības piedevu nobarojamām cūkām un atšķirtiem sivēniem; šo piedevu paredzēts klasificēt kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikumā lūgts atļaut kālija diformiātu lietot par barības piedevu nobarojamām cūkām un atšķirtiem sivēniem; šo piedevu paredzēts klasificēt kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 5. maija (2) atzinumā secināja, ka, ievērojot ierosinātos izmantošanas nosacījumus, kālija diformiāts kaitīgi neietekmē ne dzīvnieku veselību, ne patērētāja drošību, ne vidi. Tā arī secināja, ka viela nerada bažas par ietekmi uz elpošanas sistēmu un ādu, taču tā ir acu kairinātājs. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Iestāde secināja, ka šī piedeva var būt iedarbīga tehnoloģiskā barības piedeva. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodēm. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 5. maija (2) atzinumā secināja, ka, ievērojot ierosinātos izmantošanas nosacījumus, kālija diformiāts kaitīgi neietekmē ne dzīvnieku veselību, ne patērētāja drošību, ne vidi. Tā arī secināja, ka viela nerada bažas par ietekmi uz elpošanas sistēmu un ādu, taču tā ir acu kairinātājs. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Iestāde secināja, ka šī piedeva var būt iedarbīga tehnoloģiskā barības piedeva. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodēm.

| (5) | Kālija diformiāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ minēto vielu būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Kālija diformiāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ minēto vielu būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā specificēto vielu, kas pieder pie barības piedevu kategorijas “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālās grupas “skābuma regulatori”, ir atļauts izmantot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021, 19(5):6617.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: tehnoloģiskās piedevas


  Funkcionālā grupa: “skābuma regulatori” |
| 1j001 | Kālija diformiāts | Piedevas sastāvs

  Kālija diformiāts ≥ 98 % | Nobarojamās cūkas
  Atšķirti sivēni | – | – | 6 000 | 1. | Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus. |

Piedevas identifikācijas numurs

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: tehnoloģiskās piedevas

Funkcionālā grupa: “skābuma regulatori”

1j001

Kālija diformiāts

Piedevas sastāvs

Kālija diformiāts ≥ 98 %

Nobarojamās cūkas

Atšķirti sivēni

–

–

6 000

1.

Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus.

| 2. | Neatkarīgi no tā, vai kālija diformiātu par skābuma regulētāju izmanto vienu pašu vai kopā ar citiem kālija diformiāta avotiem, maksimālais kālija diformiāta saturs ir 6 000  mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %. |
| --- | --- |

2.

Neatkarīgi no tā, vai kālija diformiātu par skābuma regulētāju izmanto vienu pašu vai kopā ar citiem kālija diformiāta avotiem, maksimālais kālija diformiāta saturs ir 6 000  mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %.

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no tās lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp acu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no tās lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp acu aizsarglīdzekļus.

2031. gada 20. decembris

Aktīvās vielas raksturojums

Kālija diformiāts

CAS numurs: 20642-05-1

Einecs numurs: 243-934-6

C2H3O4K

Analītiskā metode
   (1)

Kālija diformiāta noteikšanai (izteikts kā kopējā skudrskābe) barības piedevā, premiksos un barībā:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar XXX (IC-CD) – EN 17294; |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar XXX (IC-CD) – EN 17294;

Kālija noteikšanai barības piedevā:

| — | atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869 vai |
| --- | --- |

—

atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869 vai

| — | induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN15510 |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN15510

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/169 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/169

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2093

(2021. gada 29. novembris)

par atļauju dinātrija 5′-guanilātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju lietot dinātrija 5′-guanilātu. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju lietot dinātrija 5′-guanilātu. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju dinātrija 5′-guanilātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem, un to paredzēts klasificēt kategorijā “organoleptiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “aromatizējošas sastāvdaļas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju dinātrija 5′-guanilātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem, un to paredzēts klasificēt kategorijā “organoleptiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “aromatizējošas sastāvdaļas”.

| (4) | Pieteikuma iesniedzējs lūdza atļauju dinātrija 5′-guanilātu lietot arī dzirdināmajā ūdenī. Tomēr Regula (EK) Nr. 1831/2003 neļauj “aromatizējošas sastāvdaļas” izmantot dzirdināmajā ūdenī. Tāpēc dinātrija 5′-guanilātu nebūtu jāatļauj izmantot dzirdināmajā ūdenī. |
| --- | --- |

(4)

Pieteikuma iesniedzējs lūdza atļauju dinātrija 5′-guanilātu lietot arī dzirdināmajā ūdenī. Tomēr Regula (EK) Nr. 1831/2003 neļauj “aromatizējošas sastāvdaļas” izmantot dzirdināmajā ūdenī. Tāpēc dinātrija 5′-guanilātu nebūtu jāatļauj izmantot dzirdināmajā ūdenī.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 5. maija atzinumā (2) secināja, ka, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus, dinātrija 5′-guanilāts kaitīgi neietekmē nedz dzīvnieku veselību, nedz cilvēku veselību vai vidi. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 5. maija atzinumā (2) secināja, ka, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus, dinātrija 5′-guanilāts kaitīgi neietekmē nedz dzīvnieku veselību, nedz cilvēku veselību vai vidi.

| (6) | Turklāt Iestāde secināja, ka dinātrija 5′-guanilāts ir efektīvs barības aromatizētājs. Iestāde arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodēm. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt Iestāde secināja, ka dinātrija 5′-guanilāts ir efektīvs barības aromatizētājs. Iestāde arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodēm.

| (7) | Dinātrija 5′-guanilāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo vielu būtu jāļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Dinātrija 5′-guanilāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo vielu būtu jāļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (8) | Lai panāktu labāku kontroli, būtu jānosaka ierobežojumi un nosacījumi. Konkrētāk, uz barības piedevu etiķetes būtu jānorāda ieteicamais saturs. Ja šāds saturs ir pārsniegts, uz premiksu etiķetes būtu jānorāda konkrēta informācija. |
| --- | --- |

(8)

Lai panāktu labāku kontroli, būtu jānosaka ierobežojumi un nosacījumi. Konkrētāk, uz barības piedevu etiķetes būtu jānorāda ieteicamais saturs. Ja šāds saturs ir pārsniegts, uz premiksu etiķetes būtu jānorāda konkrēta informācija.

| (9) | Lai gan dinātrija 5′-guanilātu nav atļauts izmantot par dzirdināšanas ūdens aromatizētāju, tas neizslēdz iespēju to lietot barības maisījumā, ko izbaro iejauktu ūdenī. |
| --- | --- |

(9)

Lai gan dinātrija 5′-guanilātu nav atļauts izmantot par dzirdināšanas ūdens aromatizētāju, tas neizslēdz iespēju to lietot barības maisījumā, ko izbaro iejauktu ūdenī.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā specificēto vielu, kas pieder pie piedevu kategorijas “organoleptiskās piedevas” un funkcionālās grupas “aromatizējošas sastāvdaļas”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(6):6619.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktīvās vielas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: organoleptiskās piedevas


  Funkcionālā grupa: aromatizējoši savienojumi |
| 2b627i | — | Dinātrija 5′-guanilāts | Piedevas sastāvs

