# Europeiska unionens L 109/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.109.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 109 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången21 april 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.109.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 109

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången21 april 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 347/2012 av den 16 april 2012 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 vad gäller krav för typgodkännande av vissa kategorier av motorfordon avseende avancerade nödbromssystem | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 348/2012 av den 20 april 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 18 |
| | | BESLUT |
| | | 2012/201/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 26 mars 2012 om ändring av beslut 98/213/EG om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande byggsatser för invändiga skiljeväggar
  [delgivet med nr C(2012) 1866]

   (
  1
  ) | 20 |
| | | 2012/202/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 29 mars 2012 om ändring av beslut 1999/94/EG om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande förtillverkade produkter av normalbetong, lättbetong och autoklaverad lättbetong
  [delgivet med nr C(2012) 1977]

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2012/203/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 april 2012 om ändring av bilaga I till beslut 2006/766/EG vad gäller posten för Chile i den förteckning över tredjeländer från vilka det är tillåtet att importera levande, kylda, frysta eller beredda musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor för användning som livsmedel
  [delgivet med nr C(2012) 2446]

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2012/204/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 april 2012 om ändring av bilagorna till beslut 2003/467/EG vad gäller fastställandet av att Lettland är officiellt fritt från brucellos och av att vissa regioner i Italien, Polen och Portugal är officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos
  [delgivet med nr C(2012) 2451]

   (
  1
  ) | 26 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 347/2012 av den 16 april 2012 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 vad gäller krav för typgodkännande av vissa kategorier av motorfordon avseende avancerade nödbromssystem

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 348/2012 av den 20 april 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

18

BESLUT

2012/201/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 26 mars 2012 om ändring av beslut 98/213/EG om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande byggsatser för invändiga skiljeväggar
  [delgivet med nr C(2012) 1866]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 1866]

1

20

2012/202/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 29 mars 2012 om ändring av beslut 1999/94/EG om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande förtillverkade produkter av normalbetong, lättbetong och autoklaverad lättbetong
  [delgivet med nr C(2012) 1977]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 1977]

1

22

2012/203/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 april 2012 om ändring av bilaga I till beslut 2006/766/EG vad gäller posten för Chile i den förteckning över tredjeländer från vilka det är tillåtet att importera levande, kylda, frysta eller beredda musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor för användning som livsmedel
  [delgivet med nr C(2012) 2446]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 2446]

1

24

2012/204/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 april 2012 om ändring av bilagorna till beslut 2003/467/EG vad gäller fastställandet av att Lettland är officiellt fritt från brucellos och av att vissa regioner i Italien, Polen och Portugal är officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos
  [delgivet med nr C(2012) 2451]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 2451]

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 21.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 347/2012

av den 16 april 2012

om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 vad gäller krav för typgodkännande av vissa kategorier av motorfordon avseende avancerade nödbromssystem

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (1), särskilt artikel 14.1 a och 14.3 a, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 661/2009 är en särförordning inom typgodkännandeförfarandet enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (2). |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 661/2009 är en särförordning inom typgodkännandeförfarandet enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (2).

| (2) | I förordning (EG) nr 661/2009 anges grundläggande krav för typgodkännande av motorfordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3 med avseende på installation av avancerade nödbromssystem. Det är nödvändigt att fastställa särskilda förfaranden, provningar och krav för sådant typgodkännande. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 661/2009 anges grundläggande krav för typgodkännande av motorfordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3 med avseende på installation av avancerade nödbromssystem. Det är nödvändigt att fastställa särskilda förfaranden, provningar och krav för sådant typgodkännande.

| (3) | I förordning (EG) nr 661/2009 fastställs en generell skyldighet för fordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3 att vara utrustade med ett avancerat nödbromssystem. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 661/2009 fastställs en generell skyldighet för fordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3 att vara utrustade med ett avancerat nödbromssystem.

| (4) | I förordning (EG) nr 661/2009 föreskrivs att kommissionen får anta åtgärder som under särskilda förhållanden undantar vissa fordon eller fordonstyper i kategorierna M2, M3, N2 och N3 från skyldigheten att installera avancerade nödbromssystem. |
| --- | --- |

(4)

I förordning (EG) nr 661/2009 föreskrivs att kommissionen får anta åtgärder som under särskilda förhållanden undantar vissa fordon eller fordonstyper i kategorierna M2, M3, N2 och N3 från skyldigheten att installera avancerade nödbromssystem.

| (5) | En analys av kostnadseffektivitet, tekniska aspekter och säkerhetsaspekter har visat att längre ledtid behövs innan omfattande krav på avancerade nödbromssystem kan tillämpas på alla fordonstyper i kategorierna M2, M3, N2 och N3. När detaljerade föreskrifter för särskilda provningar och tekniska krav för typgodkännande av sådana fordon avseende deras avancerade nödbromssystem fastställs måste särskild hänsyn tas till bromstekniken och bakaxelns fjädringssystem på dessa fordon. Det är därför lämpligt att genomföra sådana krav i två steg och börja med en godkännandenivå 1 som omfattar lämpliga krav på kollisionsvarning och nödbroms för fordonstyper i kategorierna M3 och N3 samt för fordonstyper i kategori N2 med en högsta vikt som överstiger 8 ton, förutsatt att dessa fordonstyper är utrustade med pneumatiska eller pneumatisk-hydrauliska bromssystem och med pneumatiska fjädringssystem för bakaxeln. Dessa krav bör sedan i ett andra steg utökas och kompletteras med en godkännandenivå 2 som också ska gälla för fordonstyper med hydrauliska bromssystem och med icke-pneumatiska fjädringssystem för bakaxeln, samt omfatta fordonstyper i kategori M2 och i kategori N2 med en högsta vikt som inte överstiger 8 ton. Tidpunkten för genomförandet av godkännandenivå 2 bör väljas för att ge tillräcklig ledtid för att få ytterligare erfarenhet av dessa system och möjliggöra ytterligare teknisk utveckling på området, samt för att Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE)ska kunna anta internationellt harmoniserade krav för prestanda och provning av fordonstyper i de berörda kategorierna. Kommissionen bör därför, inte senare än två år före datumet för genomförandet av godkännandenivå 2, anta provningskriterier för varning och bromsaktivering för fordonstyper i kategori M2 och i kategori N2 med en högsta vikt som inte överstiger 8 ton, med beaktande av utvecklingen rörande dessa frågor inom FN/ECE. |
| --- | --- |

(5)

En analys av kostnadseffektivitet, tekniska aspekter och säkerhetsaspekter har visat att längre ledtid behövs innan omfattande krav på avancerade nödbromssystem kan tillämpas på alla fordonstyper i kategorierna M2, M3, N2 och N3. När detaljerade föreskrifter för särskilda provningar och tekniska krav för typgodkännande av sådana fordon avseende deras avancerade nödbromssystem fastställs måste särskild hänsyn tas till bromstekniken och bakaxelns fjädringssystem på dessa fordon. Det är därför lämpligt att genomföra sådana krav i två steg och börja med en godkännandenivå 1 som omfattar lämpliga krav på kollisionsvarning och nödbroms för fordonstyper i kategorierna M3 och N3 samt för fordonstyper i kategori N2 med en högsta vikt som överstiger 8 ton, förutsatt att dessa fordonstyper är utrustade med pneumatiska eller pneumatisk-hydrauliska bromssystem och med pneumatiska fjädringssystem för bakaxeln. Dessa krav bör sedan i ett andra steg utökas och kompletteras med en godkännandenivå 2 som också ska gälla för fordonstyper med hydrauliska bromssystem och med icke-pneumatiska fjädringssystem för bakaxeln, samt omfatta fordonstyper i kategori M2 och i kategori N2 med en högsta vikt som inte överstiger 8 ton. Tidpunkten för genomförandet av godkännandenivå 2 bör väljas för att ge tillräcklig ledtid för att få ytterligare erfarenhet av dessa system och möjliggöra ytterligare teknisk utveckling på området, samt för att Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE)ska kunna anta internationellt harmoniserade krav för prestanda och provning av fordonstyper i de berörda kategorierna. Kommissionen bör därför, inte senare än två år före datumet för genomförandet av godkännandenivå 2, anta provningskriterier för varning och bromsaktivering för fordonstyper i kategori M2 och i kategori N2 med en högsta vikt som inte överstiger 8 ton, med beaktande av utvecklingen rörande dessa frågor inom FN/ECE.

| (6) | Kostnadseffektivitetsanalysen har också visat att den obligatoriska tillämpningen av avancerade nödbromssystem skulle skapa mer kostnader än fördelar, och därför inte vara lämplig, för följande fordonsklasser: dragfordon med påhängsvagn i kategori N2 med en högsta vikt som överstiger 3,5 ton men inte 8 ton, fordon i kategorierna M2 och M3 av klass A, klass I och klass II, och ledade bussar i kategori M3 av klass A, klass I och klass II. Dessutom gör tekniska och fysiska hinder det omöjligt att installera anordningen för kollisionsvarning på ett sådant sätt att den skulle fungera tillförlitligt på vissa fordon avsedda för särskilda ändamål, terrängfordon och fordon med fler än tre hjulaxlar. Fordon i dessa kategorier bör därför undantas från kravet att installera avancerade nödbromssystem. |
| --- | --- |

(6)

Kostnadseffektivitetsanalysen har också visat att den obligatoriska tillämpningen av avancerade nödbromssystem skulle skapa mer kostnader än fördelar, och därför inte vara lämplig, för följande fordonsklasser: dragfordon med påhängsvagn i kategori N2 med en högsta vikt som överstiger 3,5 ton men inte 8 ton, fordon i kategorierna M2 och M3 av klass A, klass I och klass II, och ledade bussar i kategori M3 av klass A, klass I och klass II. Dessutom gör tekniska och fysiska hinder det omöjligt att installera anordningen för kollisionsvarning på ett sådant sätt att den skulle fungera tillförlitligt på vissa fordon avsedda för särskilda ändamål, terrängfordon och fordon med fler än tre hjulaxlar. Fordon i dessa kategorier bör därför undantas från kravet att installera avancerade nödbromssystem.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

Denna förordning är tillämplig på motorfordon av kategorierna M2, M3, N2 och N3, enligt definitionerna i bilaga II till direktiv 2007/46/EG, med undantag av följande:

| 1. | dragfordon med påhängsvagn i kategori N2 med en högsta vikt som överstiger 3,5 ton men inte 8 ton, |
| --- | --- |

1.

dragfordon med påhängsvagn i kategori N2 med en högsta vikt som överstiger 3,5 ton men inte 8 ton,

| 2. | fordon i kategorierna M2 och M3 av klass A, klass I och klass II, |
| --- | --- |

2.

fordon i kategorierna M2 och M3 av klass A, klass I och klass II,

| 3. | ledade bussar i kategori M3 av klass A, klass I och klass II, |
| --- | --- |

3.

ledade bussar i kategori M3 av klass A, klass I och klass II,

| 4. | terrängfordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3 som avses i punkt 4.2 och 4.3 i del A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG, |
| --- | --- |

4.

terrängfordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3 som avses i punkt 4.2 och 4.3 i del A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG,

| 5. | fordon avsedda för särskilda ändamål i kategorierna M2, M3, N2 och N3 som avses i punkt 5 i del A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG, |
| --- | --- |

5.

fordon avsedda för särskilda ändamål i kategorierna M2, M3, N2 och N3 som avses i punkt 5 i del A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG,

| 6. | fordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3 med fler än tre hjulaxlar. |
| --- | --- |

6.

fordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3 med fler än tre hjulaxlar.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller de definitioner som fastställs i direktiv 2007/46/EG och förordning (EG) nr 661/2009.

Dessutom gäller följande definitioner:

1.   fordonstyp med avseende på avancerat nödbromssystem: fordon som inte skiljer sig åt i fråga om sådana väsentliga avseenden som

2.   fordonet i fråga: det fordon som provas.

3.   mål: en i stora volymer serieproducerad personbil i kategori M1 AA Sedan enligt definitionen i del C, punkt 1 i bilaga II till direktiv 2007/46/EG eller, om det är fråga om ett mjukt mål, ett objekt som representerar ett sådant fordon med avseende på de egenskaper som detekteras av sensorsystemet hos det nödbromssystem som provas.

4.   mjukt mål: ett mål som tar minimal skada av, och orsakar minimal skada på, fordonet i fråga i händelse av en kollision.

5.   rörligt mål: ett mål som rör sig i konstant hastighet i samma riktning och i mitten av samma körfält som fordonet i fråga.

6.   stillastående mål: ett mål som står stilla, vänt i samma riktning och placerat i mitten av samma körfält som fordonet i fråga.

7.   kollisionsvarningsfas: fasen omedelbart före nödbromsningsfasen under vilken nödbromssystemet varnar föraren för en eventuell kollision framifrån.

8.   nödbromsningsfas: fasen som startar när nödbromssystemet signalerar till färdbromssystemet att bromsa in med en retardation på minst 4 m/s2.

9.   gemensamt utrymme: ett område där två eller fler informationsfunktioner kan visas, dock inte samtidigt.

10.   egenkontroll: en integrerad funktion som utför en halvkontinuerlig felsökning av systemet under minst den tid systemet är aktivt.

11.   tid till kollision: det tidsvärde som erhålls genom att dividera avståndet mellan fordonet i fråga och målet med den relativa hastigheten för fordonet i fråga jämfört med målet vid en specifik tidpunkt.

Artikel 3

Medlemsstaternas skyldigheter

1.   Med verkan från och med den 1 november 2013 ska de nationella myndigheterna av skäl som avser nödbromssystemet vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande av nya typer av fordon som inte uppfyller kraven i bilagorna II och III till denna förordning, med undantag av kraven för godkännandenivå 2 i bilaga II och kriterierna för godkänt/underkänt i tillägg 2 till den bilagan samt med undantag för fordon som inte är utrustade med pneumatiskt fjädringssystem för bakaxeln.

