# Euroopan unionin L 143/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.143.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 143 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta2. kesäkuu 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.143.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 143

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta2. kesäkuu 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus Euroopan unionin sekä Islannin tasavallan, Liechtensteinin ruhtinaskunnan, Norjan kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton välillä näiden valtioiden osallistumisesta niiden komiteoiden työskentelyyn, jotka avustavat Euroopan komissiota tämän käyttäessä Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen liittyvää toimeenpanovaltaansa, tehdyn järjestelyasiakirjan voimaantulosta Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välillä | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 466/2012, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2012, farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta annetun asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteen muuttamisesta siltä osin kuin on kyse klorsulonista (
  1
  ) | 2 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 467/2012, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 5 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2012/287/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 11 päivänä tammikuuta 2012, Valtiontuki C 21/10 (Ex E 1/10) – Suomi Kalastusvakuutusjärjestelmää koskevien aiheellisten toimenpiteiden hyväksymättä jättäminen komission hyväksyttyä tarkistetut kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevat suuntaviivat
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 10065)

   (
  1
  ) | 7 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus Euroopan unionin sekä Islannin tasavallan, Liechtensteinin ruhtinaskunnan, Norjan kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton välillä näiden valtioiden osallistumisesta niiden komiteoiden työskentelyyn, jotka avustavat Euroopan komissiota tämän käyttäessä Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen liittyvää toimeenpanovaltaansa, tehdyn järjestelyasiakirjan voimaantulosta Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välillä

1

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 466/2012, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2012, farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta annetun asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteen muuttamisesta siltä osin kuin on kyse klorsulonista (
  1
  )

1

2

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 467/2012, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

5

PÄÄTÖKSET

2012/287/EU

*

Komission päätös, annettu 11 päivänä tammikuuta 2012, Valtiontuki C 21/10 (Ex E 1/10) – Suomi Kalastusvakuutusjärjestelmää koskevien aiheellisten toimenpiteiden hyväksymättä jättäminen komission hyväksyttyä tarkistetut kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevat suuntaviivat
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 10065)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 10065)

1

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 2.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/1

---

Ilmoitus Euroopan unionin sekä Islannin tasavallan, Liechtensteinin ruhtinaskunnan, Norjan kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton välillä näiden valtioiden osallistumisesta niiden komiteoiden työskentelyyn, jotka avustavat Euroopan komissiota tämän käyttäessä Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen liittyvää toimeenpanovaltaansa, tehdyn järjestelyasiakirjan voimaantulosta Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välillä

Edellä mainittu järjestelyasiakirja (1) allekirjoitettiin Brysselissä 22. syyskuuta 2011. Järjestelyasiakirjan voimaantulon Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välillä edellyttämät menettelyt on saatettu päätökseen 26. maaliskuuta 2012, joten järjestelyasiakirja tulee Sveitsin valaliiton osalta voimaan 1. toukokuuta 2012 järjestelyasiakirjan 7 artiklan mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 103, 13.4.2012, s. 4.

---

ASETUKSET

| 2.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/2

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 466/2012,

annettu 1 päivänä kesäkuuta 2012,

farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta annetun asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteen muuttamisesta siltä osin kuin on kyse klorsulonista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 470/2009 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan yhdessä sen 17 artiklan kanssa,

ottaa huomioon eläinlääkekomitean muotoileman Euroopan lääkeviraston lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät (MRL-arvot) olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 470/2009 mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät (MRL-arvot) olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 470/2009 mukaisesti.

| (2) | Farmakologisesti vaikuttavat aineet ja niiden jäämien enimmäismäärää eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus vahvistetaan farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta 22 päivänä joulukuuta 2009 annetun komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteessä. |
| --- | --- |

(2)

Farmakologisesti vaikuttavat aineet ja niiden jäämien enimmäismäärää eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus vahvistetaan farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta 22 päivänä joulukuuta 2009 annetun komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteessä.