  Dinātrija 5′-guanilāts (GMP)
  Pulveris

  Aktīvās vielas raksturojums

  Dinātrija 5′-guanilāts (hidratētā formā), kas iegūts ar Corynebacterium stationis KCCM 10530 un Escherichia coli K-12 KFCC 11067.
  Iegūts fermentācijas procesā
  Tīrība: vismaz 97 %
  Ķīmiskā formula:
  C10H12N5Na2O8P

  CAS numurs: 5550-12-9

  Einecs numurs: 226-914-1

  Analītiskā metode
   (1)

  Dinātrija 5′-guanilāta (GMP) noteikšanai barības piedevā:






  — | FAO JECFA monogrāfija “dinātrija 5′-guanilāts” |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg aktīvās vielas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: organoleptiskās piedevas

Funkcionālā grupa: aromatizējoši savienojumi

2b627i

—

Dinātrija 5′-guanilāts

Piedevas sastāvs

Dinātrija 5′-guanilāts (GMP)

Pulveris

Aktīvās vielas raksturojums

Dinātrija 5′-guanilāts (hidratētā formā), kas iegūts ar Corynebacterium stationis KCCM 10530 un Escherichia coli K-12 KFCC 11067.

Iegūts fermentācijas procesā

Tīrība: vismaz 97 %

Ķīmiskā formula:

C10H12N5Na2O8P

CAS numurs: 5550-12-9

Einecs numurs: 226-914-1

Analītiskā metode
   (1)

Dinātrija 5′-guanilāta (GMP) noteikšanai barības piedevā:

—

FAO JECFA monogrāfija “dinātrija 5′-guanilāts”

Dinātrija 5′-guanilāta (GMP) noteikšanai barības piedevā, barību aromatizējošos premiksos un ūdenī:

| — | augsti efektīvā šķidruma hromatogrāfija kopā ar UV detektēšanu (HPLC-UV). |
| --- | --- |

—

augsti efektīvā šķidruma hromatogrāfija kopā ar UV detektēšanu (HPLC-UV).

Visu sugu dzīvnieki

—

—

—

| 1. | Barībā piedevu iekļauj premiksa veidā. |
| --- | --- |

1.

Barībā piedevu iekļauj premiksa veidā.

| 2. | Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret karstumapstrādi. |
| --- | --- |

2.

Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret karstumapstrādi.

| 3. | Uz piedevas marķējuma jābūt šādai norādei:
  “Ieteicamais maksimālais aktīvās vielas saturs atsevišķi vai kombinācijā ar citiem ribonukleotīdiem tādā pašā daudzumā uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %: 50 mg”. |
| --- | --- |

3.

Uz piedevas marķējuma jābūt šādai norādei:

“Ieteicamais maksimālais aktīvās vielas saturs atsevišķi vai kombinācijā ar citiem ribonukleotīdiem tādā pašā daudzumā uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %: 50 mg”.

| 4. | Ja, lietojot piedevu saskaņā ar premiksa etiķetē norādīto lietošanas daudzumu, tiek pārsniegts 3. punktā norādītais aktīvās vielas daudzums kompleksajā barībā, premiksa etiķetē norāda aktīvās vielas funkcionālo grupu, identifikācijas numuru, tās nosaukumu un pievienoto daudzumu. |
| --- | --- |

4.

Ja, lietojot piedevu saskaņā ar premiksa etiķetē norādīto lietošanas daudzumu, tiek pārsniegts 3. punktā norādītais aktīvās vielas daudzums kompleksajā barībā, premiksa etiķetē norāda aktīvās vielas funkcionālo grupu, identifikācijas numuru, tās nosaukumu un pievienoto daudzumu.

2031. gada 20. decembris

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/173 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/173

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2094

(2021. gada 29. novembris)

par atļauju dekokvinātu (Deccox un Avi-Deccox 60G) izmantot par barības piedevu gaļas cāļiem (atļaujas turētājs Zoetis Belgium SA) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1289/2004

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti.

| (2) | Dekokvinātu ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1289/2004 (3) atļāva desmit gadus izmantot par barības piedevu gaļas cāļiem saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK. Pēc tam minētā piedeva saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu kā esošs barības līdzeklis tika ierakstīta Lopbarības piedevu reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Dekokvinātu ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1289/2004 (3) atļāva desmit gadus izmantot par barības piedevu gaļas cāļiem saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK. Pēc tam minētā piedeva saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu kā esošs barības līdzeklis tika ierakstīta Lopbarības piedevu reģistrā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti izvērtēt vielu dekokvinātu kā barības piedevu gaļas cāļiem. Pieteikuma iesniedzējs lūdza minēto piedevu klasificēt piedevu kategorijā “kokcidiostati un histomonostati”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti izvērtēt vielu dekokvinātu kā barības piedevu gaļas cāļiem. Pieteikuma iesniedzējs lūdza minēto piedevu klasificēt piedevu kategorijā “kokcidiostati un histomonostati”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu tika iesniegts pieteikums mainīt piedevas dekokvināta (Deccox) kā gaļas cāļu barības piedevas sastāvu, konkrēti, augu komponentus aizstāt ar minerālvielām. Pieteikuma iesniedzējs lūdza tirgū saglabāt abus piedevas sastāvus. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu tika iesniegts pieteikums mainīt piedevas dekokvināta (Deccox) kā gaļas cāļu barības piedevas sastāvu, konkrēti, augu komponentus aizstāt ar minerālvielām. Pieteikuma iesniedzējs lūdza tirgū saglabāt abus piedevas sastāvus. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2014. gada 30. oktobra (4), 2018. gada 29. novembra (5) un 2021. gada 28. janvāra (6) atzinumā secināja, ka, ievērojot piedāvātos lietošanas noteikumus, viela dekokvināts nelabvēlīgi neietekmē nedz dzīvnieku veselību, nedz patērētāju drošību vai vidi un ka šī viela iedarbīgi novērš kokcidiozi. Tika arī secināts, ka patērētāju drošības garantēšanai nav nepieciešams noteikt zāļu izdalīšanās periodu un maksimāli pieļaujamo atlieku līmeni (MAL). Iestāde arī secināja, ka pieprasītā Avi-Deccox 60G nesējvielu un fiziskās formas maiņa neietekmē Deccox nekaitīgumu un spēju kontrolēt kokcidiozi. Tāpēc abas piedevas formas tiek uzskatītas par līdzvērtīgām saistībā ar kokcidiozes kontroli. Iestāde arī secināja, ka būtu vajadzīgs uzraudzības plāns pēc laišanas tirgū, lai uzraudzītu Eimeria spp. rezistenci. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par analīzes metodi, ar kuru šo barības piedevu analizē barībā. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2014. gada 30. oktobra (4), 2018. gada 29. novembra (5) un 2021. gada 28. janvāra (6) atzinumā secināja, ka, ievērojot piedāvātos lietošanas noteikumus, viela dekokvināts nelabvēlīgi neietekmē nedz dzīvnieku veselību, nedz patērētāju drošību vai vidi un ka šī viela iedarbīgi novērš kokcidiozi. Tika arī secināts, ka patērētāju drošības garantēšanai nav nepieciešams noteikt zāļu izdalīšanās periodu un maksimāli pieļaujamo atlieku līmeni (MAL). Iestāde arī secināja, ka pieprasītā Avi-Deccox 60G nesējvielu un fiziskās formas maiņa neietekmē Deccox nekaitīgumu un spēju kontrolēt kokcidiozi. Tāpēc abas piedevas formas tiek uzskatītas par līdzvērtīgām saistībā ar kokcidiozes kontroli. Iestāde arī secināja, ka būtu vajadzīgs uzraudzības plāns pēc laišanas tirgū, lai uzraudzītu Eimeria spp. rezistenci. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par analīzes metodi, ar kuru šo barības piedevu analizē barībā.