2.   Med verkan från och med 1 november 2015 ska de nationella myndigheterna av skäl som avser nödbromssystem betrakta intyg om överensstämmelse för nya fordon som inte längre giltiga för syftena i artikel 26 i direktiv 2007/46/EG samt förbjuda registrering, försäljning och ibruktagande av sådana fordon, om fordonen inte uppfyller kraven i bilagorna II och III till denna förordning, med undantag av kraven för godkännandenivå 2 i bilaga II och kriterierna för godkänt/underkänt i tillägg 2 till den bilagan samt med undantag för fordon som inte är utrustade med pneumatiskt fjädringssystem för bakaxeln.

3.   Med verkan från och med 1 november 2016 ska de nationella myndigheterna av skäl som avser nödbromssystemet vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande av nya typer av fordon som inte uppfyller kraven i bilagorna II och III till denna förordning, inklusive kraven för godkännandenivå 2 i bilaga II och kriterierna för godkänt/underkänt i tillägg 2 till den bilagan.

4.   Med verkan från och med 1 november 2018 ska de nationella myndigheterna av skäl som avser nödbromssystem betrakta intyg om överensstämmelse för nya fordon som inte längre giltiga för syftena i artikel 26 i direktiv 2007/46/EG samt förbjuda registrering, försäljning och ibruktagande av sådana fordon, om fordonen inte uppfyller kraven i bilagorna II och III till denna förordning, inklusive kraven för godkännandenivå 2 i bilaga II och kriterierna för godkänt/underkänt i tillägg 2 till den bilagan.

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1–4 får de nationella myndigheterna inte, av skäl som avser nödbromssystemet:

| a) | vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande av en ny typ av fordon som uppfyller kraven i förordning (EG) nr 661/2009 och den här förordningen, |
| --- | --- |

a)

vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande av en ny typ av fordon som uppfyller kraven i förordning (EG) nr 661/2009 och den här förordningen,

| b) | förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av ett nytt fordon som uppfyller kraven i förordning (EG) nr 661/2009 och den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av ett nytt fordon som uppfyller kraven i förordning (EG) nr 661/2009 och den här förordningen.

| c) | bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande enligt godkännandenivå 2 av en ny typ av fordon i kategori M2 och i kategori N2 med en högsta vikt som inte överstiger 8 ton, innan kriterierna för godkänt/underkänt vid provning av varning och aktivering har bestämts enligt artikel 5. |
| --- | --- |

c)

bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande enligt godkännandenivå 2 av en ny typ av fordon i kategori M2 och i kategori N2 med en högsta vikt som inte överstiger 8 ton, innan kriterierna för godkänt/underkänt vid provning av varning och aktivering har bestämts enligt artikel 5.

Artikel 4

EG-typgodkännande av en fordonstyp med avseende på avancerat nödbromssystem

1.   Tillverkaren eller dennes representant ska till godkännandemyndigheten lämna in ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på avancerat nödbromssystem.

2.   Ansökan ska utarbetas enligt mallen för informationsdokumentet i del 1 i bilaga I.

3.   Om de relevanta kraven enligt bilaga II till den här förordningen är uppfyllda ska godkännandemyndigheten bevilja ett EG-typgodkännande och utfärda ett typgodkännandenummer enligt det numreringssystem som beskrivs i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.

En godkännandemyndighet får inte tilldela samma nummer till en annan fordonstyp.

4.   Vid tillämpningen av punkt 3 ska godkännandemyndigheten utfärda ett EG-typgodkännandeintyg enligt mallen i del 2 i bilaga I.

Artikel 5

Ändring av tillägg 2 till bilaga II

Senast den 31 december 2014 ska kommissionen ändra tillägg 2 till bilaga II i syfte att inkludera kriterier för godkänt/underkänt vid provning av varning och aktivering som fordonstyper i kategori M2 och i kategori N2 med högsta vikt som inte överstiger 8 ton måste uppfylla för att uppnå godkännandenivå 2.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 april 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 200, 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.

2

---

BILAGA I

Standardmallar för informationsdokument och EG-typgodkännandeintyg för typgodkännande av motorfordon avseende avancerade nödbromssystem

DEL 1

Informationsdokument

MALL

Informationsdokument nr ... för EG-typgodkännande av en fordonstyp med avseende på avancerat nödbromssystem.

Följande upplysningar ska lämnas i tre exemplar tillsammans med en innehållsförteckning. Alla ritningar ska tillhandahållas i lämplig skala och vara tillräckligt detaljerade. De ska vara i A4-format eller vikta till A4-format. Eventuella fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.

Om de system, komponenter eller separata tekniska enheter som avses i bilaga I till förordning (EU) nr 347/2012 är elektroniskt styrda, ska uppgifter om deras prestanda lämnas.

0.   ALLMÄNT

0.1   Fabrikat (tillverkarens firmanamn): ...

0.2   Typ: ...

0.2.0.1   Chassi: ...

0.2.0.2   Karosseri/komplett fordon: ...

0.2.1   Ev. varumärke(n): ...

0.3   Identifiering av typ, om sådan finns märkt på fordonet (1): ...

0.3.0.1   Chassi: ...

0.3.0.2   Karosseri/komplett fordon: ...

0.3.1   Märkningens placering: ...

0.3.1.1   Chassi: ...

0.3.1.2   Karosseri/komplett fordon: ...

0.4   Fordonskategori (2): ...

0.5   Tillverkarens namn och adress: ...

0.6   Placering av föreskrivna skyltar samt fastsättningsmetod och placering av fordonets identifieringsnummer: ...

0.6.1   På chassit: ...

0.6.2   På karosseriet: ...

0.8   Namn på och adress(er) till monteringsanläggning(ar):

0.9   Namn på och adress till tillverkarens eventuella företrädare: ...

1.   ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION

1.1   Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon: ...

1.2   Måttskiss av hela fordonet: ...

1.3   Antal axlar och hjul: ...

1.3.1   Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering: ...

1.3.2   Antal styraxlar och deras placering: ...

1.3.3   Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar): ...

2.   VIKTER OCH MÅTT (3)
   (4)

(i kg och mm) (hänvisa till ev. ritning)

2.1   Hjulbas(er) (vid full last) (5)

2.1.1   Tvåaxliga fordon: ...

2.1.1.1   Fordon med tre eller fler axlar

2.3   Spårvidd och axelbredd

2.3.1   Spårvidd för varje styraxel (6): ...

2.3.2   Spårvidd för samtliga övriga axlar (6): ...

2.3.4   Bredd för den främsta axeln (mätt vid däckens yttersta punkter förutom utbuktningen av däcken närmast marken): ...

2.4   Fordonets maximala mått (totalt)

2.4.1   För chassi utan karosseri:

2.4.1.1   Längd (7): ...

2.4.1.1.1   Största tillåtna längd: ...

2.4.1.1.2   Minsta tillåtna längd: ...

2.4.1.2   Bredd (8): ...

2.4.1.2.1   Största tillåtna bredd: ...

2.4.1.2.2   Minsta tillåtna bredd: ...

2.4.2   För chassier med karosseri

2.4.2.1   Längd (7): ...

2.4.2.1.1   Lastytans längd: ...

2.4.2.2   Bredd (8): ...

2.4.3   För karosser godkända utan chassin (fordon i kategorierna M2 och M3)

2.4.3.1   Längd (7): ...

2.4.3.2   Bredd (8): ...

2.6   Tjänstevikt

Fordonets vikt med karosseri – för dragfordon i andra kategorier än M1, med kopplingsanordning, om den är fabriksmonterad – i körklart skick, eller vikten av chassit eller av chassit med hytt utan kaross och/eller kopplingsanordning om karossen och/eller kopplingsanordningen inte är fabriksmonterade (inklusive vätskor, verktyg, reservhjul, om monterat, och förare, och för bussar och turistbussar, vikten av en besättningsmedlem om det i fordonet finns en sittplats avsedd för besättning) (9) (maximum och minimum för varje variant): ...

4.7   Fordonets högsta konstruktionshastighet (km/h) (10): ...

8.   BROMSAR

(Följande uppgifter ska lämnas, i tillämpliga fall tillsammans med identifikationsuppgifter)

8.1   Bromsarnas typ och egenskaper enligt definitionen i punkt 1.6 i bilaga I till rådets direktiv 71/320/EEG (11) med närmare uppgifter och ritningar av trummor, skivor, slangar, bromsbackarnas/bromsklossarnas och/eller beläggens fabrikat och typ, effektiva bromsytor, trummornas, klossarnas eller skivornas radie, trummornas vikt, justeringsanordningar, relevanta delar av axeln (axlarna) och hjulupphängningen: ...

8.2   Funktionsdiagram, beskrivning och/eller ritning av bromsanordningarna enligt definitionen i punkt 1.2 i bilaga I till direktiv 71/320/EEG med närmare uppgifter och ritningar av transmission och manöverorgan. ...

8.2.1   Färdbromssystem: ...

8.2.2   Reservbromssystem: ...

8.2.4   Eventuellt ytterligare bromssystem: ...

8.3   Manöverorgan och transmission hos bromssystem för släpvagnar till fordon som är avsedda att dra släpvagnar: ...

8.4   Fordonet är utrustat för att dra en släpvagn med elektrisk/pneumatisk/hydraulisk (12) färdbromsanordning: ja/nej (12)

8.5   ABS-bromsar

8.5.1   beskrivning av funktionssätt (även för eventuell elektronik), blockdiagram över elektriska förbindelser och diagram över hydrauliskt eller pneumatiskt kretslopp: ...

8.6   Beräkning och kurvor enligt tillägget till punkt 1.1.4.2 i tillägget till bilaga II till direktiv 71/320/EEG eller, i tillämpliga fall, tillägget till bilaga XI: ...

8.7   Beskrivning och/eller ritning av energiförsörjningen, ska även lämnas för servobromssystem: ...

8.7.1   I fråga om tryckluftsdrivna bromsanordningar, utgångstryck p2 i behållaren/behållarna: ...

8.7.2   I fråga om vakuumbromsanordningar, den första energinivån i behållaren/behållarna: ...

13.   SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR BUSSAR OCH TURISTBUSSAR

13.1   Fordonsklass: Klass III/Klass B (12)

Förklaringar

DEL 2

MALL

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG

Meddelande om

| — | EG-typgodkännande (13) |
| --- | --- |

—

EG-typgodkännande (13)

| — | utökning av EG-typgodkännande (13) |
| --- | --- |

—

utökning av EG-typgodkännande (13)

| — | avslag på ansökan om EG-typgodkännande (13) |
| --- | --- |

—

avslag på ansökan om EG-typgodkännande (13)

| — | återkallat EG-typgodkännande (13) |
| --- | --- |

—

återkallat EG-typgodkännande (13)

av en typ av fordon med avseende på avancerade nödbromssystem

enligt kommissionens förordning (EU) nr 347/2012 i dess senaste lydelse och i överensstämmelse med godkännandenivå 1 (13)/godkännandenivå 2 (13)

EG-typgodkännandenummer: _

Skäl för utökning:

AVSNITT I

0.1   Fabrikat (tillverkarens varumärke):

0.2   Typ:

0.2.1   Ev. varumärke(n):

0.3   Identifiering av typ, om sådan finns märkt på fordonet (14):

0.3.1   Märkningens placering:

0.4   Fordonskategori (15):

0.5   Tillverkarens namn och adress:

0.8   Namn på och adress(er) till monteringsanläggning(ar):

0.9   Namn på och adress till tillverkarens eventuella företrädare:

AVSNITT II

1.   Ytterligare information (i tillämpliga fall): se addendum

2.   Teknisk tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna:

3.   Provningsrapportens datum:

4.   Provningsrapportens nummer:

5.   Anmärkningar (i tillämpliga fall): se addendum

6.   Ort:

7.   Datum:

8.   Underskrift:

| Bilagor | : | Tekniskt underlag
  Provningsrapport |
| --- | --- | --- |

Bilagor

:

Tekniskt underlag

Provningsrapport

---

(1)  Om typidentifieringsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av detta informationsdokument, ska dessa tecken ersättas av symbolen ”?” i dokumentationen (t.ex. ABC??123??).

(2)  Klassificerade enligt definitionerna i del A i bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

(3)  När det finns ett utförande med normal hytt och ett utförande med sovhytt ska vikter och mått anges för båda.

(4)  ISO-standard 612:1978 – Bilar – Mått för bilar och släpfordon – Terminologi.

(5)

| (g1) | Motorfordon och släpvagnar: punkt 6.4.1
  Påhängsvagnar och släpkärror: punkt 6.4.2

  Anmärkning:

  För släpkärror ska kopplingens axel betraktas som den främsta axeln. |
| --- | --- |

(g1)

Motorfordon och släpvagnar: punkt 6.4.1

Påhängsvagnar och släpkärror: punkt 6.4.2

Anmärkning:

För släpkärror ska kopplingens axel betraktas som den främsta axeln.

(6)

| (g4) | punkt 6.5. |
| --- | --- |

(g4)

punkt 6.5.

(7)

| (g5) | punkt 6.1 för fordon i kategori M1, punkt 2.4.1 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 97/27/EG (EGT L 233, 25.8.1997, p.1) för fordon av andra kategorier än M1.
  För släpvagnar ska längden bestämmas enligt punkt 6.1.2 i ISO-standard 612:1978. |
| --- | --- |

(g5)

punkt 6.1 för fordon i kategori M1, punkt 2.4.1 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 97/27/EG (EGT L 233, 25.8.1997, p.1) för fordon av andra kategorier än M1.

För släpvagnar ska längden bestämmas enligt punkt 6.1.2 i ISO-standard 612:1978.

(8)

| (g7) | Punkt 6.2 för fordon av kategori M1, punkt 2.4.2 i bilaga I till direktiv 97/27/EG för fordon av andra kategorier än M1. |
| --- | --- |

(g7)

Punkt 6.2 för fordon av kategori M1, punkt 2.4.2 i bilaga I till direktiv 97/27/EG för fordon av andra kategorier än M1.

(9)  Förarens vikt och, i förekommande fall, besättningsmedlemmens är fastställd till 75 kg (indelad i 68 kg personvikt och 7 kg bagagevikt enligt ISO-standard 2416:1992), bränsletanken är fylld till 90 % och övriga vätskesystem (utom de för spillvatten) till 100 % av den kapacitet som anges av tillverkaren.