| (3) | Klorsuloni sisältyy nykyisin asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevaan taulukkoon 1 sallittuna aineena naudansukuisten eläinten lihaksen, maksan ja munuaisten osalta, lukuun ottamatta eläimiä, jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi. |
| --- | --- |

(3)

Klorsuloni sisältyy nykyisin asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevaan taulukkoon 1 sallittuna aineena naudansukuisten eläinten lihaksen, maksan ja munuaisten osalta, lukuun ottamatta eläimiä, jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi.

| (4) | Irlanti on pyytänyt Euroopan lääkevirastolta lausuntoa, joka koskee klorsulonia koskevien nykyisten tietojen ekstrapolointia koskemaan nautaeläinten maitoa. |
| --- | --- |

(4)

Irlanti on pyytänyt Euroopan lääkevirastolta lausuntoa, joka koskee klorsulonia koskevien nykyisten tietojen ekstrapolointia koskemaan nautaeläinten maitoa.

| (5) | Eläinlääkekomitea suosittelee, että vahvistetaan klorsulonin jäämien väliaikainen enimmäismäärä nautaeläinten maidon osalta ja poistetaan säännös, jossa kyseisen aineen käyttö kielletään maitoa elintarvikkeeksi tuottavien eläinten osalta. |
| --- | --- |

(5)

Eläinlääkekomitea suosittelee, että vahvistetaan klorsulonin jäämien väliaikainen enimmäismäärä nautaeläinten maidon osalta ja poistetaan säännös, jossa kyseisen aineen käyttö kielletään maitoa elintarvikkeeksi tuottavien eläinten osalta.

| (6) | Sen vuoksi olisi muutettava asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevassa taulukossa 1 olevia klorsulonia koskevia tietoja nautaeläinten maidon suositellun väliaikaisen jäämien enimmäismäärän sisällyttämiseksi ja nykyisen kiellon poistamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi olisi muutettava asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevassa taulukossa 1 olevia klorsulonia koskevia tietoja nautaeläinten maidon suositellun väliaikaisen jäämien enimmäismäärän sisällyttämiseksi ja nykyisen kiellon poistamiseksi.

| (7) | Kyseisessä taulukossa vahvistetun klorsulonin väliaikaisen jäämien enimmäismäärän voimassaolon olisi päätyttävä 1 päivänä tammikuuta 2014. Eläinlääkekomitea suosittelee kahden vuoden määräaikaa sellaisten tieteellisten tutkimusten loppuun saattamiseksi, joita tarvitaan, jotta Irlanti voi vastata lääkekomitean sille esittämiin kysymyksiin. |
| --- | --- |

(7)

Kyseisessä taulukossa vahvistetun klorsulonin väliaikaisen jäämien enimmäismäärän voimassaolon olisi päätyttävä 1 päivänä tammikuuta 2014. Eläinlääkekomitea suosittelee kahden vuoden määräaikaa sellaisten tieteellisten tutkimusten loppuun saattamiseksi, joita tarvitaan, jotta Irlanti voi vastata lääkekomitean sille esittämiin kysymyksiin.

| (8) | On aiheellista säätää kohtuullisesta määräajasta, jotta asianomaiset sidosryhmät voivat toteuttaa uusien jäämien enimmäismäärien noudattamiseksi mahdollisesti tarvittavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(8)

On aiheellista säätää kohtuullisesta määräajasta, jotta asianomaiset sidosryhmät voivat toteuttaa uusien jäämien enimmäismäärien noudattamiseksi mahdollisesti tarvittavat toimenpiteet.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 37/2010 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä elokuuta 2012.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 152, 16.6.2009, s. 11.

1

(2)  EUVL L 15, 20.1.2010, s. 1.