| (6) | Vielas dekokvināta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo vielu būtu jāļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumos. |
| --- | --- |

(6)

Vielas dekokvināta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo vielu būtu jāļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumos.

| (7) | Juridiskās noteiktības labad Regula (EK) Nr. 1289/2004 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(7)

Juridiskās noteiktības labad Regula (EK) Nr. 1289/2004 būtu jāatceļ.

| (8) | Nekaitīguma apsvērumi neliek atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(8)

Nekaitīguma apsvērumi neliek atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļauja

Pielikumā minēto vielu dekokvinātu, kuras specifikācijas noteiktas pielikumos un kura iekļauta piedevu kategorijā “kokcidiostati un histomonostati”, ir atļauts izmantot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajos pielikumos izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 1289/2004 atceļ.

3. pants

Pārejas pasākumi

I pielikumā specificēto vielu un šo vielu saturošu barību, kas ražota un marķēta pirms 2022. gada 20. jūnija saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2021. gada 20. decembra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un izmantot, līdz beidzas esošie krājumi.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Padomes Direktīva 70/524/EEK (1970. gada 23. novembris) par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1289/2004 (2004. gada 14. jūlijs) par atļaujas izsniegšanu uz desmit gadiem, lai lopbarībā varētu izmantot piedevu “Deccox ®”, kas ietilpst kokcidiostatu un citu zāļu grupā (OV L 243, 15.7.2004., 15. lpp.).

3

(4)  
  EFSA Journal 2014;12(11):3905.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2019;17(1):5541.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal 2021;19(3):6453.

6

EFSA Journal

---

I PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktīvās vielas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Piedevu kategorija: kokcidiostati un histomonostati |
| 51756i | Zoetis Belgium SA | Dekokvināts
  (Deccox) | Piedevas sastāvs

  Dekokvināts: 60,0 g/kg
  Sojas eļļa: 28,5 g/kg
  Koloidāls silīcija oksīds; 0,6 g/kg
  Kviešu atsijas: q.s. 1 kg

  Aktīvās vielas raksturojums

  Dekokvināts
  C24H35NO5

  Etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīna-3-karboksilāts

  CAS numurs: 18507-89-6
  Saistītie piemaisījumi:
  6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīn-3-karboksilskābe: < 0,5 %
  metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīna-3-karboksilāts: < 1,0 %
  dietil-4-decikloksi-3-etoksianilīnmetilēnmalonāts (anilīna savienojums): < 0,5 %

  Analītiskā metode
   (1)

  Dekokvināta noteikšanai barības piedevā, premiksos un dzīvnieku barībā:
  apgrieztās fāzes augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar fluorescences detektēšanu (RP-HPLC-FL) – EN 16162 | Gaļas cāļi | | 30 | 40 | 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg aktīvās vielas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Piedevu kategorija: kokcidiostati un histomonostati

51756i

Zoetis Belgium SA

Dekokvināts

(Deccox)

Piedevas sastāvs

Dekokvināts: 60,0 g/kg

Sojas eļļa: 28,5 g/kg

Koloidāls silīcija oksīds; 0,6 g/kg

Kviešu atsijas: q.s. 1 kg

Aktīvās vielas raksturojums

Dekokvināts

C24H35NO5

Etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīna-3-karboksilāts

CAS numurs: 18507-89-6

Saistītie piemaisījumi:

6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīn-3-karboksilskābe: < 0,5 %

metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīna-3-karboksilāts: < 1,0 %

dietil-4-decikloksi-3-etoksianilīnmetilēnmalonāts (anilīna savienojums): < 0,5 %

Analītiskā metode
   (1)

Dekokvināta noteikšanai barības piedevā, premiksos un dzīvnieku barībā:

apgrieztās fāzes augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar fluorescences detektēšanu (RP-HPLC-FL) – EN 16162

Gaļas cāļi

30

40

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi.

| 2. | Piedevu barības maisījumā iekļauj premiksa veidā. |
| --- | --- |

2.

Piedevu barības maisījumā iekļauj premiksa veidā.

| 3. | Piedevu nedrīkst jaukt ar citiem kokcidiostatiem. |
| --- | --- |

3.

Piedevu nedrīkst jaukt ar citiem kokcidiostatiem.

| 4. | Atļaujas turētājs pilda pēctirgus uzraudzības programmas attiecībā uz: rezistenci pret baktērijām un Eimeria spp. |
| --- | --- |

4.

Atļaujas turētājs pilda pēctirgus uzraudzības programmas attiecībā uz: rezistenci pret baktērijām un Eimeria spp.

| 5. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus. |
| --- | --- |

5.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus.

20.12.2031.

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

II PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktīvās vielas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Piedevu kategorija: kokcidiostati un histomonostati |
| 51756ii | Zoetis Belgium SA | Dekokvināts
  (Avi-Deccox 60G) | Piedevas sastāvs

  Dekokvināts: 60,0 g/kg
  Koloidāls silīcija oksīds; 0,6 g/kg
  Silīcija dioksīds: 4,0 g/kg
  Karboksimetilcelulozes nātrijs: 30,0 g/kg
  Kalcija sulfāta dihidrāts: q.s. līdz 1 000,0  g

  Aktīvās vielas raksturojums

  Dekokvināts
  C24H35NO5

  Etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīna-3-karboksilāts

  CAS numurs: 18507-89-6
  Saistītie piemaisījumi:
  6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīn-3-karboksilskābe: < 0,5 %
  metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīna-3-karboksilāts: < 1,0 %
  dietil-4-decikloksi-3-etoksianilīnmetilēnmalonāts (anilīna savienojums):< 0,5 %

  Analītiskā metode
   (1)

  Dekokvināta noteikšanai barības piedevā, premiksos un dzīvnieku barībā:






  — | apgrieztās fāzes augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar fluorescences detektēšanu (RP-HPLC-FL) – EN 16162 |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg aktīvās vielas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Piedevu kategorija: kokcidiostati un histomonostati

51756ii

Zoetis Belgium SA

Dekokvināts

(Avi-Deccox 60G)

Piedevas sastāvs

Dekokvināts: 60,0 g/kg

Koloidāls silīcija oksīds; 0,6 g/kg

Silīcija dioksīds: 4,0 g/kg

Karboksimetilcelulozes nātrijs: 30,0 g/kg

Kalcija sulfāta dihidrāts: q.s. līdz 1 000,0  g

Aktīvās vielas raksturojums

Dekokvināts

C24H35NO5

Etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīna-3-karboksilāts

CAS numurs: 18507-89-6

Saistītie piemaisījumi:

6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīn-3-karboksilskābe: < 0,5 %

metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksihinolīna-3-karboksilāts: < 1,0 %

dietil-4-decikloksi-3-etoksianilīnmetilēnmalonāts (anilīna savienojums):< 0,5 %

Analītiskā metode
   (1)

Dekokvināta noteikšanai barības piedevā, premiksos un dzīvnieku barībā:

—

apgrieztās fāzes augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar fluorescences detektēšanu (RP-HPLC-FL) – EN 16162

gaļas cāļi

30

40

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi.

| 2. | Piedevu barības maisījumā iekļauj premiksa veidā. |
| --- | --- |

2.