(10)  För släpfordon den högsta tillåtna hastigheten enligt tillverkaren.

(11)  EGT L 202, 6.9.1971, s. 37.

(12)  Stryk det som inte är tillämpligt (det finns fall där ingenting behöver strykas när mer än ett alternativ är tillämpligt).

(13)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(14)  Om typidentifieringsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av denna information, ska dessa tecken ersättas av symbolen ”?” i dokumentationen (t.ex. ABC??123??).

(15)  Klassificerade enligt definitionerna i avsnitt A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

Addendum

till EG-typgodkännandeintyg nr ...

1.   Ytterligare information

1.1   Kortfattad beskrivning av det avancerade nödbromssystem som är monterat på fordonet:

4.   Provningsresultat enligt bilaga II till förordning (EU) nr 347/2012

4.1   Uppgifter som gör det möjligt att identifiera och reproducera de mål som använts vid provning

4.2   Förteckning över aktiva åtgärder som avbryter kollisionsvarningsfasen

4.3   Förteckning över aktiva åtgärder som avbryter nödbromsningsfasen

4.4   Beskrivning av kollisionsvarningssignaler och i vilken ordning de visas för föraren

4.5   Fordonslastens vikt och lastförhållanden vid provning

4.6   Uppgifter som gör det möjligt att särskilt identifiera provningsmålen

4.7   Resultat av provning av varning och aktivering med ett stillastående mål

4.8   Resultat av provning av varning och aktivering med ett rörligt mål

4.9   Resultat av provning av felvarning

4.10   Resultat av provning av deaktivering (endast om fordonet är utrustat med en anordning för att deaktivera nödbromssystemet)

4.11   Resultat av provning av felreaktion

4.12   Fordonstypen med dess avancerade nödbromssystem uppfyller kraven för godkännandenivå 1 som fastställs i tillägg 1 till bilaga II till förordning (EU) nr 347/2012: ja/nej (1)

4.13   Fordonstypen med dess avancerade nödbromssystem uppfyller kraven för godkännandenivå 2 som fastställs i tillägg 2 till bilaga II till förordning (EU) nr 347/2012: ja/nej (1)

5.   Anmärkningar (i förekommande fall):

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt

---

BILAGA II

Krav och provningsförfaranden för typgodkännande av motorfordon avseende avancerade nödbromssystem

1.   Krav

1.1   Allmänna krav

1.1.1   Varje fordon som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde ska med avseende på dess avancerade nödbromssystem uppfylla kraven i punkterna 1.1–1.6.2 i denna bilaga och vara utrustade med bromssystem med antilåsningsfunktion i enlighet med kraven i bilaga 13 till föreskrifter nr 13 från FN/ECE (1).

1.1.2   Nödbromssystemets funktion får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med föreskrifter nr 10, ändringsserie 03, från FN/ECE.

1.1.3   Överensstämmelse med säkerhetskraven för komplexa elektroniska fordonskontrollsystem ska visas genom uppfyllande av kraven i bilaga III.

1.2   Funktionskrav

1.2.1   Systemet ska ge föraren lämpliga varningar enligt punkterna 1.2.1.1–1.2.1.3:

| 1.2.1.1 | En kollisionsvarning när nödbromssystemet har identifierat en risk för kollision med ett framförvarande fordon i kategori M, N eller O i samma körfält som rör sig i lägre hastighet, avstannar eller står stilla och inte har identifierats som rörligt. Varningen ska vara som specificeras i punkt 1.5.1. |
| --- | --- |

1.2.1.1

En kollisionsvarning när nödbromssystemet har identifierat en risk för kollision med ett framförvarande fordon i kategori M, N eller O i samma körfält som rör sig i lägre hastighet, avstannar eller står stilla och inte har identifierats som rörligt. Varningen ska vara som specificeras i punkt 1.5.1.

| 1.2.1.2 | En felvarning när det finns ett fel i nödbromssystemet som gör att kraven i denna bilaga inte uppfylls. Varningen ska vara som specificeras i punkt 1.5.4.






  1.2.1.2.1 | Det ska inte finnas något betydande tidsintervall mellan varje egenkontroll av nödbromssystemet och följaktligen inte någon betydande fördröjning för tändande av varningssignalen i händelse av ett elektriskt detekterbart fel. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2

En felvarning när det finns ett fel i nödbromssystemet som gör att kraven i denna bilaga inte uppfylls. Varningen ska vara som specificeras i punkt 1.5.4.

1.2.1.2.1

Det ska inte finnas något betydande tidsintervall mellan varje egenkontroll av nödbromssystemet och följaktligen inte någon betydande fördröjning för tändande av varningssignalen i händelse av ett elektriskt detekterbart fel.

| 1.2.1.3 | En deaktiveringsvarning när nödbromssystemet är deaktiverat, om fordonet är utrustat med en anordning för att manuellt deaktivera nödbromssystemet. Varningen ska vara som specificeras i punkt 1.4.2. |
| --- | --- |

1.2.1.3

En deaktiveringsvarning när nödbromssystemet är deaktiverat, om fordonet är utrustat med en anordning för att manuellt deaktivera nödbromssystemet. Varningen ska vara som specificeras i punkt 1.4.2.

1.2.2   En nödbromsningsfas i syfte att kraftigt reducera hastigheten för fordonet i fråga ska följa på den varning som nämns i punkt 1.2.1.1, om inte annat följer av punkterna 1.3.1, 1.3.2 och 1.3.3. Nödbromsningsfunktionen ska provas enligt punkterna 2.4 och 2.5.

1.2.3   Nödbromssystemet ska vara aktivt från en fordonshastighet på 15 km/h upp till fordonets högsta konstruktionshastighet och vid alla lastförhållanden, om det inte manuellt deaktiveras enligt punkt 1.4.

1.2.4   Nödbromssystemet ska vara konstruerat för att minimera antalet kollisionsvarningssignaler och för att undvika autonomt bromsande i situationer där föraren inte skulle upptäcka en framifrån hotande kollision. Detta ska visas i enlighet med punkt 2.8.

1.3   Avbrytande av föraren

1.3.1   Nödbromssystemet får ge föraren möjlighet att avbryta kollisionsvarningsfasen. När fordonets bromssystem används för att ge föraren en haptisk varning ska dock systemet ge föraren möjlighet att avbryta varningen genom att bromsa.

1.3.2   Nödbromssystemet ska ge föraren möjlighet att avbryta nödbromsningsfasen.

1.3.3   I de fall som avses i punkterna 1.3.1 och 1.3.2 kan avbrytandet initieras genom vilken aktiv åtgärd som helst som visar att föraren är medveten om den akuta situationen (t.ex. nerväxling [kick-down], användande av körriktningsvisare). Fordonstillverkaren ska överlämna en förteckning över dessa aktiva åtgärder till den tekniska tjänsten vid typgodkännandeförfarandet, och denna förteckning ska bifogas den provningsrapport som avses i avsnitt II i del 2 i bilaga I.

1.4   Om ett fordon är utrustat med en anordning för att deaktivera nödbromssystemet ska följande villkor tillämpas när så är lämpligt:

| 1.4.1 | Varningssystemet ska automatiskt återaktiveras varje gång en ny tändningscykel påbörjas. |
| --- | --- |

1.4.1

Varningssystemet ska automatiskt återaktiveras varje gång en ny tändningscykel påbörjas.

| 1.4.2 | En konstant optisk varningssignal ska informera föraren om att nödbromssystemet är deaktiverat. Den gula varningssignalen som specificeras i punkt 1.5.4 kan användas för detta syfte. |
| --- | --- |

1.4.2

En konstant optisk varningssignal ska informera föraren om att nödbromssystemet är deaktiverat. Den gula varningssignalen som specificeras i punkt 1.5.4 kan användas för detta syfte.

1.5   Varningsindikering

1.5.1   Den kollisionsvarning som anges i punkt 1.2.1.1 ska ges av minst två varningsmetoder, att väljas mellan akustisk, haptisk eller optisk.

Tidpunkten för varningssignalen ska väljas så att föraren ges möjlighet att reagera på kollisionsrisken och ta kontroll över situationen, och olägenheter för föraren genom alltför tidiga eller alltför frekventa varningar ska undvikas. Detta ska provas enligt punkterna 2.4.2 och 2.5.2.

1.5.2   En beskrivning av kollisionsvarningssignalerna och i vilken ordning de visas för föraren ska tillhandahållas av fordonstillverkaren vid typgodkännandet och noteras i provningsrapporten.

1.5.3   Om en optisk signal används som en del av kollisionsvarningen kan varningssignalen för fel enligt punkt 1.2.1.2 användas i blinkande läge.

1.5.4   Felvarningen enligt punkt 1.2.1.2 ska vara en konstant gul optisk varningssignal.

1.5.5   Alla nödbromssystemets optiska varningssignaler ska aktiveras antingen när tändningskontakten (startkontakten) ställs i läge ”på” (kör) eller när tändningskontakten (startkontakten) är i ett läge mellan ”på” (kör) och ”start” som tillverkaren utformat som ett kontrolläge (startsystem [påslagning]). Detta krav gäller inte för varningssignaler som visas i ett gemensamt utrymme.

1.5.6   Varningssignalerna ska vara synliga även i dagsljus. Föraren ska från förarsätet enkelt kunna kontrollera att varningssignalerna fungerar.

1.5.7   När föraren ges en optisk varningssignal som indikerar att nödbromssystemet för tillfället inte fungerar, till exempel vid ogynnsamma väderförhållanden, ska signalen vara konstant och gul. Felvarningssignalen som specificeras i punkt 1.5.4 kan användas för detta syfte.

1.6   Bestämmelser om regelbunden teknisk kontroll

1.6.1   Vid en regelbunden teknisk kontroll ska det vara möjligt att visuellt kontrollera att nödbromssystemet fungerar korrekt genom att observera felvarningssignalens tillstånd när systemet slagits på och eventuell lampa kontrollerats.

Om felvarningssignalen visas i ett gemensamt utrymme måste det kontrolleras att det gemensamma utrymmet fungerar innan kontrollen av felvarningssignalen utförs.

1.6.2   I samband med typgodkännandet ska det under sekretess redogöras för de metoder som tillverkaren valt som skydd mot enkel obehörig ändring av felvarningssignalen.

Detta skyddskrav anses alternativt uppfyllt om det finns ett sekundärt sätt att kontrollera nödbromssystemets korrekta driftstatus.

2.   Provningsförfaranden

2.1   Provningsförhållanden

2.1.1   Provningen ska utföras på ett plant och torrt underlag av asfalt eller betong som ger god friktion.

2.1.2   Omgivningstemperaturen ska vara 0 °C–45 °C.

2.1.3   Siktförhållandena i horisontalplanet ska tillåta att målet är synligt under hela provningen.

2.1.4   Provningarna ska utföras när det inte förekommer någon vind som kan komma att påverka resultaten.

2.2   Fordonsförhållanden

2.2.1   Provningsvikt

Fordonet ska provas vid ett lastförhållande som tillverkaren och den tekniska tjänsten kommer överens om. Ingen ändring får göras när provningen har påbörjats.

2.3   Provningsmål

2.3.1   Det mål som används vid provningarna ska vara en normal i stora volymer serieproducerad personbil i kategori M1 AA Sedan alternativt ett mjukt mål som representerar ett sådant fordon med avseende på de egenskaper som detekteras av sensorsystemet hos det nödbromssystem som provas (2).

2.3.2   Uppgifter som gör det möjligt att särskilt identifiera och reproducera målen ska noteras i fordonets typgodkännandedokumentation enligt punkt 4.6 i addendumet till avsnitt II i del 2 i bilaga I.

2.4   Provning av varning och aktivering med ett stillastående mål

2.4.1   Fordonet i fråga ska närma sig det stillastående målet på en rak linje i minst två sekunder före den funktionella delen av provningen med en avvikelse från en gemensam mittlinje mellan fordonet i fråga och målet på högst 0,5 m.

Den funktionella delen av provningen ska påbörjas när fordonet i fråga rör sig i en hastighet av 80 ±2 km/h och är minst 120 m från målet.

Från början av den funktionella delen till kollisionspunkten får ingen ändring av kontroller eller reglage på fordonet i fråga göras med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka eventuell avvikelse från linjen.

2.4.2   Tidpunkten för kollisionsvarningsmetoderna enligt punkt 1.5.1 ska uppfylla följande krav:

| 2.4.2.1 | Minst en haptisk eller en akustisk varning ska ges senast vid de värden som specificeras i: | För godkännandenivå 1: Kolumn B i tabellen i tillägg 1 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1

Minst en haptisk eller en akustisk varning ska ges senast vid de värden som specificeras i:

För godkännandenivå 1: Kolumn B i tabellen i tillägg 1

| | För godkännandenivå 2: Kolumn B i tabellen i tillägg 2 |
| --- | --- |

För godkännandenivå 2: Kolumn B i tabellen i tillägg 2

Dessa värden ska uppnås innan nödbromsningsfasen påbörjas.

| 2.4.2.2 | Minst två varningar av olika metoder ska ges senast vid de värden som specificeras i: | För godkännandenivå 1: Kolumn C i tabellen i tillägg 1 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2

Minst två varningar av olika metoder ska ges senast vid de värden som specificeras i:

För godkännandenivå 1: Kolumn C i tabellen i tillägg 1

| | För godkännandenivå 2: Kolumn C i tabellen i tillägg 2 |
| --- | --- |

För godkännandenivå 2: Kolumn C i tabellen i tillägg 2

Dessa värden ska uppnås innan nödbromsningsfasen påbörjas.

| 2.4.2.3 | En eventuell sänkning av hastigheten under varningsfasen ska inte överstiga antingen 15 km/h eller 30 % av den totala hastighetssänkningen för fordonet i fråga, beroende på vilket av dessa värden som är högst. |
| --- | --- |

2.4.2.3

En eventuell sänkning av hastigheten under varningsfasen ska inte överstiga antingen 15 km/h eller 30 % av den totala hastighetssänkningen för fordonet i fråga, beroende på vilket av dessa värden som är högst.