2

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevassa taulukossa 1 olevat klorsulonia koskevat tiedot seuraavasti:

| Farmakologisesti vaikuttava aine | Merkkijäämä | Eläinlajit | Jäämien enimmäismäärä (MRL) | Kohdekudos | Muut säännökset
  (asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti) | Hoitoluokitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Klorsuloni | Klorsuloni | Nauta | 35 μg/kg | Lihas | | Antiparasiittiset aineet/sisäloislääkkeet” |
| 100 μg/kg | Maksa |
| 200 μg/kg | Munuaiset |
| 16 μg/kg | Maito | Väliaikaisen MRL-arvon voimassaolo päättyy 1. tammikuuta 2014 |

Farmakologisesti vaikuttava aine

Merkkijäämä

Eläinlajit

Jäämien enimmäismäärä (MRL)

Kohdekudos

Muut säännökset

(asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti)

Hoitoluokitus

”Klorsuloni

Klorsuloni

Nauta

35 μg/kg

Lihas

Antiparasiittiset aineet/sisäloislääkkeet”

100 μg/kg

Maksa

200 μg/kg

Munuaiset

16 μg/kg

Maito

Väliaikaisen MRL-arvon voimassaolo päättyy 1. tammikuuta 2014

---

| 2.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 467/2012,

annettu 1 päivänä kesäkuuta 2012,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 66,7 |
| TR | 81,9 |
| ZZ | 78,7 |
| 0707 00 05 | MK | 43,6 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 81,9 |
| 0709 93 10 | TR | 99,0 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 50 10 | TR | 113,6 |
| ZA | 143,0 |
| ZZ | 128,3 |
| 0808 10 80 | AR | 108,9 |
| BR | 83,7 |
| CA | 161,4 |
| CL | 104,5 |
| CN | 87,3 |
| NZ | 139,8 |
| US | 189,2 |
| UY | 67,3 |
| ZA | 110,3 |
| ZZ | 116,9 |
| 0809 29 00 | US | 577,9 |
| ZZ | 577,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

87,5

MA

66,7

TR

81,9

ZZ

78,7

0707 00 05

MK

43,6

TR

120,2

ZZ

81,9

0709 93 10

TR

99,0

ZZ

99,0

0805 50 10

TR

113,6

ZA

143,0

ZZ

128,3

0808 10 80

AR

108,9

BR

83,7

CA

161,4

CL

104,5

CN

87,3

NZ

139,8

US

189,2

UY

67,3

ZA

110,3

ZZ

116,9

0809 29 00

US

577,9

ZZ

577,9

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 2.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/7

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 11 päivänä tammikuuta 2012,

Valtiontuki C 21/10 (Ex E 1/10) – Suomi Kalastusvakuutusjärjestelmää koskevien aiheellisten toimenpiteiden hyväksymättä jättäminen komission hyväksyttyä tarkistetut kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevat suuntaviivat

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 10065)

(Ainoastaan suomen- ja ruotsinkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/287/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 1 ja 2 kohdan,

on edellä mainittujen säännösten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio hyväksyi tarkistetut kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevat suuntaviivat, jäljempänä ’suuntaviivat’ (2), vuonna 2004. Näiden suuntaviivojen 5.2 kohdan nojalla komissio kehotti 21 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä jäsenvaltioita, muiden muassa Suomea, muuttamaan voimassa olevia tukijärjestelmiään kyseisten uusien suuntaviivojen mukaisiksi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2005 ja vahvistamaan kirjallisesti viimeistään 15 päivänä marraskuuta 2004, että ne hyväksyvät ehdotukset aiheellisiksi toimenpiteiksi (3). |
| --- | --- |

(1)

Komissio hyväksyi tarkistetut kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevat suuntaviivat, jäljempänä ’suuntaviivat’ (2), vuonna 2004. Näiden suuntaviivojen 5.2 kohdan nojalla komissio kehotti 21 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä jäsenvaltioita, muiden muassa Suomea, muuttamaan voimassa olevia tukijärjestelmiään kyseisten uusien suuntaviivojen mukaisiksi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2005 ja vahvistamaan kirjallisesti viimeistään 15 päivänä marraskuuta 2004, että ne hyväksyvät ehdotukset aiheellisiksi toimenpiteiksi (3).