Piedevu barības maisījumā iekļauj premiksa veidā.

| 3. | Piedevu nedrīkst jaukt ar citiem kokcidiostatiem. |
| --- | --- |

3.

Piedevu nedrīkst jaukt ar citiem kokcidiostatiem.

| 4. | Atļaujas turētājs pilda pēctirgus uzraudzības programmas attiecībā uz: rezistenci pret baktērijām un Eimeria spp. |
| --- | --- |

4.

Atļaujas turētājs pilda pēctirgus uzraudzības programmas attiecībā uz: rezistenci pret baktērijām un Eimeria spp.

| 5. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus. |
| --- | --- |

5.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus.

20.12.2031.

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/179 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/179

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2095

(2021. gada 29. novembris)

par atļauju L-lizīna bāzi, L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegti pieteikumi atļaujas saņemšanai attiecībā uz L-lizīna bāzi, L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu. Pieteikumiem pievienotas minētās regulas 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegti pieteikumi atļaujas saņemšanai attiecībā uz L-lizīna bāzi, L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu. Pieteikumiem pievienotas minētās regulas 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikumi attiecas uz atļauju lietot L-lizīna bāzi un L-lizīna monohidrohlorīdu, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, un L-lizīna sulfātu, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem, šo piedevu klasificējot piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”, funkcionālajā grupā “aminoskābes, to sāļi un analogi”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikumi attiecas uz atļauju lietot L-lizīna bāzi un L-lizīna monohidrohlorīdu, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizīna monohidrohlorīdu un L-lizīna sulfātu, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, un L-lizīna sulfātu, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem, šo piedevu klasificējot piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”, funkcionālajā grupā “aminoskābes, to sāļi un analogi”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 17. marta (2)
  , (3) un 2021. gada 23. jūnija (4) atzinumā secināja, ka L-lizīna bāze un L-lizīna monohidrohlorīds, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizīna monohidrohlorīds un L-lizīna sulfāts, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, un L-lizīna sulfāts, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, ierosinātajos lietošanas apstākļos nelabvēlīgi neietekmē dzīvnieku veselību, patērētāju veselību vai vidi. Attiecībā uz L-lizīna sulfātu, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, Iestāde secināja, ka minētā aktīvā viela nav toksiska ieelpojot, nav kairinoša ādai vai acīm un nav ādas sensibilizators. Iestāde norādīja, ka attiecībā uz L-lizīna monohidrohlorīda un L-lizīna sulfāta, kas iegūts no Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, lietotāju drošību tā nevar izslēgt ne ieelpošanas radītu risku, ne to, ka šī aktīvā viela varētu būt kairinoša ādai vai acīm vai ka tā varētu būt ādas sensibilizators. Turklāt Iestāde norādīja, ka L-lizīna bāze, kas iegūta ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, ir bīstama ieelpojot un L-lizīna monohidrohlorīds, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, ir bīstams ieelpojot un viegli kairinošs acīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecībā uz lizīna formām, kas iegūtas ar Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 un ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, būtu jāveic attiecīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, jo īpaši attiecībā uz piedevas lietotājiem. Iestāde turklāt secinājusi, ka visas piedevas ir iedarbīgi aminoskābes L-lizīna avoti visu sugu dzīvniekiem un, lai atgremotāju sugām tās būtu tikpat iedarbīgas kā neatgremotāju sugām, piedevas būtu jāpasargā no noārdīšanās spureklī. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzīgas īpašas prasības veikt pēctirgus uzraudzību. Tā arī verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegtos ziņojumus par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 17. marta (2)
  , (3) un 2021. gada 23. jūnija (4) atzinumā secināja, ka L-lizīna bāze un L-lizīna monohidrohlorīds, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizīna monohidrohlorīds un L-lizīna sulfāts, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, un L-lizīna sulfāts, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, ierosinātajos lietošanas apstākļos nelabvēlīgi neietekmē dzīvnieku veselību, patērētāju veselību vai vidi. Attiecībā uz L-lizīna sulfātu, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, Iestāde secināja, ka minētā aktīvā viela nav toksiska ieelpojot, nav kairinoša ādai vai acīm un nav ādas sensibilizators. Iestāde norādīja, ka attiecībā uz L-lizīna monohidrohlorīda un L-lizīna sulfāta, kas iegūts no Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, lietotāju drošību tā nevar izslēgt ne ieelpošanas radītu risku, ne to, ka šī aktīvā viela varētu būt kairinoša ādai vai acīm vai ka tā varētu būt ādas sensibilizators. Turklāt Iestāde norādīja, ka L-lizīna bāze, kas iegūta ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, ir bīstama ieelpojot un L-lizīna monohidrohlorīds, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, ir bīstams ieelpojot un viegli kairinošs acīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecībā uz lizīna formām, kas iegūtas ar Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 un ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, būtu jāveic attiecīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, jo īpaši attiecībā uz piedevas lietotājiem. Iestāde turklāt secinājusi, ka visas piedevas ir iedarbīgi aminoskābes L-lizīna avoti visu sugu dzīvniekiem un, lai atgremotāju sugām tās būtu tikpat iedarbīgas kā neatgremotāju sugām, piedevas būtu jāpasargā no noārdīšanās spureklī. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzīgas īpašas prasības veikt pēctirgus uzraudzību. Tā arī verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegtos ziņojumus par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | L-lizīna bāzes un L-lizīna monohidrohlorīda, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizīna monohidrohlorīda un L-lizīna sulfāta, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, un L-lizīna sulfāta, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, novērtējumi liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šīs vielas būtu jāatļauj izmantot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

L-lizīna bāzes un L-lizīna monohidrohlorīda, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183, L-lizīna monohidrohlorīda un L-lizīna sulfāta, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595, un L-lizīna sulfāta, kas iegūts ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80227, novērtējumi liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šīs vielas būtu jāatļauj izmantot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā specificētās vielas un preparātus, kas pieder pie piedevu kategorijas “uzturfizioloģiskās piedevas” un funkcionālās grupas “aminoskābes, to sāļi un analogi”, ir atļauts izmantot par dzīvnieku barības piedevām, ievērojot minētajā pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021; 19(4): 6520.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2021; 19(4): 6537.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2021; 19(7): 6706.