2.4.3   Kollisionsvarningsfasen ska följas av nödbromsningsfasen.

2.4.4   Nödbromsningsfasen ska inte påbörjas före en tid till kollision på högst 3,0 sekunder.

Överensstämmelse ska kontrolleras antingen genom faktisk mätning vid provning eller genom dokumentation som fordonstillverkaren tillhandahåller, som överenskommet mellan den tekniska tjänsten och fordonstillverkaren.

2.4.5   Den totala hastighetssänkningen för fordonet i fråga vid tidpunkten för kollision med det stillastående målet ska inte vara mindre än de värden som specificeras i:

| | För godkännandenivå 1: Kolumn D i tabellen i tillägg 1 |
| --- | --- |

För godkännandenivå 1: Kolumn D i tabellen i tillägg 1

| | För godkännandenivå 2: Kolumn D i tabellen i tillägg 2 |
| --- | --- |

För godkännandenivå 2: Kolumn D i tabellen i tillägg 2

2.5   Provning av varning och aktivering med ett rörligt mål

2.5.1   Fordonet i fråga och det rörliga målet ska röra sig på en rak linje i samma riktning i minst två sekunder före den funktionella delen av provningen med en avvikelse från en gemensam mittlinje mellan fordonet i fråga och målet på högst 0,5 m.

Den funktionella delen av provningen ska påbörjas när fordonet i fråga rör sig i en hastighet av 80 ±2 km/h och det rörliga målet i en hastighet som specificeras i:

| | För godkännandenivå 1: Kolumn H i tabellen i tillägg 1 |
| --- | --- |

För godkännandenivå 1: Kolumn H i tabellen i tillägg 1

| | För godkännandenivå 2: Kolumn H i tabellen i tillägg 2 |
| --- | --- |

För godkännandenivå 2: Kolumn H i tabellen i tillägg 2

Det skiljande avståndet mellan fordonet i fråga och det rörliga målet ska vara minst 120 m.

Från början av den funktionella delen av provningen tills hastigheten för fordonet i fråga är lika med målets hastighet får ingen ändring av kontroller eller reglage på fordonet i fråga göras av föraren med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka eventuell avvikelse från linjen.

2.5.2   Tidpunkten för kollisionsvarningsmetoderna enligt punkt 1.5.1 ska uppfylla följande krav:

| 2.5.2.1 | Minst en haptisk eller en akustisk varning ska ges senast vid de värden som specificeras i: | För godkännandenivå 1: Kolumn E i tabellen i tillägg 1 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.1

Minst en haptisk eller en akustisk varning ska ges senast vid de värden som specificeras i:

För godkännandenivå 1: Kolumn E i tabellen i tillägg 1

| | För godkännandenivå 2: Kolumn E i tabellen i tillägg 2 |
| --- | --- |

För godkännandenivå 2: Kolumn E i tabellen i tillägg 2

Dessa värden ska uppnås innan nödbromsningsfasen påbörjas.

| 2.5.2.2 | Minst två varningar av olika metoder ska ges senast vid de värden som specificeras i: | För godkännandenivå 1: Kolumn F i tabellen i tillägg 1 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.2

Minst två varningar av olika metoder ska ges senast vid de värden som specificeras i:

För godkännandenivå 1: Kolumn F i tabellen i tillägg 1

| | För godkännandenivå 2: Kolumn F i tabellen i tillägg 2 |
| --- | --- |

För godkännandenivå 2: Kolumn F i tabellen i tillägg 2

Dessa värden ska uppnås innan nödbromsningsfasen påbörjas.

| 2.5.2.3 | En eventuell sänkning av hastigheten under varningsfasen ska inte överstiga antingen 15 km/h eller 30 % av den totala hastighetssänkningen för fordonet i fråga, beroende på vilket av dessa värden som är högst. |
| --- | --- |

2.5.2.3

En eventuell sänkning av hastigheten under varningsfasen ska inte överstiga antingen 15 km/h eller 30 % av den totala hastighetssänkningen för fordonet i fråga, beroende på vilket av dessa värden som är högst.

2.5.3   Kollisionsvarningsfasen ska följas av nödbromsningsfasen som ska resultera i att fordonet i fråga inte kolliderar med det rörliga målet.

2.5.4   Nödbromsningsfasen ska inte påbörjas före en tid till kollision på högst 3,0 sekunder.

Överensstämmelse ska kontrolleras antingen genom faktisk mätning vid provning eller genom dokumentation som fordonstillverkaren tillhandahåller, enligt överenskommelse mellan den tekniska tjänsten och fordonstillverkaren.

2.6   Provning av felvarning

2.6.1   Ett elektriskt fel ska simuleras, exempelvis genom att strömförsörjningen till en komponent av nödbromssystemet bryts eller genom att de elektriska anslutningarna mellan komponenter av nödbromssystemet kopplas ur. Varken de elektriska anslutningarna för felvarningssignalen enligt punkt 1.5.4 eller den eventuella manuella deaktiveringsanordningen enligt punkt 1.4 ska kopplas ur vid simulering av fel i nödbromssystemet.

2.6.2   Felvarningssignalen som anges i punkt 1.5.4 ska aktiveras och förbli aktiverad senast 10 sekunder efter att fordonet framförts i en hastighet över 15 km/h och omedelbart återaktiveras efter en följande av- och påslagning av tändningen när fordonet står stilla så länge som det simulerade felet kvarstår.

2.7   Provning av deaktivering

2.7.1   Om fordonet är utrustat med en anordning för att deaktivera nödbromssystemet ska tändningskontakten (startkontakten) ställas i läge ”på” (kör) och nödbromssystemet deaktiveras. Varningssignalen enligt punkt 1.4.2 ska därmed aktiveras. Tändningskontakten (startkontakten) ska ställas i läge ”av”. Därefter ska tändningskontakten (startkontakten) återigen ställas i läge ”på” (kör) för att kontrollera att den tidigare aktiverade varningssignalen inte återaktiveras, något som visar att varningssystemet återaktiverats enligt punkt 1.4.1. Om tändningen slås på med hjälp av en ”nyckel” ska detta krav uppfyllas utan att nyckeln avlägsnas.

2.8   Provning av felreaktion

2.8.1   Två stillastående fordon av kategori M1 AA Sedan ska ställas:

| a) | vända i samma färdriktning som fordonet i fråga |
| --- | --- |

a)

vända i samma färdriktning som fordonet i fråga

| b) | med ett mellanrum på 4,5 m (3) |
| --- | --- |

b)

med ett mellanrum på 4,5 m (3)

| c) | med fordonens bakre ändar i linje med varandra. |
| --- | --- |

c)

med fordonens bakre ändar i linje med varandra.

2.8.2   Fordonet i fråga ska färdas i minst 60 meter vid en konstant hastighet av 50 ± 2 km/h för att passera mitt emellan de två stillastående fordonen.

Under provningen får ingen ändring av kontroller eller reglage på fordonet i fråga göras med undantag av smärre ändringar av styrningen för att motverka avvikelse.

2.8.3   Nödbromssystemet ska inte avge någon kollisionsvarning eller initiera nödbromsningsfasen.

---

(1)  Unionen anslöt sig till dessa föreskrifter genom rådets beslut 97/836/EG (EGT L 346, 17.12.1997, s. 78).

(2)  Den tekniska tjänsten och fordonstillverkaren ska komma överens om huruvida de egenskaper som detekteras hos det mjuka målet överensstämmer med dem hos en personbil i kategori M1 AA Sedan.

(3)  Referenspunkten för varje fordon för att bestämma mellanrummet mellan de stillastående fordonen ska bestämmas i enlighet med ISO-standard 612:1978.

Tillägg 1

Godkännandenivå 1: provningskrav för varning och aktivering – värden för godkänt/underkänt

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fordonskategori | Stillastående mål | Rörligt mål |
| Tidpunkt för varningsmetoder | Hastighetssänkning för fordonet i fråga | Tidpunkt för varningsmetoder | Hastighetssänkning för fordonet i fråga | Målhastighet |
| Minst 1 haptisk eller akustisk | Minst 2 | Minst 1 haptisk eller akustisk | Minst 2 |
| (se punkt 2.4.2.1) | (se punkt 2.4.2.2) | (se punkt 2.4.5) | (se punkt 2.5.2.1) | (se punkt 2.5.2.2) | (se punkt 2.5.3) | (se punkt 2.5.1) |
| M3, N3 och N2 > 8 t (utrustade med pneumatiska eller pneumatisk-hydrauliska bromssystem och med pneumatiskt fjädringssystem för bakaxeln) | Senast 1,4 s före nödbromsningsfasens början | Senast 0,8 s före nödbromsningsfasens början | Minst 10 km/h | Senast 1,4 s före nödbromsningsfasens början | Senast 0,8 s före nödbromsningsfasens början | Fordonet i fråga ska inte kollidera med det rörliga målet | 32 ± 2 km/h |

A

B

C

D

E

F

G

H

Fordonskategori

Stillastående mål

Rörligt mål

Tidpunkt för varningsmetoder

Hastighetssänkning för fordonet i fråga

Tidpunkt för varningsmetoder

Hastighetssänkning för fordonet i fråga

Målhastighet

Minst 1 haptisk eller akustisk

Minst 2

Minst 1 haptisk eller akustisk

Minst 2

(se punkt 2.4.2.1)

(se punkt 2.4.2.2)

(se punkt 2.4.5)

(se punkt 2.5.2.1)

(se punkt 2.5.2.2)

(se punkt 2.5.3)

(se punkt 2.5.1)

M3, N3 och N2 > 8 t (utrustade med pneumatiska eller pneumatisk-hydrauliska bromssystem och med pneumatiskt fjädringssystem för bakaxeln)

Senast 1,4 s före nödbromsningsfasens början

Senast 0,8 s före nödbromsningsfasens början

Minst 10 km/h

Senast 1,4 s före nödbromsningsfasens början

Senast 0,8 s före nödbromsningsfasens början

Fordonet i fråga ska inte kollidera med det rörliga målet

32 ± 2 km/h

Tillägg 2

Godkännandenivå 2: provningskrav för varning och aktivering – värden för godkänt/underkänt

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fordonskategori | Stillastående mål | Rörligt mål |
| Tidpunkt för varningsmetoder | Hastighetssänkning för fordonet i fråga | Tidpunkt för varningsmetoder | Hastighetssänkning för fordonet i fråga | Målhastighet |
| Minst 1 haptisk eller akustisk | Minst 2 | Minst 1 haptisk eller akustisk | Minst 2 |
| (se punkt 2.4.2.1) | (se punkt 2.4.2.2) | (se punkt 2.4.5) | (se punkt 2.5.2.1) | (se punkt 2.5.2.2) | (se punkt 2.5.3) | (se punkt 2.5.1) |
| M3, N3 och N2 > 8 t (1) | Senast 1,4 s före nödbromsningsfasens början | Senast 0,8 s före nödbromsningsfasens början | Minst 20 km/h | Senast 1,4 s före nödbromsningsfasens början | Senast 0,8 s före nödbromsningsfasens början | Fordonet i fråga ska inte kollidera med det rörliga målet | 12 ± 2 km/h |
| N2 ≤ 8 t och M2
   (2) | (3) | (3) | (3) | (3) | (3) | (3) | (3) |

A

B

C

D

E

F

G

H

Fordonskategori

Stillastående mål

Rörligt mål

Tidpunkt för varningsmetoder

Hastighetssänkning för fordonet i fråga

Tidpunkt för varningsmetoder

Hastighetssänkning för fordonet i fråga

Målhastighet

Minst 1 haptisk eller akustisk

Minst 2

Minst 1 haptisk eller akustisk

Minst 2

(se punkt 2.4.2.1)

(se punkt 2.4.2.2)

(se punkt 2.4.5)

(se punkt 2.5.2.1)

(se punkt 2.5.2.2)

(se punkt 2.5.3)

(se punkt 2.5.1)

M3, N3 och N2 > 8 t (1)

Senast 1,4 s före nödbromsningsfasens början

Senast 0,8 s före nödbromsningsfasens början

Minst 20 km/h

Senast 1,4 s före nödbromsningsfasens början

Senast 0,8 s före nödbromsningsfasens början

Fordonet i fråga ska inte kollidera med det rörliga målet

12 ± 2 km/h

N2 ≤ 8 t och M2
   (2)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

---

(1)  Fordon i kategori M3 med hydrauliska bromssystem omfattas av kraven i andra raden.

(2)  Fordon med pneumatiska bromssystem omfattas av kraven i första raden.

(3)  Dessa värden ska bestämmas enligt artikel 5.

---

BILAGA III

Särskilda krav för säkerhetsaspekter hos komplexa elektroniska fordonskontrollsystem

1.   Allmänt

I denna bilaga anges särskilda krav på dokumentation, felstrategi och kontroller med avseende på säkerhetsaspekter hos komplexa elektroniska fordonskontrollsystem vid tillämpningen av denna förordning.

Denna bilaga får också tillämpas för säkerhetsrelaterade funktioner som regleras av elektroniska system.

I denna bilaga anges inga prestandakrav för komplexa elektroniska fordonskontrollsystem, men den omfattar metoder för konstruktionsprocessen och den information som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med typgodkännande.

Denna information ska visa att systemet både under normala förhållanden och vid fel uppfyller alla tillämpliga prestandakrav som anges i denna förordning.

2.   Definitioner

I denna bilaga gäller följande definitioner:

2.1   säkerhetskoncept: en beskrivning av de åtgärder som införts i systemet, t.ex. i de elektroniska enheterna, för att skydda systemets integritet och därigenom garantera säker drift även vid elektriska fel.

Möjligheten att övergå till partiell drift eller ett reservsystem för vitala fordonsfunktioner kan ingå i säkerhetskonceptet.

2.2   elektroniskt kontrollsystem: en kombination av enheter avsedda att samarbeta vid alstringen av den angivna fordonskontrollfunktionen genom elektronisk databehandling.

Sådana system är ofta programvarustyrda och uppbyggda av enskilda funktionskomponenter såsom sensorer, elektroniska styrenheter och aktuatorer och sammankopplade av transmissionslänkar. De kan inbegripa mekaniska, elektropneumatiska eller elektrohydrauliska delar.