| (2) | Suomi ilmoitti 15 päivänä marraskuuta 2004, 20 päivänä tammikuuta 2005 ja 14 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, ettei se hyväksynyt kalastusvakuutusjärjestelmäksi kutsutun tukijärjestelmän muuttamista sen saattamiseksi näiden uusien suuntaviivojen mukaisiksi. Kyseinen järjestelmä oli annettu komissiolle tiedoksi 27 päivänä huhtikuuta 1995 Suomen tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen 144 artiklan a alakohdan perusteella, ja sen vuoksi sitä pidettiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artikla) tarkoitettuna ”olemassa olevana” tukena. |
| --- | --- |

(2)

Suomi ilmoitti 15 päivänä marraskuuta 2004, 20 päivänä tammikuuta 2005 ja 14 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, ettei se hyväksynyt kalastusvakuutusjärjestelmäksi kutsutun tukijärjestelmän muuttamista sen saattamiseksi näiden uusien suuntaviivojen mukaisiksi. Kyseinen järjestelmä oli annettu komissiolle tiedoksi 27 päivänä huhtikuuta 1995 Suomen tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen 144 artiklan a alakohdan perusteella, ja sen vuoksi sitä pidettiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artikla) tarkoitettuna ”olemassa olevana” tukena.

| (3) | Komission ja Suomen välillä pidettiin 11 päivänä lokakuuta 2005 kokous. Suomi lähetti lisätietoja 24 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Komission ja Suomen välillä pidettiin 11 päivänä lokakuuta 2005 kokous. Suomi lähetti lisätietoja 24 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

| (4) | Suuntaviivoja tarkistettiin uudelleen vuonna 2008 (4), ja komissio pyysi 15 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä jäsenvaltioita muuttamaan voimassa olevia järjestelmiään viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2008 (5). |
| --- | --- |

(4)

Suuntaviivoja tarkistettiin uudelleen vuonna 2008 (4), ja komissio pyysi 15 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä jäsenvaltioita muuttamaan voimassa olevia järjestelmiään viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2008 (5).

| (5) | Suomi vastasi 30 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä olevansa edelleen valmis muuttamaan kalastusvakuutusjärjestelmäänsä vuonna 2005 ehdotetun mukaisesti muttei aiheellisten toimenpiteiden edellyttämässä laajuudessa. Komission ja Suomen välillä pidettiin 6 päivänä maaliskuuta 2009 uusi kokous. |
| --- | --- |

(5)

Suomi vastasi 30 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä olevansa edelleen valmis muuttamaan kalastusvakuutusjärjestelmäänsä vuonna 2005 ehdotetun mukaisesti muttei aiheellisten toimenpiteiden edellyttämässä laajuudessa. Komission ja Suomen välillä pidettiin 6 päivänä maaliskuuta 2009 uusi kokous.

| (6) | Komissio lähetti 1 päivänä lokakuuta 2009 viimeisen tietojensaantipyynnön, jossa todettiin, että ellei Suomi hyväksy ehdotettuja aiheellisia toimenpiteitä, komission on noudatettava neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (6) 19 artiklan 2 kohdassa ja 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua menettelyä ja aloitettava SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätty muodollinen tutkintamenettely. Suomi vastasi 18 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio lähetti 1 päivänä lokakuuta 2009 viimeisen tietojensaantipyynnön, jossa todettiin, että ellei Suomi hyväksy ehdotettuja aiheellisia toimenpiteitä, komission on noudatettava neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (6) 19 artiklan 2 kohdassa ja 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua menettelyä ja aloitettava SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätty muodollinen tutkintamenettely. Suomi vastasi 18 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Koska Suomi ei ole hyväksynyt kyseisen järjestelmän muutosehdotusta kokonaisuudessaan, komissio on päättänyt aloittaa mainitun menettelyn. Kyseinen päätös annettiin tiedoksi 15 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, joka julkaistiin virallisessa lehdessä (7). |
| --- | --- |