4

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| piedevas mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu ir 12 % |
| Kategorija: uzturfizioloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: aminoskābes, to sāļi un analogi |
| 3c320 | — | L-lizīna bāze (šķidra) | Piedevas sastāvs:

  L-lizīna preparāts (ūdens šķīdums), kurā ir vismaz 50 % L-lizīna | Visu sugu dzīvnieki | — | — | — | 1. | Lizīna saturu norāda piedevas marķējumā. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

piedevas mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu ir 12 %

Kategorija: uzturfizioloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: aminoskābes, to sāļi un analogi

3c320

—

L-lizīna bāze (šķidra)

Piedevas sastāvs:

L-lizīna preparāts (ūdens šķīdums), kurā ir vismaz 50 % L-lizīna

Visu sugu dzīvnieki

—

—

—

1.

Lizīna saturu norāda piedevas marķējumā.

| 2. | Piedevu var izbarot arī iejauktu dzirdināšanas ūdenī. |
| --- | --- |

2.

Piedevu var izbarot arī iejauktu dzirdināšanas ūdenī.

| 3. | Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, īpaši dzirdināšanas ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.” |
| --- | --- |

3.

Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, īpaši dzirdināšanas ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.”

| 4. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu potenciālos riskus, ko varētu radīt ieelpošana un saskare ar acīm vai ādu. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, tad piedevu un premiksus lieto, izmantojot attiecīgus individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp ādas, acu un elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

4.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu potenciālos riskus, ko varētu radīt ieelpošana un saskare ar acīm vai ādu. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, tad piedevu un premiksus lieto, izmantojot attiecīgus individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp ādas, acu un elpceļu aizsarglīdzekļus.

20.12.2031.

Aktīvās vielas raksturojums:

L-lizīns, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80183

Ķīmiskā formula: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS numurs: 56-87-1

Analītiskās metodes  (1):

Lizīna kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā un premiksos, kas satur vairāk nekā 10 % lizīna:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Lizīna kvantitatīvai noteikšanai premiksos, barības maisījumos un barības sastāvdaļās:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa).

Lizīna kvantitatīvajai noteikšanai ūdenī:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD); vai |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD); vai

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS).

3c322ii

L-lizīna monohidrohlorīds (tehniski tīrs)

Piedevas sastāvs:

L-lizīna monohidrohlorīda pulveris ar vismaz 78 % L-lizīna un maksimālo mitruma saturu 1,5 %.

Visu sugu dzīvnieki

—

—

—

| 1. | Lizīna saturu norāda piedevas marķējumā. |
| --- | --- |

1.

Lizīna saturu norāda piedevas marķējumā.

| 2. | Piedevu var izbarot arī iejauktu dzirdināšanas ūdenī. |
| --- | --- |

2.

Piedevu var izbarot arī iejauktu dzirdināšanas ūdenī.

| 3. | Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, īpaši dzirdināšanas ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.” |
| --- | --- |

3.

Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, īpaši dzirdināšanas ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.”

| 4. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu potenciālos riskus, ko varētu radīt ieelpošana un saskare ar acīm vai ādu. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, tad piedevu un premiksus lieto, izmantojot attiecīgus individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp ādas, acu un elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

4.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu potenciālos riskus, ko varētu radīt ieelpošana un saskare ar acīm vai ādu. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, tad piedevu un premiksus lieto, izmantojot attiecīgus individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp ādas, acu un elpceļu aizsarglīdzekļus.

20.12.2031.

Aktīvās vielas raksturojums:

L-lizīna monohidrohlorīds, kas iegūts fermentācijā ar

Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 vai Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595

Ķīmiskā formula: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS numurs: 657-27-2

Analītiskās metodes  (1):

L-lizīna monohidrohlorīda noteikšanai barības piedevā:

| — | Food Chemical Codex“L-lysine monohydrochloride monograph” (Pārtikas ķīmisko vielu kodeksa monogrāfija par L-lizīna monohidrohlorīdu). |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex“L-lysine monohydrochloride monograph” (Pārtikas ķīmisko vielu kodeksa monogrāfija par L-lizīna monohidrohlorīdu).

Lizīna kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā un premiksos, kas satur vairāk nekā 10 % lizīna:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Lizīna kvantitatīvai noteikšanai premiksos, barības maisījumos un barības sastāvdaļās:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa).

Lizīna kvantitatīvajai noteikšanai ūdenī:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD); vai |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD); vai

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS).

3c325i

—

L-lizīna sulfāts

Piedevas sastāvs:

Granulēts L-lizīna sulfāta preparāts ar minimālo L-lizīna saturu 52 %, maksimālo sulfāta saturu 24 % un maksimālo mitruma saturu 4 %.

Visu sugu dzīvnieki

—

—

10 000

| 1. | Uz piedevas etiķetes norāda L-lizīna saturu. |
| --- | --- |

1.

Uz piedevas etiķetes norāda L-lizīna saturu.

| 2. | Piedevu var izbarot arī iejauktu dzirdināšanas ūdenī. |
| --- | --- |

2.

Piedevu var izbarot arī iejauktu dzirdināšanas ūdenī.

| 3. | Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, īpaši dzirdināšanas ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.” |
| --- | --- |

3.

Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, īpaši dzirdināšanas ūdenim, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.”

| 4. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu riskus, ko varētu radīt ieelpošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

4.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu riskus, ko varētu radīt ieelpošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus.

20.12.2031.

Aktīvās vielas raksturojums:

L-lizīna sulfāts, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum CCTCCM 2015595

Ķīmiskā formula: C12 H28 N4O4•H2SO4/[NH2-(C H2)4-CH(NH2)-COOH]2SO4

CAS numurs: 60343-69-3

Analītiskās metodes  (1):

Lizīna kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā un premiksos, kas satur vairāk nekā 10 % lizīna:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Sulfāta noteikšanai barības piedevā:

| — | Eiropas Farmakopejas monogrāfija 20301 |
| --- | --- |

—

Eiropas Farmakopejas monogrāfija 20301

Lizīna kvantitatīvai noteikšanai premiksos, barības maisījumos un barības sastāvdaļās:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa).

Lizīna kvantitatīvajai noteikšanai ūdenī:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD).

3c324i

—

L-lizīna sulfāts

Piedevas sastāvs:

Granulēts L-lizīna sulfāta preparāts ar minimālo L-lizīna saturu 52 %, maksimālo sulfāta saturu 24 % un maksimālo mitruma saturu 4 %.

Visu sugu dzīvnieki

—

—

10 000

| 1. | Uz piedevas etiķetes norāda L-lizīna saturu. |
| --- | --- |

1.

Uz piedevas etiķetes norāda L-lizīna saturu.

| 2. | Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.” |
| --- | --- |

2.

Norādes piedevas un premiksu marķējumā: “Pievienojot L-lizīnu, jāņem vērā visas neaizvietojamās un nosacīti neaizvietojamās aminoskābes, lai nepieļautu nesabalansētību.”

20.12.2031.

Aktīvās vielas raksturojums:

L-lizīna sulfāts, kas iegūts fermentācijā ar Corynebacterium glutamicum KCCM 80227

Ķīmiskā formula: C12 H28 N4O4•H2SO4/[NH2-(C H2)4-CH(NH2)-COOH]2SO4

CAS numurs: 60343-69-3

Analītiskās metodes  (1):

Lizīna kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā un premiksos, kas satur vairāk nekā 10 % lizīna:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Sulfāta noteikšanai barības piedevā:

| — | Eiropas Farmakopejas monogrāfija 20301 |
| --- | --- |

—

Eiropas Farmakopejas monogrāfija 20301

Lizīna kvantitatīvai noteikšanai premiksos, barības maisījumos un barības sastāvdaļās:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (III pielikuma F daļa).