2.3   komplexa elektroniska fordonskontrollsystem: elektroniska kontrollsystem med en kontrollhierarki där en kontrollerad funktion kan avbrytas av en elektronisk kontroll eller funktion på högre nivå.

2.4   styrning på högre nivå: system eller funktioner som använder ytterligare databehandling eller sensorinsignaler för att ändra fordonets beteende genom att beordra ändringar av fordonskontrollsystemets normala funktion(er).

Detta gör det möjligt för komplexa system att automatiskt ändra sina mål med en prioritet som beror på de omständigheter som sensorerna känner av.

2.5   enheter: de minsta uppdelningar av systemkomponenter som omfattas av denna bilaga, eftersom kombinationer av komponenter kommer att betraktas som individuella föremål för identifiering, analys eller byte.

2.6   transmissionslänkar: anordningar som används för att koppla samman utspridda enheter i syfte att överföra signaler, driftsdata eller energi.

Denna utrustning är normalt elektrisk men kan delvis vara mekanisk, pneumatisk, hydraulisk eller optisk.

2.7   styrintervall: en utsignalvariabel med ett visst intervall inom vilket systemen sannolikt kan utöva styrning.

2.8   gränser för funktionell drift: de yttre fysiska gränser inom vilka systemet kan upprätthålla kontrollen.

3.   Dokumentation

3.1   Krav

Tillverkaren ska tillhandahålla ett dokumentationspaket med en beskrivning av den grundläggande konstruktionen av det komplexa elektroniska fordonskontrollsystem för vilket typgodkännande ansöks (nedan kallat systemet) och hur det är kopplat till de andra fordonssystemen eller hur det direkt styr utsignalvariabler.

Systemets funktion(er) och säkerhetskoncept enligt tillverkarens uppgifter ska förklaras.

Dokumentationen ska vara kortfattad men innehålla belägg för att konstruktionen och utvecklingen har utnyttjat sakkunskap från alla områden som systemet berör.

För regelbundna tekniska kontroller ska det i dokumentationen beskrivas hur systemets aktuella driftsstatus kan kontrolleras.

3.1.1   Denna dokumentation ska tillhandahållas i följande två delar:

| a) | Det formella dokumentationspaketet för godkännandet, med det material som anges i punkt 3 (med undantag av vad som anges i punkt 3.4.4) som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in. Detta kommer att utgöra den grundläggande referensen för kontrollerna enligt punkt 4. |
| --- | --- |

a)

Det formella dokumentationspaketet för godkännandet, med det material som anges i punkt 3 (med undantag av vad som anges i punkt 3.4.4) som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in. Detta kommer att utgöra den grundläggande referensen för kontrollerna enligt punkt 4.

| b) | Ytterligare material och analyser enligt punkt 3.4.4 som ska förvaras av tillverkaren och uppvisas i samband med typgodkännandet. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare material och analyser enligt punkt 3.4.4 som ska förvaras av tillverkaren och uppvisas i samband med typgodkännandet.

3.2   Beskrivning av systemets funktioner

En beskrivning ska lämnas som enkelt förklarar alla systemets styrfunktioner och metoder för att uppnå målen, inbegripet uppgift om den/de mekanism(er) genom vilka styrningen utövas.

3.2.1   En förteckning över alla insignalsvariabler och avkända variabler ska lämnas och deras driftsintervall ska anges.

3.2.2   En förteckning över alla utsignalvariabler som styrs av systemet ska lämnas, i samtliga fall med uppgift om huruvida styrningen utövas direkt eller via ett annat fordonssystem. Det styrintervall som utövas på varje sådan variabel ska anges.

3.2.3   Gränserna för funktionell drift ska anges där de påverkar systemets prestanda.

3.3   Systemets utformning och scheman

3.3.1   Komponentförteckning

En förteckning ska lämnas över alla systemets enheter, med uppgift om de andra fordonssystem som behövs för att uppnå den aktuella styrfunktionen.

Ett översiktligt schema som visar dessa enheter i kombination med varandra ska lämnas, där enheternas fördelning och kopplingarna mellan dem framgår klart.

3.3.2   Enheternas funktioner

Funktionen för varje enhet i systemet ska anges, och de signaler som sammanbinder den med andra enheter eller fordonssystem ska visas. Detta kan göras med ett uppmärkt blockschema eller annat schema, eller med en beskrivning med ett sådant schema som stöd.

3.3.3   Sammankopplingar

Sammankopplingarna i systemet ska visas med ett kretsschema för elektriska transmissionslänkar, ett optiskt fiberschema för optiska länkar, rörschema för pneumatiska eller hydrauliska kopplingar och ett förenklat diagram för mekaniska kopplingar.

3.3.4   Signalflöde och prioriteringar

Det ska finnas ett tydligt samband mellan dessa transmissionslänkar och de signaler som överförs mellan enheter.

Signalprioritet på multiplexa dataförbindelser ska anges när prioriteten kan påverka prestanda eller säkerhet vid tillämpningen av denna förordning.

3.3.5   Identifiering av enheter

Varje enhet ska vara klart och otvetydigt identifierbar (t.ex. genom märkning för hårdvara och märkning eller utsignal för programvara) så att rätt utrustning kan knytas till motsvarande dokumentation.

Då flera funktioner kombineras i en enda enhet eller inom en enda dator men visas i flera block i blockschemat ska för klarhetens och tydlighetens skull en enda maskinvaruidentifiering användas.

Tillverkaren ska med hjälp av denna identifiering bekräfta att den levererade utrustningen överensstämmer med motsvarande dokument.

| 3.3.5.1 | Identifieringen ska ange hårdvaru- och programvaruversion, och när programvaran ändras så att enhetens funktion ändras på ett sätt som är av betydelse för denna förordning ska denna identifiering också ändras. |
| --- | --- |

3.3.5.1

Identifieringen ska ange hårdvaru- och programvaruversion, och när programvaran ändras så att enhetens funktion ändras på ett sätt som är av betydelse för denna förordning ska denna identifiering också ändras.

3.4   Tillverkarens säkerhetskoncept

3.4.1   Tillverkaren ska lämna ett uttalande som bekräftar att den strategi som valts för utformning av systemet under felfria förhållanden inte kommer att äventyra säker drift av sådana system som denna förordning är tillämplig på.

3.4.2   Beträffande systemets programvara ska uppbyggnaden förklaras och de metoder och verktyg som använts vid konstruktionen ska anges. Tillverkaren ska vid behov kunna visa hur systemlogikens tillämpning valdes under konstruktions- och utvecklingsprocessen.

3.4.3   Tillverkaren ska förse den tekniska tjänsten med en förklaring av de av systemets konstruktionsegenskaper som är avsedda att skapa säker drift vid fel. Tänkbara konstruktionsegenskaper vid fel hos systemet är till exempel

| a) | återgång till drift med ett partiellt system, |
| --- | --- |

a)

återgång till drift med ett partiellt system,

| b) | övergång till ett separat reservsystem, |
| --- | --- |

b)

övergång till ett separat reservsystem,

| c) | bortkoppling av styrningen på högre nivå. |
| --- | --- |

c)

bortkoppling av styrningen på högre nivå.

Vid fel ska föraren varnas med t.ex. en varningssignal eller visning av ett meddelande. Om föraren inte deaktiverar systemet, t.ex. genom att vrida tändningskontakten till läget ”av” eller genom att stänga av den specifika funktionen i fråga med en särskild kontakt, ska varningen kvarstå så länge som felet föreligger.

| 3.4.3.1 | Om den valda konstruktionen innebär att partiell funktion inträder vid vissa felvillkor, ska dessa villkor och resulterande effektivitetsgränser anges. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Om den valda konstruktionen innebär att partiell funktion inträder vid vissa felvillkor, ska dessa villkor och resulterande effektivitetsgränser anges.

| 3.4.3.2 | Om den valda konstruktionen innebär att en andra metod (reserv) används för att uppnå målet för systemet, ska principerna för övergången, redundansnivån och eventuella inbyggda kontroller av reserven förklaras, och de resulterande effektivitetsgränserna vid reservdrift ska anges. |
| --- | --- |

3.4.3.2

Om den valda konstruktionen innebär att en andra metod (reserv) används för att uppnå målet för systemet, ska principerna för övergången, redundansnivån och eventuella inbyggda kontroller av reserven förklaras, och de resulterande effektivitetsgränserna vid reservdrift ska anges.

| 3.4.3.3 | Om den valda konstruktionen innebär att styrningen på högre nivå kopplas från, ska alla motsvarande kontrollutsignaler som hör till denna inhiberas, på ett sätt som begränsar störningarna vid övergången. |
| --- | --- |

3.4.3.3

Om den valda konstruktionen innebär att styrningen på högre nivå kopplas från, ska alla motsvarande kontrollutsignaler som hör till denna inhiberas, på ett sätt som begränsar störningarna vid övergången.

3.4.4   Dokumentationen ska åtföljas av en analys som visar hur systemet totalt sett kommer att uppträda när något av de angivna fel som har inverkan på kontrollen över fordonet eller dess säkerhet inträffar.

Detta kan bygga på FMEA (Failure Mode and Effect Analysis), en felträdsanalys (FTA) eller någon liknande metod som är lämplig med avseende på systemets säkerhet.

Den/de valda analysmetoden/erna ska anges och följas av tillverkaren och ska kunna inspekteras av den tekniska tjänsten vid tidpunkten för typgodkännande.

| 3.4.4.1 | I dokumentationen ska de parametrar som övervakas förtecknas, och för varje fel av den typ som anges i punkt 3.4.4 ska den varningssignal anges som ska ges till föraren eller den personal som utför service eller tekniska kontroller. |
| --- | --- |

3.4.4.1

I dokumentationen ska de parametrar som övervakas förtecknas, och för varje fel av den typ som anges i punkt 3.4.4 ska den varningssignal anges som ska ges till föraren eller den personal som utför service eller tekniska kontroller.

4.   Kontroll och provning

4.1   Systemets funktion, såsom redovisad i den dokumentation som krävs enligt punkt 3, ska provas på följande sätt:

4.1.1   Kontroll av systemets funktion

I syfte att fastställa normala driftsnivåer ska fordonssystemets prestanda under förhållanden utan fel kontrolleras med avseende på tillverkarens grundläggande anvisningar, om inte detta är föremål för en särskild prestandaprovning som en del av godkännandeförfarandet enligt denna förordning.

4.1.2   Kontroll av säkerhetskonceptet enligt punkt 3.4

Systemets reaktion ska enligt typgodkännandemyndighetens gottfinnande kontrolleras när det påverkas av ett fel i någon individuell enhet genom att motsvarande utsignaler påförs elektriska enheter eller mekaniska element för att simulera effekterna av interna fel inuti enheten.

Resultaten av kontrollen ska överensstämma med sammanfattningen av felanalysen i dokumentationen, med en sådan nivå på den totala inverkan att det kan anses bekräftat att säkerhetskonceptet och dess tillämpning är tillräckliga.

---

| 21.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/18

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 348/2012

av den 20 april 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 april 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 47,3 |
| TN | 124,7 |
| TR | 108,1 |
| ZZ | 93,4 |
| 0707 00 05 | TR | 139,2 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 93 10 | MA | 91,2 |
| TR | 108,3 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 72,9 |
| MA | 41,2 |
| TN | 54,8 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 53,4 |
| 0805 50 10 | TR | 58,3 |
| ZZ | 58,3 |
| 0808 10 80 | AR | 88,4 |
| BR | 83,6 |
| CA | 152,1 |
| CL | 99,1 |
| CN | 117,9 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 122,4 |
| US | 164,3 |
| UY | 72,9 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 101,5 |
| 0808 30 90 | AR | 109,5 |
| CL | 133,3 |
| CN | 65,6 |
| US | 107,0 |
| ZA | 125,0 |
| ZZ | 108,1 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

47,3

TN

124,7

TR

108,1

ZZ

93,4

0707 00 05

TR

139,2

ZZ

139,2

0709 93 10

MA

91,2

TR

108,3

ZZ

99,8

0805 10 20

EG

47,8

IL

72,9

MA

41,2

TN

54,8

TR

50,5

ZZ

53,4

0805 50 10

TR

58,3

ZZ

58,3

0808 10 80

AR

88,4

BR

83,6

CA

152,1

CL

99,1

CN

117,9

MK

29,3

NZ

122,4

US

164,3

UY

72,9

ZA

85,3

ZZ

101,5

0808 30 90

AR

109,5

CL

133,3

CN

65,6

US

107,0

ZA

125,0

ZZ

108,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 21.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 26 mars 2012

om ändring av beslut 98/213/EG om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande byggsatser för invändiga skiljeväggar

[delgivet med nr C(2012) 1866]

(Text av betydelse för EES)

(2012/201/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter (1), särskilt artikel 13.4,

efter att ha hört ständiga byggkommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens beslut 98/213/EG (2) avser enbart produkter som definieras i europeiska tekniska godkännanden fastän några av dessa produkter också kan omfattas av harmoniserade europeiska standarder. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslut 98/213/EG (2) avser enbart produkter som definieras i europeiska tekniska godkännanden fastän några av dessa produkter också kan omfattas av harmoniserade europeiska standarder.

| (2) | Europeiska standardiseringskommittén (CEN) håller på att utarbeta harmoniserade europeiska standarder för vissa produkter som avses i beslut 98/213/EG. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska standardiseringskommittén (CEN) håller på att utarbeta harmoniserade europeiska standarder för vissa produkter som avses i beslut 98/213/EG.

| (3) | Beslut 98/213/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 98/213/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 98/213/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska införas som artikel 3a:
  ”Artikel 3a
  Förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse enligt bilaga IV ska anges i uppdragen för harmoniserade europeiska standarder.” |
| --- | --- |

1.

Följande artikel ska införas som artikel 3a:

”Artikel 3a

Förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse enligt bilaga IV ska anges i uppdragen för harmoniserade europeiska standarder.”

| 2. | En bilaga IV, enligt lydelsen i bilagan till detta beslut, ska läggas till. |
| --- | --- |

2.