(7)

Koska Suomi ei ole hyväksynyt kyseisen järjestelmän muutosehdotusta kokonaisuudessaan, komissio on päättänyt aloittaa mainitun menettelyn. Kyseinen päätös annettiin tiedoksi 15 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, joka julkaistiin virallisessa lehdessä (7).

| (8) | Suomi vastasi 15 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Lisäksi sen jälkeen, kun päätös oli julkaistu EUVL:ssä, komissio sai huomautuksia kolmelta asianomaiselta osapuolelta: Suomen Ammattikalastajaliitto ry:ltä (SAKL) (8 päivänä marraskuuta 2011 päivätty kirje), Kalatalouden Keskusliitolta (16 päivänä marraskuuta 2010 päivätty kirje) ja kuudelta Suomessa toimivalta kalastusvakuutusyhdistykseltä (16 päivänä marraskuuta 2010 päivätty kirje). Näiden kirjeiden jäljennökset lähetettiin Suomen viranomaisille 6 päivänä joulukuuta 2010. Kyseisten liittojen ja yhdistysten edustajat saapuivat tapaamaan komission virkamiehiä 13 päivänä tammikuuta 2011, jolloin he antoivat täydentäviä asiakirjoja. |
| --- | --- |

(8)

Suomi vastasi 15 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Lisäksi sen jälkeen, kun päätös oli julkaistu EUVL:ssä, komissio sai huomautuksia kolmelta asianomaiselta osapuolelta: Suomen Ammattikalastajaliitto ry:ltä (SAKL) (8 päivänä marraskuuta 2011 päivätty kirje), Kalatalouden Keskusliitolta (16 päivänä marraskuuta 2010 päivätty kirje) ja kuudelta Suomessa toimivalta kalastusvakuutusyhdistykseltä (16 päivänä marraskuuta 2010 päivätty kirje). Näiden kirjeiden jäljennökset lähetettiin Suomen viranomaisille 6 päivänä joulukuuta 2010. Kyseisten liittojen ja yhdistysten edustajat saapuivat tapaamaan komission virkamiehiä 13 päivänä tammikuuta 2011, jolloin he antoivat täydentäviä asiakirjoja.

| (9) | Koska komissio kaipasi selvennystä 15 päivänä marraskuuta 2010 lähetetyssä kirjeessä annettuihin tietoihin, Suomen viranomaisten kanssa järjestettiin kokous komission tiloissa 4 päivänä huhtikuuta 2011. Suomen viranomaiset antoivat lisäksi lisätietoja 13 päivänä huhtikuuta ja 13 päivänä toukokuuta 2011 lähettämissään viesteissä. |
| --- | --- |

(9)

Koska komissio kaipasi selvennystä 15 päivänä marraskuuta 2010 lähetetyssä kirjeessä annettuihin tietoihin, Suomen viranomaisten kanssa järjestettiin kokous komission tiloissa 4 päivänä huhtikuuta 2011. Suomen viranomaiset antoivat lisäksi lisätietoja 13 päivänä huhtikuuta ja 13 päivänä toukokuuta 2011 lähettämissään viesteissä.

| (10) | Koska Suomen lähettämistä tiedoista kävi ilmi, että se oli valmis muuttamaan järjestelmää siten, että se soveltuisi yhteismarkkinoille, komissio pyysi 6 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Suomea vahvistamaan virallisen sitoumuksensa kyseisen järjestelmän oikeusperustan muodostavan lainsäädännön muuttamiseen. Suomi vastasi myöntävästi 19 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(10)