Lizīna kvantitatīvajai noteikšanai ūdenī:

| — | jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

jonapmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FLD).

---

(1)  Detalizēta informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas vietnes adresē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/187 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/187

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2096

(2021. gada 29. novembris),

ar ko piešķir atļauju par visu sugu mājputnu, nobarojamu cūku, sivēnu un visu retāk audzētu sugu cūku barības piedevu lietot Trichoderma reesei (CBS 143953) producētu endo-1,4-beta-ksilanāzi (atļaujas turētājs: uzņēmums Danisco (UK) Ltd, ko Savienībā pārstāv uzņēmums Genencor International B.V.)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (1) (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, kurā lūgta atļauja lietot baktērijas Trichoderma reesei (CBS 143953) producētas endo-1,4-beta-ksilanāzes preparātu. Šim pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, kurā lūgta atļauja lietot baktērijas Trichoderma reesei (CBS 143953) producētas endo-1,4-beta-ksilanāzes preparātu. Šim pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Minētais pieteikums attiecas uz atļauju Trichoderma reesei (CBS 143953) producētas endo-1,4-beta-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) preparātu lietot par visu sugu mājputnu, nobarojamu cūku, sivēnu un visu retāk audzētu sugu cūku barības piedevu, to klasificējot zootehnisko piedevu kategorijas funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”. |
| --- | --- |

(3)

Minētais pieteikums attiecas uz atļauju Trichoderma reesei (CBS 143953) producētas endo-1,4-beta-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) preparātu lietot par visu sugu mājputnu, nobarojamu cūku, sivēnu un visu retāk audzētu sugu cūku barības piedevu, to klasificējot zootehnisko piedevu kategorijas funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 17. marta atzinumā (2) secināja, ka, ievērojot piedāvātos lietošanas nosacījumus, baktērijas Trichoderma reesei (CBS 143953) producētas endo-1,4-beta-ksilanāzes preparāts kā barības piedeva visu sugu mājputniem, nobarojamām cūkām, sivēniem un visām retāk audzētu sugu cūkām kaitīgi neietekmē ne dzīvnieku veselību, ne patērētāju drošību vai vidi. Iestāde secināja, ka šī piedeva būtu jāuzskata par elpceļu sensibilizatoru un potenciālu acu kairinātāju. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāveic pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Iestāde secināja, ka šī piedeva var būt lietderīga zootehniska piedeva sivēnmātēm laktācijas periodā. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzīgas īpašas prasības veikt uzraudzību pēc preparāta laišanas tirgū. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 17. marta atzinumā (2) secināja, ka, ievērojot piedāvātos lietošanas nosacījumus, baktērijas Trichoderma reesei (CBS 143953) producētas endo-1,4-beta-ksilanāzes preparāts kā barības piedeva visu sugu mājputniem, nobarojamām cūkām, sivēniem un visām retāk audzētu sugu cūkām kaitīgi neietekmē ne dzīvnieku veselību, ne patērētāju drošību vai vidi. Iestāde secināja, ka šī piedeva būtu jāuzskata par elpceļu sensibilizatoru un potenciālu acu kairinātāju. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāveic pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Iestāde secināja, ka šī piedeva var būt lietderīga zootehniska piedeva sivēnmātēm laktācijas periodā. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzīgas īpašas prasības veikt uzraudzību pēc preparāta laišanas tirgū. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | Trichoderma reesei (CBS 143953) producētas endo-1,4-beta-ksilanāzes preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ minēto preparātu būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Trichoderma reesei (CBS 143953) producētas endo-1,4-beta-ksilanāzes preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ minēto preparātu būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā specificēto preparātu, kas pieder pie piedevu kategorijas “zootehniskās piedevas” un funkcionālās grupas “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(5):6539.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitātes vienības uz kg kompleksās barības, kuras mitruma saturs ir vismaz 12 % |
| Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: “gremošanas veicinātāji” |
| 4a11 | Danisco (UK) Ltd, ko Savienībā pārstāv Genencor International B.V. | endo-1,4-beta-ksilanāze (EK 3.2.1.8.) | Piedevas sastāvs


  endo-1,4-beta-ksilanāzes (EC.3.2.1.8.) preparāts, ko producējusi Trichoderma reesei (CBS 143953), kuras minimālā aktivitāte ir 40 000 U/g (1)



  Aktīvās vielas raksturojums


  endo-1,4-beta-ksilanāze (EC.3.2.1.8), ko producējusi Trichoderma reesei (CBS 143953)


  Analītiskā metode

   (2)

  endo-1,4-beta-ksilanāzes aktivitātes kvantitatīvā raksturošana:
  kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,4-beta-ksilanāze izdala no kviešu arabinoksilāna substrātiem, kas sašūti ar azurīnu | visas mājputnu sugas | - | 625 U | - | 1. | Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret karstumapstrādi. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktivitātes vienības uz kg kompleksās barības, kuras mitruma saturs ir vismaz 12 %

Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: “gremošanas veicinātāji”

4a11

Danisco (UK) Ltd, ko Savienībā pārstāv Genencor International B.V.

endo-1,4-beta-ksilanāze (EK 3.2.1.8.)

Piedevas sastāvs

endo-1,4-beta-ksilanāzes (EC.3.2.1.8.) preparāts, ko producējusi Trichoderma reesei (CBS 143953), kuras minimālā aktivitāte ir 40 000 U/g (1)

Aktīvās vielas raksturojums

endo-1,4-beta-ksilanāze (EC.3.2.1.8), ko producējusi Trichoderma reesei (CBS 143953)

Analītiskā metode

   (2)

endo-1,4-beta-ksilanāzes aktivitātes kvantitatīvā raksturošana:

kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,4-beta-ksilanāze izdala no kviešu arabinoksilāna substrātiem, kas sašūti ar azurīnu

visas mājputnu sugas

-

625 U

-

1.

Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret karstumapstrādi.

| 2. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu iespējamos riskus, ko varētu radīt minētās piedevas un premiksu lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, tad piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp acu un elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu iespējamos riskus, ko varētu radīt minētās piedevas un premiksu lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, tad piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp acu un elpceļu aizsarglīdzekļus.

20.12.2031.

gaļas cūkas sivēni (atšķirti un zīdāmi)

retāk audzētu sugu cūkas

2 000 U

---

(1)  1 vienība ir tāds fermenta daudzums, kas pie pH 4,2 50 °C temperatūrā no kviešu arabinoksilāna vienā minūtē izdala 0,48 molos reducējoša cukura (ksilozes ekvivalentos).