En bilaga IV, enligt lydelsen i bilagan till detta beslut, ska läggas till.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 26 mars 2012.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 40, 11.2.1989, s. 12.

1

(2)  EGT L 80, 18.3.1998, s. 41.

2

---

BILAGA

”BILAGA IV

PRODUKTGRUPP

BYGGSATSER FÖR SKILJEVÄGGAR AV GIPSSKIVOR (1/2)

System för bestyrkande av överensstämmelse

För den eller de produkter och det eller de användningsområden som anges nedan ska Europeiska standardiseringskommittén (CEN) specificera följande system för bestyrkande av överensstämmelse i de harmoniserade europeiska standarder som är tillämpliga:

| Produkt(er) | Användningsområde(n) | Nivå(er) eller klass(er) | System för bestyrkande av överensstämmelse |
| --- | --- | --- | --- |
| Byggsatser för invändiga skiljeväggar | För alla användnings-områden som inte omfattas av krav på reaktion vid brandpåverkan | Alla | 3 |
| System 3: | Se bilaga III.2 ii till direktiv 89/106/EEG, andra alternativet. |

Produkt(er)

Användningsområde(n)

Nivå(er) eller klass(er)

System för bestyrkande av överensstämmelse

Byggsatser för invändiga skiljeväggar

För alla användnings-områden som inte omfattas av krav på reaktion vid brandpåverkan

Alla

3

System 3:

Se bilaga III.2 ii till direktiv 89/106/EEG, andra alternativet.

Specifikationen för systemet ska vara sådan att den kan genomföras även när prestanda beträffande en viss egenskap inte behöver fastställas på grund av att minst en medlemsstat saknar bestämmelser för egenskapen i fråga (se artikel 2.1 i direktiv 89/106/EEG och i tillämpliga fall punkt 1.2.3 i tillämpningsdokumenten). I dessa fall ska kontroll av egenskapen i fråga inte påtvingas tillverkare som inte önskar ange produktens prestanda i detta avseende.

PRODUKTGRUPP

BYGGSATSER FÖR SKILJEVÄGGAR AV GIPSSKIVOR (2/2)

System för bestyrkande av överensstämmelse

För den eller de produkter och det eller de användningsområden som anges nedan ska CEN specificera följande system för bestyrkande av överensstämmelse i de harmoniserade europeiska standarder som är tillämpliga:

| Produkt(er) | Användningsområde(n) | Nivå(er) eller klass(er)
  (Reaktion vid brandpåverkan) | System för bestyrkande av överensstämmelse |
| --- | --- | --- | --- |
| Byggsatser för invändiga skiljeväggar | Användningsområden som omfattas av krav på reaktion vid brandpåverkan | A1 (1), A2 (1), B (1), C (1) | 1 |
| A1 (2), A2 (2), B (2), C (2), D, E | 3 |
| (A1 till E) (3), F | 4 |
| System 1: | Se bilaga III.2 i till direktiv 89/106/EEG, utan revisionsprovning av stickprov. |

Produkt(er)

Användningsområde(n)

Nivå(er) eller klass(er)

(Reaktion vid brandpåverkan)

System för bestyrkande av överensstämmelse

Byggsatser för invändiga skiljeväggar

Användningsområden som omfattas av krav på reaktion vid brandpåverkan

A1 (1), A2 (1), B (1), C (1)

1

A1 (2), A2 (2), B (2), C (2), D, E

3

(A1 till E) (3), F

4

System 1:

Se bilaga III.2 i till direktiv 89/106/EEG, utan revisionsprovning av stickprov.

| System 3: | Se bilaga III.2 ii till direktiv 89/106/EEG, andra alternativet. |
| --- | --- |

System 3:

Se bilaga III.2 ii till direktiv 89/106/EEG, andra alternativet.

| System 4: | Se bilaga III.2 ii till direktiv 89/106/EEG, tredje alternativet. |
| --- | --- |

System 4:

Se bilaga III.2 ii till direktiv 89/106/EEG, tredje alternativet.

Specifikationen för systemet ska vara sådan att den kan genomföras även när prestanda beträffande en viss egenskap inte behöver fastställas på grund av att minst en medlemsstat saknar bestämmelser för egenskapen i fråga (se artikel 2.1 i direktiv 89/106/EEG och i tillämpliga fall punkt 1.2.3 i tillämpningsdokumenten). I dessa fall ska kontroll av egenskapen i fråga inte påtvingas tillverkare som inte önskar ange produktens prestanda i detta avseende.”

---

(1)  Produkter eller material för vilka ett klart identifierbart skede av tillverkningsprocessen leder till bättre klassificering med avseende på reaktion vid brandpåverkan (t.ex. genom tillsättning av brandhämmande ämnen eller en begränsning av organiskt material).

1

(2)  Produkter eller material som inte omfattas av fotnot ().

2

(3)  Produkter eller material som inte behöver provas med avseende på reaktion vid brandpåverkan (t.ex. produkter eller material i klass A1 enligt kommissionens beslut 96/603/EG (EGT L 267, 19.10.1996, s. 23)).

---

| 21.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 29 mars 2012

om ändring av beslut 1999/94/EG om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande förtillverkade produkter av normalbetong, lättbetong och autoklaverad lättbetong

[delgivet med nr C(2012) 1977]

(Text av betydelse för EES)

(2012/202/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter (1), särskilt artikel 13.4 a,

efter att ha hört ständiga byggkommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 25 januari 1999 antog kommissionen beslut 1999/94/EG om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande förtillverkade produkter av normalbetong, lättbetong och autoklaverad lättbetong (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 25 januari 1999 antog kommissionen beslut 1999/94/EG om förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av byggprodukter enligt artikel 20.2 i rådets direktiv 89/106/EEG beträffande förtillverkade produkter av normalbetong, lättbetong och autoklaverad lättbetong (2).

| (2) | Bilaga III till beslut 1999/94/EG bör ändras i syfte att anpassa systemen för bestyrkande av överensstämmelse vad avser balk- och blockformiga golvenheter innehållande organiskt material till teknikens framsteg, så att hänsyn tas till användningsområden där bestämmelser om reaktion vid brandpåverkan gäller, eftersom olika former av tredjepartsingripande gäller beroende på vilka processer och material som används vid tillverkningen. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga III till beslut 1999/94/EG bör ändras i syfte att anpassa systemen för bestyrkande av överensstämmelse vad avser balk- och blockformiga golvenheter innehållande organiskt material till teknikens framsteg, så att hänsyn tas till användningsområden där bestämmelser om reaktion vid brandpåverkan gäller, eftersom olika former av tredjepartsingripande gäller beroende på vilka processer och material som används vid tillverkningen.

| (3) | Beslut 1999/94/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 1999/94/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till beslut 1999/94/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 29 mars 2012.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 40, 11.2.1989, s. 12.

1

(2)  EGT L 29, 3.2.1999, s. 55.

2

---

BILAGA

I bilaga III till beslut 1999/94/EG ska följande läggas till:

”PRODUKTGRUPP

BALK- OCH BLOCKFORMIGA GOLVENHETER INNEHÅLLANDE ORGANISKA MATERIAL

System för bestyrkande av överensstämmelse

För den eller de produkter och det eller de användningsområden som anges nedan ska Europeiska standardiseringskommittén (CEN) specificera följande system för bestyrkande av överensstämmelse i tillämpliga harmoniserade europeiska standarder:

| Produkt(er) | Användningsområde(n) | Nivå(er) eller klass(er)
  (Reaktion vid brandpåverkan) | System för bestyrkande av överensstämmelse |
| --- | --- | --- | --- |
| Balk- och blockformiga golvenheter innehållande organiska material | För användningsområden som omfattas av bestämmelser om reaktion vid brandpåverkan | (A1, A2, B, C) (1) | 1 |
| (A1, A2, B, C) (2), D, E | 3 |
| (A1–E) (3), F | 4 |
| System 1: | Se bilaga III.2 i till direktiv 89/106/EEG, utan revisionsprovning av stickprov. |

Produkt(er)

Användningsområde(n)

Nivå(er) eller klass(er)

(Reaktion vid brandpåverkan)

System för bestyrkande av överensstämmelse

Balk- och blockformiga golvenheter innehållande organiska material

För användningsområden som omfattas av bestämmelser om reaktion vid brandpåverkan

(A1, A2, B, C) (1)

1

(A1, A2, B, C) (2), D, E

3

(A1–E) (3), F

4

System 1:

Se bilaga III.2 i till direktiv 89/106/EEG, utan revisionsprovning av stickprov.

| System 3: | Se bilaga III.2 ii till direktiv 89/106/EEG, andra alternativet. |
| --- | --- |

System 3:

Se bilaga III.2 ii till direktiv 89/106/EEG, andra alternativet.

| System 4: | Se bilaga III.2 ii till direktiv 89/106/EEG, tredje alternativet. |
| --- | --- |

System 4:

Se bilaga III.2 ii till direktiv 89/106/EEG, tredje alternativet.

Specifikationen för systemet ska vara sådan att den kan genomföras även när prestanda beträffande en viss egenskap inte behöver fastställas på grund av att minst en medlemsstat saknar bestämmelser för egenskapen i fråga (se artikel 2.1 i direktiv 89/106/EEG och i tillämpliga fall punkt 1.2.3 i tillämpningsdokumenten). I dessa fall ska kontroll av egenskapen i fråga inte påtvingas tillverkare som inte önskar ange produktens prestanda i detta avseende.”

---

(1)  Produkter eller material för vilka ett klart identifierbart skede av tillverkningsprocessen leder till bättre klassificering med avseende på reaktion vid brandpåverkan (t.ex. genom tillsättning av brandhämmande ämnen eller en begränsning av organiskt material).

1

(2)  Produkter eller material som inte omfattas av fotnot ().

2

(3)  Produkter eller material som inte behöver provas med avseende på reaktion vid brandpåverkan (t.ex. produkter eller material i klass A1 enligt kommissionens beslut 96/603/EG (EGT L 267, 19.10.1996, s. 23)).

---

| 21.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/24

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 april 2012

om ändring av bilaga I till beslut 2006/766/EG vad gäller posten för Chile i den förteckning över tredjeländer från vilka det är tillåtet att importera levande, kylda, frysta eller beredda musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor för användning som livsmedel

[delgivet med nr C(2012) 2446]

(Text av betydelse för EES)

(2012/203/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 11.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 854/2004 får produkter av animaliskt ursprung endast importeras från ett tredjeland eller en del av ett tredjeland som finns med i en förteckning som upprättats enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 854/2004 får produkter av animaliskt ursprung endast importeras från ett tredjeland eller en del av ett tredjeland som finns med i en förteckning som upprättats enligt den förordningen.

| (2) | I förordning (EG) nr 854/2004 föreskrivs det också att när sådana förteckningar upprättas och uppdateras ska hänsyn tas till unionens kontroller i tredjeländer och garantier från de behöriga myndigheterna i tredjeländer när det gäller efterlevnad av eller likvärdighet med unionens foder- och livsmedelslagstiftning samt bestämmelser om djurhälsa enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (2). |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 854/2004 föreskrivs det också att när sådana förteckningar upprättas och uppdateras ska hänsyn tas till unionens kontroller i tredjeländer och garantier från de behöriga myndigheterna i tredjeländer när det gäller efterlevnad av eller likvärdighet med unionens foder- och livsmedelslagstiftning samt bestämmelser om djurhälsa enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (2).

| (3) | I kommissionens beslut 2006/766/EG av den 6 november 2006 om fastställande av en förteckning över de tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka import av musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor och fiskeriprodukter är tillåten (3) fastställs vilka tredjeländer som uppfyller de kriterier som avses i förordning (EG) nr 854/2004 och som därför kan garantera att de produkter som exporteras till unionen uppfyller de hygienkrav som fastställts i unionslagstiftningen för att skydda konsumenternas hälsa. I bilaga I till det beslutet finns en förteckning över tredjeländer från vilka det är tillåtet att importera levande, kylda, frysta eller beredda musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor för användning som livsmedel. I den förteckningen anges också begränsningar för sådan import från vissa tredjeländer. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 2006/766/EG av den 6 november 2006 om fastställande av en förteckning över de tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka import av musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor och fiskeriprodukter är tillåten (3) fastställs vilka tredjeländer som uppfyller de kriterier som avses i förordning (EG) nr 854/2004 och som därför kan garantera att de produkter som exporteras till unionen uppfyller de hygienkrav som fastställts i unionslagstiftningen för att skydda konsumenternas hälsa. I bilaga I till det beslutet finns en förteckning över tredjeländer från vilka det är tillåtet att importera levande, kylda, frysta eller beredda musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor för användning som livsmedel. I den förteckningen anges också begränsningar för sådan import från vissa tredjeländer.

| (4) | Chile ingår för närvarande i förteckningen i bilaga I till beslut 2006/766/EG som ett tredjeland från vilket det är tillåtet att importera musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor för användning som livsmedel, men importen begränsas till frysta eller beredda produkter samt vissa kylda och urtagna musslor ur familjen Pectinidae. |
| --- | --- |

(4)

Chile ingår för närvarande i förteckningen i bilaga I till beslut 2006/766/EG som ett tredjeland från vilket det är tillåtet att importera musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor för användning som livsmedel, men importen begränsas till frysta eller beredda produkter samt vissa kylda och urtagna musslor ur familjen Pectinidae.

| (5) | Kommissionen genomförde en inspektion i Chile den 26 april–6 maj 2010 för att bedöma det befintliga kontrollsystemet för produktionen av musslor avsedda för export till unionen. Resultatet av inspektionen tillsammans med garantier från den behöriga myndigheten i Chile visar att de krav som tillämpas i detta tredjeland på levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor avsedda för export till unionen är likvärdiga med dem som fastställs i den relevanta unionslagstiftningen. Begränsningarna avseende import till unionen av musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor från Chile bör därför inte längre gälla. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen genomförde en inspektion i Chile den 26 april–6 maj 2010 för att bedöma det befintliga kontrollsystemet för produktionen av musslor avsedda för export till unionen. Resultatet av inspektionen tillsammans med garantier från den behöriga myndigheten i Chile visar att de krav som tillämpas i detta tredjeland på levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor avsedda för export till unionen är likvärdiga med dem som fastställs i den relevanta unionslagstiftningen. Begränsningarna avseende import till unionen av musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor från Chile bör därför inte längre gälla.

| (6) | Beslut 2006/766/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2006/766/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga I till beslut 2006/766/EG ska posten för Chile ersättas med följande:

| CL | CHILE | |
| --- | --- | --- |

CL

CHILE

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 april 2012.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206.