Koska Suomen lähettämistä tiedoista kävi ilmi, että se oli valmis muuttamaan järjestelmää siten, että se soveltuisi yhteismarkkinoille, komissio pyysi 6 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Suomea vahvistamaan virallisen sitoumuksensa kyseisen järjestelmän oikeusperustan muodostavan lainsäädännön muuttamiseen. Suomi vastasi myöntävästi 19 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

2.   TUEN KUVAUS

| (11) | Tukijärjestelmä perustuu 23 päivänä heinäkuuta 1958 säädettyyn lakiin nro 331, jota on viimeksi muutettu 29 päivänä tammikuuta 1999 säädetyllä lailla nro 1236 (8). Suomi ilmoitti tämän järjestelmän komissiolle heti Euroopan yhteisöön liityttyään Suomen liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen 144 artiklan a alakohdan perusteella. Siitä alkaen kyseisen tukijärjestelmän on katsottu olevan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohta) tarkoitettua olemassa olevaa tukea. |
| --- | --- |

(11)

Tukijärjestelmä perustuu 23 päivänä heinäkuuta 1958 säädettyyn lakiin nro 331, jota on viimeksi muutettu 29 päivänä tammikuuta 1999 säädetyllä lailla nro 1236 (8). Suomi ilmoitti tämän järjestelmän komissiolle heti Euroopan yhteisöön liityttyään Suomen liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen 144 artiklan a alakohdan perusteella. Siitä alkaen kyseisen tukijärjestelmän on katsottu olevan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohta) tarkoitettua olemassa olevaa tukea.

| (12) | Tämän vakuutusjärjestelmän edunsaajia ovat Suomessa pysyvästi kalastustoimintaa harjoittavat kalastusalan yritykset. Vakuutuksenantajina on kuusi kalastusvakuutusyhdistystä, jotka kattavat koko Suomen. Kukin yhdistys kattaa määritellyn maantieteellisen alueen. |
| --- | --- |

(12)

Tämän vakuutusjärjestelmän edunsaajia ovat Suomessa pysyvästi kalastustoimintaa harjoittavat kalastusalan yritykset. Vakuutuksenantajina on kuusi kalastusvakuutusyhdistystä, jotka kattavat koko Suomen. Kukin yhdistys kattaa määritellyn maantieteellisen alueen.

| (13) | Lain 7 §:n mukaan kalastusvakuutusyhdistykselle maksetaan vuotuisena valtion avustuksena tietty osuus niistä vahingonkorvauksista, jotka yhdistys on suorittanut kyseisen lain mukaisten vakuutussopimusten nojalla. Vahingonkorvaukset voivat kattaa lain 2 §:n mukaisesti seuraavat vahingot:






  — | vahingot verkkoihin, lohi- ja pitkäsiimoihin sekä näiden pyydyksien ankkureihin, köysiin ja muihin niihin kiinnitettäviin lisävarusteisiin; |
| --- | --- | --- |

(13)

Lain 7 §:n mukaan kalastusvakuutusyhdistykselle maksetaan vuotuisena valtion avustuksena tietty osuus niistä vahingonkorvauksista, jotka yhdistys on suorittanut kyseisen lain mukaisten vakuutussopimusten nojalla. Vahingonkorvaukset voivat kattaa lain 2 §:n mukaisesti seuraavat vahingot:

—

vahingot verkkoihin, lohi- ja pitkäsiimoihin sekä näiden pyydyksien ankkureihin, köysiin ja muihin niihin kiinnitettäviin lisävarusteisiin;

| — | vahingot Suomessa rekisteröityihin kalastusaluksiin; |
| --- | --- |

—

vahingot Suomessa rekisteröityihin kalastusaluksiin;

| — | vahingot talvikalastuksessa jäällä käytettäviin kulku- ja kuljetusvälineisiin, kalastusmajoihin sekä nuotan uitto- ja vetolaitteisiin. |
| --- | --- |