(2)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/190 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/190

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2097

(2021. gada 29. novembris),

ar ko piešķir atļauju par gaļas un vaislas tītaru barības piedevu lietot benzoskābes, kalcija formiāta un fumārskābes preparātu (atļaujas turētājs: uzņēmums Novus Europe NV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums, kurā lūgta atļauja lietot benzoskābes, kalcija formiāta un fumārskābes preparātu. Minētajam pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums, kurā lūgta atļauja lietot benzoskābes, kalcija formiāta un fumārskābes preparātu. Minētajam pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju benzoskābes, kalcija formiāta un fumārskābes preparātu lietot par gaļas un vaislas tītaru barības piedevu, to klasificējot zootehnisko piedevu kategorijas funkcionālajā grupā “citas zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju benzoskābes, kalcija formiāta un fumārskābes preparātu lietot par gaļas un vaislas tītaru barības piedevu, to klasificējot zootehnisko piedevu kategorijas funkcionālajā grupā “citas zootehniskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 17. marta atzinumā (2) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem benzoskābes, kalcija formiāta un fumārskābes preparāts nelabvēlīgi neietekmē ne dzīvnieku veselību, ne patērētāju drošību vai vidi. Iestāde secināja, ka piedeva tās lietotājiem rada zemu inhalācijas risku. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāveic pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Turklāt Iestāde secināja, ka piedeva var uzlabot rādītājus attiecībā uz gaļas tītariem, un šo secinājumu var attiecināt uz vaislas tītariem. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzīgas īpašas prasības veikt uzraudzību pēc preparāta laišanas tirgū. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 17. marta atzinumā (2) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem benzoskābes, kalcija formiāta un fumārskābes preparāts nelabvēlīgi neietekmē ne dzīvnieku veselību, ne patērētāju drošību vai vidi. Iestāde secināja, ka piedeva tās lietotājiem rada zemu inhalācijas risku. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāveic pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Turklāt Iestāde secināja, ka piedeva var uzlabot rādītājus attiecībā uz gaļas tītariem, un šo secinājumu var attiecināt uz vaislas tītariem. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzīgas īpašas prasības veikt uzraudzību pēc preparāta laišanas tirgū. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | Benzoskābes, kalcija formiāta un fumārskābes preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ minēto preparātu būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Benzoskābes, kalcija formiāta un fumārskābes preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ minēto preparātu būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā specificēto preparātu, kas ietilpst barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “citas zootehniskās piedevas”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu atbilstoši pielikuma nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(4):6528.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg piedevas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (efektīvi uzlabo zootehniskos parametrus) |
| 4d14 | Novus Europe NV | Benzoskābes, kalcija formāta un fumārskābes preparāts | Piedevas sastāvs:

  benzoskābes, kalcija formāta un fumārskābes preparāts
  benzoskābe: 42,5–50 %,
  kalcija formāts: 2,5–3,5 %,
  fumārskābe: 0,8–1,2 %,
  granulēta | Gaļas tītari
  vaislas tītari | — | 500 | 1 000 | 1. | Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret karstumapstrādi. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg piedevas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (efektīvi uzlabo zootehniskos parametrus)

4d14

Novus Europe NV

Benzoskābes, kalcija formāta un fumārskābes preparāts

Piedevas sastāvs:

benzoskābes, kalcija formāta un fumārskābes preparāts

benzoskābe: 42,5–50 %,

kalcija formāts: 2,5–3,5 %,

fumārskābe: 0,8–1,2 %,

granulēta

Gaļas tītari

vaislas tītari

—

500

1 000

1.

Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret karstumapstrādi.

| 2. | Piedevu nelieto kopā ar citiem benzoskābes vai benzoātu, kalcija formāta vai skudrskābes un fumārskābes avotiem. |
| --- | --- |

2.

Piedevu nelieto kopā ar citiem benzoskābes vai benzoātu, kalcija formāta vai skudrskābes un fumārskābes avotiem.

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu iespējamos riskus, ko varētu radīt šīs piedevas un premiksu lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, arī elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu iespējamos riskus, ko varētu radīt šīs piedevas un premiksu lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, arī elpceļu aizsarglīdzekļus.

2031. gada 20. decembris

Aktīvās vielas raksturojums:

benzoskābe (tīrība ≥ 99,0 %); CAS numurs: 65-85-0; ķīmiskā formula: C7H6O2

kalcija formāts: CAS numurs: 544-17-2; ķīmiskā formula: C2H2O4Ca;

fumārskābe (tīrība ≥ 99,5 %); CAS numurs: 110-17-8; ķīmiskā formula: C4H4O4

Analītiskās metodes
   (1)

Benzoskābes, kalcija formāta un fumārskābes noteikšanai barības piedevā:

| — | augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar UV detektēšanu (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar UV detektēšanu (HPLC-UV)

Kopējā kalcija noteikšanai barības piedevā:

| — | atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869; vai |
| --- | --- |

—

atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869; vai

| — | induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN 15510 |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN 15510

Benzoskābes kvantitatīvai noteikšanai premiksos un dzīvnieku barībā:

| — | augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar UV detektēšanu (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar UV detektēšanu (HPLC-UV)

Kalcija formāta un fumārskābes noteikšanai premiksos:

| — | augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar UV vai refrakcijas koeficienta detektēšanu (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar UV vai refrakcijas koeficienta detektēšanu (HPLC-UV)

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

LĒMUMI

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/194

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/2098

(2021. gada 25. novembris),

ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 240. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/430 (1) tika ieviesta mēnesi ilga atkāpe no Padomes reglamenta (2) 12. panta 1. punkta pirmās daļas attiecībā uz lēmumiem izmantot parasto rakstisko procedūru, ja minētos lēmumus pieņem Dalībvalstu valdību Pastāvīgo pārstāvju komiteja (Coreper). Minētā atkāpe bija paredzēta līdz 2020. gada 23. aprīlim. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/430 (1) tika ieviesta mēnesi ilga atkāpe no Padomes reglamenta (2) 12. panta 1. punkta pirmās daļas attiecībā uz lēmumiem izmantot parasto rakstisko procedūru, ja minētos lēmumus pieņem Dalībvalstu valdību Pastāvīgo pārstāvju komiteja (Coreper). Minētā atkāpe bija paredzēta līdz 2020. gada 23. aprīlim.