1

(2)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 320, 18.11.2006, s. 53.

3

---

| 21.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 april 2012

om ändring av bilagorna till beslut 2003/467/EG vad gäller fastställandet av att Lettland är officiellt fritt från brucellos och av att vissa regioner i Italien, Polen och Portugal är officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos

[delgivet med nr C(2012) 2451]

(Text av betydelse för EES)

(2012/204/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt avsnitten I.4 och II.7 i bilaga A samt kapitel I avsnitt E i bilaga D, och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 64/432/EEG ska tillämpas på handel med nötkreatur och svin i unionen. Där fastställs på vilka villkor en medlemsstat eller en region i en medlemsstat kan förklaras officiellt fri från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos vad gäller nötkreatursbesättningar. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 64/432/EEG ska tillämpas på handel med nötkreatur och svin i unionen. Där fastställs på vilka villkor en medlemsstat eller en region i en medlemsstat kan förklaras officiellt fri från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos vad gäller nötkreatursbesättningar.

| (2) | I bilagorna till kommissionens beslut 2003/467/EG av den 23 juni 2003 om fastställande av att vissa medlemsstater samt regioner i vissa medlemsstater har status som officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar (2) förtecknas de medlemsstater och regioner som förklarats officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(2)

I bilagorna till kommissionens beslut 2003/467/EG av den 23 juni 2003 om fastställande av att vissa medlemsstater samt regioner i vissa medlemsstater har status som officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar (2) förtecknas de medlemsstater och regioner som förklarats officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos.

| (3) | Italien har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att provinserna Asti och Biella i regionen Piemonte uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från tuberkulos. |
| --- | --- |

(3)

Italien har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att provinserna Asti och Biella i regionen Piemonte uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från tuberkulos.

| (4) | Provinsen Ascoli Piceno i Italien anges redan i kapitel 2 i bilaga I till beslut 2003/467/EG som officiellt fri från tuberkulos. Den administrativa indelningen av Italien innebär dock att provinsen Ascoli Piceno i regionen Marche är uppdelad i två separata provinser: provinsen Ascoli Piceno och provinsen Fermo. Uppgifterna om Italien i kapitel 2 i bilaga I till beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Provinsen Ascoli Piceno i Italien anges redan i kapitel 2 i bilaga I till beslut 2003/467/EG som officiellt fri från tuberkulos. Den administrativa indelningen av Italien innebär dock att provinsen Ascoli Piceno i regionen Marche är uppdelad i två separata provinser: provinsen Ascoli Piceno och provinsen Fermo. Uppgifterna om Italien i kapitel 2 i bilaga I till beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Portugal har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att alla administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Algarve uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från tuberkulos. |
| --- | --- |

(5)

Portugal har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att alla administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Algarve uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från tuberkulos.

| (6) | På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Italien och Portugal lämnat bör provinserna Asti och Biella i regionen Piemonte i Italien samt alla administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Algarve i Portugal förklaras som officiellt fria från tuberkulos. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Italien och Portugal lämnat bör provinserna Asti och Biella i regionen Piemonte i Italien samt alla administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Algarve i Portugal förklaras som officiellt fria från tuberkulos.

| (7) | Italien har också lämnat dokumentation till kommissionen som visar att alla provinser i regionen Aostadalen uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från brucellos. |
| --- | --- |

(7)

Italien har också lämnat dokumentation till kommissionen som visar att alla provinser i regionen Aostadalen uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från brucellos.

| (8) | Lettland har också lämnat dokumentation till kommissionen som visar att dess hela territorium uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fritt från brucellos. |
| --- | --- |

(8)

Lettland har också lämnat dokumentation till kommissionen som visar att dess hela territorium uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fritt från brucellos.

| (9) | Portugal har också lämnat dokumentation till kommissionen som visar att alla administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Algarve uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från brucellos. |
| --- | --- |

(9)

Portugal har också lämnat dokumentation till kommissionen som visar att alla administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Algarve uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från brucellos.

| (10) | På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Italien, Lettland och Portugal lämnat bör Lettland samt alla provinser i regionen Aostadalen i Italien och alla administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Algarve i Portugal förklaras officiellt fria från brucellos. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Italien, Lettland och Portugal lämnat bör Lettland samt alla provinser i regionen Aostadalen i Italien och alla administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Algarve i Portugal förklaras officiellt fria från brucellos.

| (11) | Italien, Polen och Portugal har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från enzootisk bovin leukos uppfylls av provinserna Catania, Enna, Palermo och Ragusa i regionen Sicilien, 19 administrativa regioner (powiater) inom de överordnade administrativa enheterna (vojvodskapen) Kujawsko-Pomorskie, Pomorskie, Warmińsko-Mazurskie och Wielkopolskie i Polen, alla administrativa regioner (distritos) inom de överordnade administrativa enheterna (regiões) Centro och Lisboa e Vale do Tejo samt fyra administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Norte i Portugal. |
| --- | --- |

(11)

Italien, Polen och Portugal har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från enzootisk bovin leukos uppfylls av provinserna Catania, Enna, Palermo och Ragusa i regionen Sicilien, 19 administrativa regioner (powiater) inom de överordnade administrativa enheterna (vojvodskapen) Kujawsko-Pomorskie, Pomorskie, Warmińsko-Mazurskie och Wielkopolskie i Polen, alla administrativa regioner (distritos) inom de överordnade administrativa enheterna (regiões) Centro och Lisboa e Vale do Tejo samt fyra administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Norte i Portugal.

| (12) | På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Italien, Polen och Portugal har lämnat bör provinserna Catania, Enna, Palermo och Ragusa i regionen Sicilien i Italien, 19 administrativa regioner (powiater) inom de överordnade administrativa enheterna (vojvodskapen) Kujawsko-Pomorskie, Pomorskie, Warmińsko-Mazurskie och Wielkopolskie i Polen, alla administrativa regioner (distritos) inom de överordnade administrativa enheterna (regiões) Centro och Lisboa e Vale do Tejo samt fyra administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Norte i Portugal förklaras som officiellt fria från enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(12)

På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Italien, Polen och Portugal har lämnat bör provinserna Catania, Enna, Palermo och Ragusa i regionen Sicilien i Italien, 19 administrativa regioner (powiater) inom de överordnade administrativa enheterna (vojvodskapen) Kujawsko-Pomorskie, Pomorskie, Warmińsko-Mazurskie och Wielkopolskie i Polen, alla administrativa regioner (distritos) inom de överordnade administrativa enheterna (regiões) Centro och Lisboa e Vale do Tejo samt fyra administrativa regioner (distritos) inom den överordnade administrativa enheten (região) Norte i Portugal förklaras som officiellt fria från enzootisk bovin leukos.

| (13) | Bilagorna till beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Bilagorna till beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna till beslut 2003/467/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 april 2012.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 74.

2

---

BILAGA

Bilagorna till beslut 2003/467/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Kapitel 2 i bilaga I ska ersättas med följande: | I Italien:






  — | Regionen Abruzzerna: provinsen Pescara. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kapitel 2 i bilaga I ska ersättas med följande:

I Italien:

—

Regionen Abruzzerna: provinsen Pescara.

| — | Provinsen Bolzano. |
| --- | --- |

—

Provinsen Bolzano.

| — | Regionen Emilia-Romagna. |
| --- | --- |

—

Regionen Emilia-Romagna.

| — | Regionen Friuli-Venezia Giulia. |
| --- | --- |

—

Regionen Friuli-Venezia Giulia.

| — | Regionen Latium: provinserna Rieti, Viterbo. |
| --- | --- |

—

Regionen Latium: provinserna Rieti, Viterbo.

| — | Regionen Lombardiet. |
| --- | --- |

—

Regionen Lombardiet.

| — | Regionen Marche: provinserna Ascoli Piceno, Fermo. |
| --- | --- |

—

Regionen Marche: provinserna Ascoli Piceno, Fermo.

| — | Regionen Piemonte: provinserna Asti, Biella, Novara, Verbania, Vercelli. |
| --- | --- |

—

Regionen Piemonte: provinserna Asti, Biella, Novara, Verbania, Vercelli.

| — | Regionen Sardinien: provinserna Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra, Olbia-Tempio, Oristano. |
| --- | --- |

—

Regionen Sardinien: provinserna Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra, Olbia-Tempio, Oristano.

| — | Regionen Toscana. |
| --- | --- |

—

Regionen Toscana.

| — | Provinsen Trento. |
| --- | --- |

—

Provinsen Trento.

| — | Regionen Venetien. |
| --- | --- |

—

Regionen Venetien.

| | I Portugal:






  — | Região Algarve: alla distritos. |
| --- | --- | --- |

I Portugal:

—

Região Algarve: alla distritos.

| | I Förenade kungariket:






  — | Storbritannien: Skottland.” |
| --- | --- | --- |

I Förenade kungariket:

—

Storbritannien: Skottland.”

| 2. | Bilaga II ska ersättas med följande:

  ”BILAGA II

  KAPITEL 1


  Medlemsstater officiellt fria från brucellos







  ISO-kod | Medlemsstat |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgien |
| CZ | Tjeckien |
| DK | Danmark |
| DE | Tyskland |
| EE | Estland |
| IE | Irland |
| FR | Frankrike |
| LV | Lettland |
| LU | Luxemburg |
| NL | Nederländerna |
| AT | Österrike |
| PL | Polen |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| FI | Finland |
| SE | Sverige |

2.

Bilaga II ska ersättas med följande:

”BILAGA II

KAPITEL 1

Medlemsstater officiellt fria från brucellos

ISO-kod

Medlemsstat

BE

Belgien

CZ

Tjeckien

DK

Danmark

DE

Tyskland

EE

Estland

IE

Irland

FR

Frankrike

LV

Lettland

LU

Luxemburg

NL

Nederländerna

AT

Österrike

PL

Polen

SI

Slovenien

SK

Slovakien

FI

Finland

SE

Sverige

KAPITEL 2

Regioner officiellt fria från brucellos i medlemsstaterna

| | I Italien:






  — | Regionen Abruzzerna: provinsen Pescara. |
| --- | --- | --- |

I Italien:

—

Regionen Abruzzerna: provinsen Pescara.

| — | Provinsen Bolzano. |
| --- | --- |

—

Provinsen Bolzano.

| — | Regionen Emilia-Romagna. |
| --- | --- |

—

Regionen Emilia-Romagna.

| — | Regionen Friuli-Venezia Giulia. |
| --- | --- |

—

Regionen Friuli-Venezia Giulia.

| — | Regionen Latium: provinserna Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo. |
| --- | --- |

—

Regionen Latium: provinserna Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo.

| — | Regionen Ligurien: provinserna Imperia, Savona. |
| --- | --- |

—

Regionen Ligurien: provinserna Imperia, Savona.

| — | Regionen Lombardiet. |
| --- | --- |

—

Regionen Lombardiet.

| — | Regionen Marche. |
| --- | --- |

—

Regionen Marche.

| — | Regionen Molise: provinsen Campobasso. |
| --- | --- |

—

Regionen Molise: provinsen Campobasso.

| — | Regionen Piemonte. |
| --- | --- |

—

Regionen Piemonte.

| — | Regionen Apulien: provinsen Brindisi. |
| --- | --- |

—

Regionen Apulien: provinsen Brindisi.

| — | Regionen Sardinien. |
| --- | --- |

—

Regionen Sardinien.

| — | Regionen Toscana. |
| --- | --- |

—

Regionen Toscana.

| — | Provinsen Trento. |
| --- | --- |

—

Provinsen Trento.

| — | Regionen Umbrien. |
| --- | --- |

—

Regionen Umbrien.

| — | Regionen Aostadalen. |
| --- | --- |

—

Regionen Aostadalen.

| — | Regionen Venetien. |
| --- | --- |

—

Regionen Venetien.

| | I Portugal:






  — | Região Algarve: alla distritos. |
| --- | --- | --- |

I Portugal:

—

Região Algarve: alla distritos.

| — | Região Autónoma dos Açores: öarna Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, Santa Maria. |
| --- | --- |

—

Região Autónoma dos Açores: öarna Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, Santa Maria.

| | I Spanien:






  — | Provinsen Santa Cruz de Tenerife. |
| --- | --- | --- |

I Spanien:

—

Provinsen Santa Cruz de Tenerife.

| — | Provinsen Las Palmas. |
| --- | --- |

—

Provinsen Las Palmas.

| | I Förenade kungariket:






  — | Storbritannien: England, Skottland, Wales. |
| --- | --- | --- |

I Förenade kungariket:

—

Storbritannien: England, Skottland, Wales.

| — | Isle of Man.” |
| --- | --- |

—

Isle of Man.”

| 3. | Kapitel 2 i bilaga III ska ersättas med följande: | I Italien:






  — | Regionen Abruzzerna: provinsen Pescara. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Kapitel 2 i bilaga III ska ersättas med följande:

I Italien:

—

Regionen Abruzzerna: provinsen Pescara.

| — | Provinsen Bolzano. |
| --- | --- |

—

Provinsen Bolzano.

| — | Regionen Kampanien: provinsen Neapel. |
| --- | --- |

—

Regionen Kampanien: provinsen Neapel.

| — | Regionen Emilia-Romagna. |
| --- | --- |

—

Regionen Emilia-Romagna.

| — | Regionen Friuli-Venezia Giulia. |
| --- | --- |

—

Regionen Friuli-Venezia Giulia.

| — | Regionen Latium: provinserna Frosinone, Rieti, Viterbo. |
| --- | --- |

—

Regionen Latium: provinserna Frosinone, Rieti, Viterbo.