—

vahingot talvikalastuksessa jäällä käytettäviin kulku- ja kuljetusvälineisiin, kalastusmajoihin sekä nuotan uitto- ja vetolaitteisiin.

| (14) | Laissa kuvaillaan myös vahingonkorvausten suorittamiseksi vaadittuja edellytyksiä. Komission arvioinnin kannalta merkityksellisiä ovat tässä yhteydessä erityisesti seuraavat edellytykset: vakuutettujen esineiden on oltava riittävän lujia ja täysin käyttökelpoisessa kunnossa; välineet on pitänyt ottaa vakuutukseen täydestä arvostaan; vahinko on osoitettava luotettavalla tavalla. |
| --- | --- |

(14)

Laissa kuvaillaan myös vahingonkorvausten suorittamiseksi vaadittuja edellytyksiä. Komission arvioinnin kannalta merkityksellisiä ovat tässä yhteydessä erityisesti seuraavat edellytykset: vakuutettujen esineiden on oltava riittävän lujia ja täysin käyttökelpoisessa kunnossa; välineet on pitänyt ottaa vakuutukseen täydestä arvostaan; vahinko on osoitettava luotettavalla tavalla.

| (15) | Suomi selitti 15 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, miten tukijärjestelmä toimii kalastusalan yrityksille aiheutuvien vahinkojen suhteen. Tukikelpoiseen vahingonkorvaukseen liittyy ensinnäkin omavastuu, jonka osuus on 25 prosenttia enintään 504,56 euron suuruisissa vahingoissa, ja tätä suuremmissa vahingoissa omavastuuosuus on ylimenevältä osalta 5 prosenttia. Tämän omavastuuosuuden vähentäminen antaa tulokseksi asianomaisen kalastusvakuutusyhdistyksen yritykselle maksaman korvauksen määrän. Valtion kalastusvakuutusyhdistykselle maksama korvaus on 40 prosenttia yhdistyksen suorittamasta vahingonkorvauksesta, kun vahinkojen määrä on enintään 504,56 euroa, ja 90 prosenttia, kun kyseinen määrä on yli 504,56 euroa. |
| --- | --- |

(15)

Suomi selitti 15 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, miten tukijärjestelmä toimii kalastusalan yrityksille aiheutuvien vahinkojen suhteen. Tukikelpoiseen vahingonkorvaukseen liittyy ensinnäkin omavastuu, jonka osuus on 25 prosenttia enintään 504,56 euron suuruisissa vahingoissa, ja tätä suuremmissa vahingoissa omavastuuosuus on ylimenevältä osalta 5 prosenttia. Tämän omavastuuosuuden vähentäminen antaa tulokseksi asianomaisen kalastusvakuutusyhdistyksen yritykselle maksaman korvauksen määrän. Valtion kalastusvakuutusyhdistykselle maksama korvaus on 40 prosenttia yhdistyksen suorittamasta vahingonkorvauksesta, kun vahinkojen määrä on enintään 504,56 euroa, ja 90 prosenttia, kun kyseinen määrä on yli 504,56 euroa.

| (16) | Tätä seuraavassa, 24 päivänä marraskuuta 2005 päivätyssä kirjeessään Suomi ehdotti järjestelmän muuttamista siten, että valtiontukea maksettaisiin ainoastaan Suomen erityisolosuhteista aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi. Lisäehtona olisi, että vahinko on tapahtunut 59. leveyspiirin pohjoispuolella. |
| --- | --- |

(16)

Tätä seuraavassa, 24 päivänä marraskuuta 2005 päivätyssä kirjeessään Suomi ehdotti järjestelmän muuttamista siten, että valtiontukea maksettaisiin ainoastaan Suomen erityisolosuhteista aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi. Lisäehtona olisi, että vahinko on tapahtunut 59. leveyspiirin pohjoispuolella.