| (2) | Lēmumā (ES) 2020/430 ir paredzēts, ka Padome var atjaunot minēto lēmumu, ja ārkārtas apstākļu dēļ tas joprojām ir pamatoti. 2020. gada 21. aprīlī Padome ar Lēmumu (ES) 2020/556 (3) atkāpi, kas paredzēta Lēmuma (ES) 2020/430 1. pantā, pagarināja par vēl vienu mēnesi no 2020. gada 23. aprīļa. Minētais atkāpes pagarinājums bija paredzēts līdz 2020. gada 23. maijam. 2020. gada 20. maijā Padome ar Lēmumu (ES) 2020/702 (4) atkāpi, kas paredzēta Lēmuma (ES) 2020/430 1. pantā, pagarināja līdz 2020. gada 10. jūlijam. 2020. gada 3. jūlijā Padome ar Lēmumu (ES) 2020/970 (5) minēto atkāpi pagarināja līdz 2020. gada 10. septembrim. 2020. gada 4. septembrī Padome ar Lēmumu (ES) 2020/1253 (6) minēto atkāpi pagarināja līdz 2020. gada 10. novembrim. 2020. gada 6. novembrī Padome ar Lēmumu (ES) 2020/1659 (7) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 15. janvārim. 2021. gada 12. janvārī Padome ar Lēmumu (ES) 2021/26 (8) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 19. martam. 2021. gada 12. martā Padome ar Lēmumu (ES) 2021/454 (9) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 21. maijam. 2021. gada 20. maijā Padome ar Lēmumu (ES) 2021/825 (10) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 16. jūlijam. 2021. gada 12. jūlijā Padome ar Lēmumu (ES) 2021/1142 (11) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 30. septembrim. 2021. gada 24. septembrī Padome ar Lēmumu (ES) 2021/1725 (12) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 30. novembrim. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā (ES) 2020/430 ir paredzēts, ka Padome var atjaunot minēto lēmumu, ja ārkārtas apstākļu dēļ tas joprojām ir pamatoti. 2020. gada 21. aprīlī Padome ar Lēmumu (ES) 2020/556 (3) atkāpi, kas paredzēta Lēmuma (ES) 2020/430 1. pantā, pagarināja par vēl vienu mēnesi no 2020. gada 23. aprīļa. Minētais atkāpes pagarinājums bija paredzēts līdz 2020. gada 23. maijam. 2020. gada 20. maijā Padome ar Lēmumu (ES) 2020/702 (4) atkāpi, kas paredzēta Lēmuma (ES) 2020/430 1. pantā, pagarināja līdz 2020. gada 10. jūlijam. 2020. gada 3. jūlijā Padome ar Lēmumu (ES) 2020/970 (5) minēto atkāpi pagarināja līdz 2020. gada 10. septembrim. 2020. gada 4. septembrī Padome ar Lēmumu (ES) 2020/1253 (6) minēto atkāpi pagarināja līdz 2020. gada 10. novembrim. 2020. gada 6. novembrī Padome ar Lēmumu (ES) 2020/1659 (7) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 15. janvārim. 2021. gada 12. janvārī Padome ar Lēmumu (ES) 2021/26 (8) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 19. martam. 2021. gada 12. martā Padome ar Lēmumu (ES) 2021/454 (9) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 21. maijam. 2021. gada 20. maijā Padome ar Lēmumu (ES) 2021/825 (10) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 16. jūlijam. 2021. gada 12. jūlijā Padome ar Lēmumu (ES) 2021/1142 (11) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 30. septembrim. 2021. gada 24. septembrī Padome ar Lēmumu (ES) 2021/1725 (12) minēto atkāpi pagarināja līdz 2021. gada 30. novembrim.

| (3) | Ņemot vērā to, ka Covid-19 pandēmijas izraisītie ārkārtas apstākļi turpinās un dalībvalstis joprojām īsteno virkni preventīvu un ierobežojošu ārkārtas pasākumu, Lēmuma (ES) 2020/430 1. pantā paredzētā un ar Lēmumiem (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970, (ES) 2020/1253, (ES) 2020/1659, (ES) 2021/26, (ES) 2021/454, (ES) 2021/825, (ES) 2021/1142 un (ES) 2021/1725 pagarinātā atkāpe ir jāpagarina par vēl vienu ierobežotu laikposmu līdz 2022. gada 28. februārim, |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka Covid-19 pandēmijas izraisītie ārkārtas apstākļi turpinās un dalībvalstis joprojām īsteno virkni preventīvu un ierobežojošu ārkārtas pasākumu, Lēmuma (ES) 2020/430 1. pantā paredzētā un ar Lēmumiem (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970, (ES) 2020/1253, (ES) 2020/1659, (ES) 2021/26, (ES) 2021/454, (ES) 2021/825, (ES) 2021/1142 un (ES) 2021/1725 pagarinātā atkāpe ir jāpagarina par vēl vienu ierobežotu laikposmu līdz 2022. gada 28. februārim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma (ES) 2020/430 1. pantā paredzētā atkāpe tiek vēlreiz pagarināta līdz 2022. gada 28. februārim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 25. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2020/430 (2020. gada 23. marts) par pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 88 I, 24.3.2020., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2020/556 (2020. gada 21. aprīlis), ar ko pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 128 I, 23.4.2020., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2020/702 (2020. gada 20. maijs), ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto un ar Lēmumu (ES) 2020/556 pagarināto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 165, 27.5.2020., 38. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums (ES) 2020/970 (2020. gada 3. jūlijs), ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto un ar Lēmumiem (ES) 2020/556 un (ES) 2020/702 pagarināto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 216, 7.7.2020., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums (ES) 2020/1253 (2020. gada 4. septembris), ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto un ar Lēmumiem (ES) 2020/556, (ES) 2020/702 un (ES) 2020/970 pagarināto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 294, 8.9.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Lēmums (ES) 2020/1659 (2020. gada 6. novembris), ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto un ar Lēmumiem (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970 un (ES) 2020/1253 pagarināto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 376, 10.11.2020., 3. lpp.).

7

(8)  Padomes Lēmums (ES) 2021/26 (2021. gada 12. janvāris), ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto un ar Lēmumiem (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970, (ES) 2020/1253 un (ES) 2020/1659 pagarināto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 11, 14.1.2021., 19. lpp.).

8

(9)  Padomes Lēmums (ES) 2021/454 (2021. gada 12. marts), ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 89, 16.3.2021., 15. lpp.).

9

(10)  Padomes Lēmums (ES) 2021/825 (2021. gada 20. maijs), ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 183, 25.5.2021., 40. lpp.).

10

(11)  Padomes Lēmums (ES) 2021/1142 (2021. gada 12. jūlijs), ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 247, 13.7.2021., 91. lpp.).

11

(12)  Padomes Lēmums (ES) 2021/1725 (2021. gada 24. septembris), ar ko vēlreiz pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 344, 29.9.2021., 5. lpp.).

12

---

Labojumi

| 30.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 427/196 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 427/196

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/2082 (2021. gada 26. novembris), ar ko nosaka kārtību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 376/2014 īstenošanai attiecībā uz Eiropas vienoto riska klasifikācijas shēmu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 426, 2021. gada 29. novembris
  )

37. lappusē 1.2. iedaļas e. punkta pirmajā ievilkumā:

tekstu:

| “— | Atgadījumu ziņojumus, kuriem ir RAT“ATM – kopā” smaguma rezultāta klasifikācija, var kartēt tieši ERCS varbūtības slejās, kā paskaidrots 2. attēla g) posmā.” |
| --- | --- |

“—

Atgadījumu ziņojumus, kuriem ir RAT“ATM – kopā” smaguma rezultāta klasifikācija, var kartēt tieši ERCS varbūtības slejās, kā paskaidrots 2. attēla g) posmā.”

RAT

ATM

ERCS

lasīt šādi:

| “— | Atgadījumu ziņojumus, kuriem ir RAT“ATM – kopā” smaguma rezultāta klasifikācija, var kartēt tieši ERCS varbūtības slejās, kā paskaidrots 1. attēla g) posmā.” |
| --- | --- |

“—

Atgadījumu ziņojumus, kuriem ir RAT“ATM – kopā” smaguma rezultāta klasifikācija, var kartēt tieši ERCS varbūtības slejās, kā paskaidrots 1. attēla g) posmā.”

RAT

ATM

ERCS

---