| — | Regionen Ligurien: provinserna Imperia, Savona. |
| --- | --- |

—

Regionen Ligurien: provinserna Imperia, Savona.

| — | Regionen Lombardiet. |
| --- | --- |

—

Regionen Lombardiet.

| — | Regionen Marche. |
| --- | --- |

—

Regionen Marche.

| — | Regionen Molise. |
| --- | --- |

—

Regionen Molise.

| — | Regionen Piemonte. |
| --- | --- |

—

Regionen Piemonte.

| — | Regionen Apulien: provinsen Brindisi. |
| --- | --- |

—

Regionen Apulien: provinsen Brindisi.

| — | Regionen Sardinien. |
| --- | --- |

—

Regionen Sardinien.

| — | Regionen Sicilien: provinserna Agrigento, Caltanissetta, Catania, Enna, Palermo, Ragusa, Syrakusa, Trapani. |
| --- | --- |

—

Regionen Sicilien: provinserna Agrigento, Caltanissetta, Catania, Enna, Palermo, Ragusa, Syrakusa, Trapani.

| — | Regionen Toscana. |
| --- | --- |

—

Regionen Toscana.

| — | Provinsen Trento. |
| --- | --- |

—

Provinsen Trento.

| — | Regionen Umbrien. |
| --- | --- |

—

Regionen Umbrien.

| — | Regionen Aostadalen. |
| --- | --- |

—

Regionen Aostadalen.

| — | Regionen Venetien. |
| --- | --- |

—

Regionen Venetien.

| | I Polen:






  — | Vojvodskapet Dolnośląskie






  Powiaterna: | bolesławiecki, dzierżoniowski, głogowski, górowski, jaworski, jeleniogórski, Jelenia Góra, kamiennogórski, kłodzki, legnicki, Legnica, lubański, lubiński, lwówecki, milicki, oleśnicki, oławski, polkowicki, strzeliński, średzki, świdnicki, trzebnicki, wałbrzyski, Wałbrzych, wołowski, wrocławski, Wrocław, ząbkowicki, zgorzelecki, złotoryjski. |
| --- | --- | --- | --- |

I Polen:

—

Vojvodskapet Dolnośląskie

Powiaterna:

bolesławiecki, dzierżoniowski, głogowski, górowski, jaworski, jeleniogórski, Jelenia Góra, kamiennogórski, kłodzki, legnicki, Legnica, lubański, lubiński, lwówecki, milicki, oleśnicki, oławski, polkowicki, strzeliński, średzki, świdnicki, trzebnicki, wałbrzyski, Wałbrzych, wołowski, wrocławski, Wrocław, ząbkowicki, zgorzelecki, złotoryjski.

| — | Vojvodskapet Lubelskie






  Powiaterna: | bialski, Biała Podlaska, biłgorajski, chełmski, Chełm, hrubieszowski, janowski, krasnostawski, kraśnicki, lubartowski, lubelski, Lublin, łęczyński, łukowski, opolski, parczewski, puławski, radzyński, rycki, świdnicki, tomaszowski, włodawski, zamojski, Zamość. |
| --- | --- | --- |

—

Vojvodskapet Lubelskie

Powiaterna:

bialski, Biała Podlaska, biłgorajski, chełmski, Chełm, hrubieszowski, janowski, krasnostawski, kraśnicki, lubartowski, lubelski, Lublin, łęczyński, łukowski, opolski, parczewski, puławski, radzyński, rycki, świdnicki, tomaszowski, włodawski, zamojski, Zamość.

| — | Vojvodskapet Lubuskie






  Powiaterna: | gorzowski, Gorzów Wielkopolski, krośnieńsko-odrzański, międzyrzecki, nowosolski, słubicki, strzelecko-drezdenecki, sulęciński, świebodziński, Zielona Góra, zielonogórski, żagański, żarski, wschowski. |
| --- | --- | --- |

—

Vojvodskapet Lubuskie

Powiaterna:

gorzowski, Gorzów Wielkopolski, krośnieńsko-odrzański, międzyrzecki, nowosolski, słubicki, strzelecko-drezdenecki, sulęciński, świebodziński, Zielona Góra, zielonogórski, żagański, żarski, wschowski.

| — | Vovjodskapet Kujawsko-Pomorskie






  Powiaterna: | aleksandrowski, brodnicki, bydgoski, Bydgoszcz, chełmiński, golubsko-dobrzyński, grudziądzki, inowrocławski, lipnowski, Grudziądz, mogileński, nakielski, radziejowski, rypiński, sępoleński, świecki, toruński, Toruń, tucholski, wąbrzeski, Włocławek, włocławski, żniński. |
| --- | --- | --- |

—

Vovjodskapet Kujawsko-Pomorskie

Powiaterna:

aleksandrowski, brodnicki, bydgoski, Bydgoszcz, chełmiński, golubsko-dobrzyński, grudziądzki, inowrocławski, lipnowski, Grudziądz, mogileński, nakielski, radziejowski, rypiński, sępoleński, świecki, toruński, Toruń, tucholski, wąbrzeski, Włocławek, włocławski, żniński.

| — | Vojvodskapet Łódzkie






  Powiaterna: | bełchatowski, brzeziński, kutnowski, łaski, łęczycki, łowicki, łódzki, Łódź, opoczyński, pabianicki, pajęczański, piotrkowski, Piotrków Trybunalski, poddębicki, radomszczański, rawski, sieradzki, skierniewicki, Skierniewice, tomaszowski, wieluński, wieruszowski, zduńskowolski, zgierski. |
| --- | --- | --- |

—

Vojvodskapet Łódzkie

Powiaterna:

bełchatowski, brzeziński, kutnowski, łaski, łęczycki, łowicki, łódzki, Łódź, opoczyński, pabianicki, pajęczański, piotrkowski, Piotrków Trybunalski, poddębicki, radomszczański, rawski, sieradzki, skierniewicki, Skierniewice, tomaszowski, wieluński, wieruszowski, zduńskowolski, zgierski.

| — | Vojvodskapet Małopolskie






  Powiaterna: | brzeski, bocheński, chrzanowski, dąbrowski, gorlicki, krakowski, Kraków, limanowski, miechowski, myślenicki, nowosądecki, nowotarski, Nowy Sącz, oświęcimski, olkuski, proszowicki, suski, tarnowski, Tarnów, tatrzański, wadowicki, wielicki. |
| --- | --- | --- |

—

Vojvodskapet Małopolskie

Powiaterna:

brzeski, bocheński, chrzanowski, dąbrowski, gorlicki, krakowski, Kraków, limanowski, miechowski, myślenicki, nowosądecki, nowotarski, Nowy Sącz, oświęcimski, olkuski, proszowicki, suski, tarnowski, Tarnów, tatrzański, wadowicki, wielicki.

| — | Vojvodskapet Mazowieckie






  Powiaterna: | białobrzeski, ciechanowski, garwoliński, grójecki, gostyniński, grodziski, kozienicki, legionowski, lipski, łosicki, makowski, miński, mławski, nowodworski, ostrołęcki, Ostrołęka, ostrowski, otwocki, piaseczyński, Płock, płocki, płoński, pruszkowski, przasnyski, przysuski, pułtuski, Radom, radomski, Siedlce, siedlecki, sierpecki, sochaczewski, sokołowski, szydłowiecki, Warszawa, warszawski zachodni, węgrowski, wołomiński, wyszkowski, zwoleński, żuromiński, żyrardowski. |
| --- | --- | --- |

—

Vojvodskapet Mazowieckie

Powiaterna:

białobrzeski, ciechanowski, garwoliński, grójecki, gostyniński, grodziski, kozienicki, legionowski, lipski, łosicki, makowski, miński, mławski, nowodworski, ostrołęcki, Ostrołęka, ostrowski, otwocki, piaseczyński, Płock, płocki, płoński, pruszkowski, przasnyski, przysuski, pułtuski, Radom, radomski, Siedlce, siedlecki, sierpecki, sochaczewski, sokołowski, szydłowiecki, Warszawa, warszawski zachodni, węgrowski, wołomiński, wyszkowski, zwoleński, żuromiński, żyrardowski.

| — | Voivodskapet Opolskie






  Powiaterna: | brzeski, głubczycki, kędzierzyńsko-kozielski, kluczborski, krapkowicki, namysłowski, nyski, oleski, opolski, Opole, prudnicki, strzelecki. |
| --- | --- | --- |

—

Voivodskapet Opolskie

Powiaterna:

brzeski, głubczycki, kędzierzyńsko-kozielski, kluczborski, krapkowicki, namysłowski, nyski, oleski, opolski, Opole, prudnicki, strzelecki.

| — | Voivodship Podkarpackie






  Powiaterna: | bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg, tarnobrzeski. |
| --- | --- | --- |

—

Voivodship Podkarpackie

Powiaterna:

bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg, tarnobrzeski.

| — | Vojvodskapet Podlaskie






  Powiaterna: | augustowski, białostocki, Białystok, bielski, grajewski, hajnowski, kolneński, łomżyński, Łomża, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki, wysokomazowiecki, zambrowski. |
| --- | --- | --- |

—

Vojvodskapet Podlaskie

Powiaterna:

augustowski, białostocki, Białystok, bielski, grajewski, hajnowski, kolneński, łomżyński, Łomża, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki, wysokomazowiecki, zambrowski.

| — | Vojvodskapet Pomorskie






  Powiaterna: | Gdańsk, gdański, Gdynia, lęborski, pucki, nowodworski, Sopot, wejherowski. |
| --- | --- | --- |

—

Vojvodskapet Pomorskie

Powiaterna:

Gdańsk, gdański, Gdynia, lęborski, pucki, nowodworski, Sopot, wejherowski.

| — | Voivodskapet Śląskie






  Powiaterna: | będziński, bielski, Bielsko-Biała, bieruńsko-lędziński, Bytom, Chorzów, cieszyński, częstochowski, Częstochowa, Dąbrowa Górnicza, gliwicki, Gliwice, Jastrzębie Zdrój, Jaworzno, Katowice, kłobucki, lubliniecki, mikołowski, Mysłowice, myszkowski, Piekary Śląskie, pszczyński, raciborski, Ruda Śląska, rybnicki, Rybnik, Siemianowice Śląskie, Sosnowiec, Świętochłowice, tarnogórski, Tychy, wodzisławski, Zabrze, zawierciański, Żory, żywiecki. |
| --- | --- | --- |

—

Voivodskapet Śląskie

Powiaterna:

będziński, bielski, Bielsko-Biała, bieruńsko-lędziński, Bytom, Chorzów, cieszyński, częstochowski, Częstochowa, Dąbrowa Górnicza, gliwicki, Gliwice, Jastrzębie Zdrój, Jaworzno, Katowice, kłobucki, lubliniecki, mikołowski, Mysłowice, myszkowski, Piekary Śląskie, pszczyński, raciborski, Ruda Śląska, rybnicki, Rybnik, Siemianowice Śląskie, Sosnowiec, Świętochłowice, tarnogórski, Tychy, wodzisławski, Zabrze, zawierciański, Żory, żywiecki.

| — | Vojvodskapet Świętokrzyskie






  Powiaterna: | buski, jędrzejowski, kazimierski, kielecki, Kielce, konecki, opatowski, ostrowiecki, pińczowski, sandomierski, skarżyski, starachowicki, staszowski, włoszczowski. |
| --- | --- | --- |

—

Vojvodskapet Świętokrzyskie

Powiaterna:

buski, jędrzejowski, kazimierski, kielecki, Kielce, konecki, opatowski, ostrowiecki, pińczowski, sandomierski, skarżyski, starachowicki, staszowski, włoszczowski.

| — | Vojvodskapet Warmińsko-Mazurskie






  Powiaterna: | bartoszycki, braniewski, działdowski Elbląg, elbląski, ełcki, giżycki, gołdapski, iławski, kętrzyński, lidzbarski, mrągowski, nidzicki, nowomiejski, olecki, olsztyński, ostródzki, Olsztyn, piski, szczycieński, węgorzewski. |
| --- | --- | --- |

—

Vojvodskapet Warmińsko-Mazurskie

Powiaterna:

bartoszycki, braniewski, działdowski Elbląg, elbląski, ełcki, giżycki, gołdapski, iławski, kętrzyński, lidzbarski, mrągowski, nidzicki, nowomiejski, olecki, olsztyński, ostródzki, Olsztyn, piski, szczycieński, węgorzewski.

| — | Vojvodskapet Wielkopolskie






  Powiaterna: | gostyński, jarociński, kaliski, Kalisz, kępiński, kolski, koniński, Konin, krotoszyński, międzychodzki, nowotomyski, ostrowski, ostrzeszowski, pleszewski, rawicki, słupecki, szamotulski, średzki, śremski, turecki, wolsztyński, wrzesiński, złotowski. |
| --- | --- | --- |

—

Vojvodskapet Wielkopolskie

Powiaterna:

gostyński, jarociński, kaliski, Kalisz, kępiński, kolski, koniński, Konin, krotoszyński, międzychodzki, nowotomyski, ostrowski, ostrzeszowski, pleszewski, rawicki, słupecki, szamotulski, średzki, śremski, turecki, wolsztyński, wrzesiński, złotowski.

| | I Portugal:






  — | Região Algarve: alla distritos. |
| --- | --- | --- |

I Portugal:

—

Região Algarve: alla distritos.

distritos

| — | Região Alentejo: alla distritos. |
| --- | --- |

—

Região Alentejo: alla distritos.

distritos

| — | Região Centro: alla distritos. |
| --- | --- |

—

Região Centro: alla distritos.

distritos

| — | Região Lisboa e Vale do Tejo: alla distritos. |
| --- | --- |

—

Região Lisboa e Vale do Tejo: alla distritos.

distritos

| — | Região Norte: distritos Braga, Bragança, Viana do Castelo, Vila Real. |
| --- | --- |

—

Região Norte: distritos Braga, Bragança, Viana do Castelo, Vila Real.

distritos

| — | Região Autónoma dos Açores. |
| --- | --- |

—

Região Autónoma dos Açores.

| | I Förenade kungariket:






  — | Isle of Man.” |
| --- | --- | --- |

I Förenade kungariket:

—

Isle of Man.”

---