| (17) | Suomi kuvaili 15 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, mitä se pitää Suomen erityisolosuhteina kalastustoiminnan osalta. Nämä olosuhteet johtuvat ilmasto-oloista, joihin kuuluu esimerkiksi jäänmuodostus, joka voi vahingoittaa sekä aluksia että pyydyksiä, ja pakkanen, joka voi vahingoittaa aluksen moottoria. Kyseisiä erityisolosuhteita hankaloittavat esimerkiksi Suomen merialueiden pinnanmuodostus (matalat vedet ja epätasainen merenpohja tiheässä saaristossa); näissä oloissa riski myrskyihin ja virtauksiin jääolosuhteissa liittyvistä haaksirikoista on melko suuri. Lisäksi suuri hyljekanta aiheuttaa kalastusalalle suuria menetyksiä vahingoittamalla pyydyksiä. Myös merimetsot saattavat joskus vahingoittaa pyydyksiä (verkkoja). |
| --- | --- |

(17)

Suomi kuvaili 15 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, mitä se pitää Suomen erityisolosuhteina kalastustoiminnan osalta. Nämä olosuhteet johtuvat ilmasto-oloista, joihin kuuluu esimerkiksi jäänmuodostus, joka voi vahingoittaa sekä aluksia että pyydyksiä, ja pakkanen, joka voi vahingoittaa aluksen moottoria. Kyseisiä erityisolosuhteita hankaloittavat esimerkiksi Suomen merialueiden pinnanmuodostus (matalat vedet ja epätasainen merenpohja tiheässä saaristossa); näissä oloissa riski myrskyihin ja virtauksiin jääolosuhteissa liittyvistä haaksirikoista on melko suuri. Lisäksi suuri hyljekanta aiheuttaa kalastusalalle suuria menetyksiä vahingoittamalla pyydyksiä. Myös merimetsot saattavat joskus vahingoittaa pyydyksiä (verkkoja).

| (18) | Seuraavassa taulukossa esitetään korvaukseen johtaneiden tapausten vuosittainen määrä, kalastusvakuutusyhdistysten maksamat vuotuiset korvaukset ja valtion maksaman korvauksen osuus vuosina 2004–2009:









  Vuosi | Vakuutuksen kattamat yritykset | Tapausten määrä | Maksettu korvaus (euroa) | Valtion maksama korvaus (euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 472 | 470 | 1 296 961 | 1 026 132 |
| 2008 | 486 | 459 | 1 256 200 | 980 065 |
| 2007 | 503 | 530 | 1 564 340 | 1 197 217 |
| 2006 | 519 | 496 | 1 234 761 | 920 167 |
| 2005 | 543 | 539 | 1 333 027 | 992 826 |
| 2004 | 576 | 568 | 1 607 919 | 1 111 195 |

(18)

Seuraavassa taulukossa esitetään korvaukseen johtaneiden tapausten vuosittainen määrä, kalastusvakuutusyhdistysten maksamat vuotuiset korvaukset ja valtion maksaman korvauksen osuus vuosina 2004–2009:

Vuosi

Vakuutuksen kattamat yritykset

Tapausten määrä

Maksettu korvaus (euroa)

Valtion maksama korvaus (euroa)

2009

472

470

1 296 961

1 026 132

2008

486

459

1 256 200

980 065

2007

503

530

1 564 340

1 197 217

2006

519

496

1 234 761

920 167

2005

543

539

1 333 027

992 826

2004

576

568

1 607 919

1 111 195

| (19) | Yhdistysten suorittamista maksuista noin 50 prosenttia koskee pyydyksiä, 45 prosenttia aluksia ja 5 prosenttia muita välineitä. |
| --- | --- |

(19)

Yhdistysten suorittamista maksuista noin 50 prosenttia koskee pyydyksiä, 45 prosenttia aluksia ja 5 prosenttia muita välineitä.

3.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN PERUSTEET

| (20) | Kuten edellä todetaan (9), kyseinen tukijärjestelmä oli annettu komissiolle tiedoksi vuonna 1995 Suomen tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen 144 artiklan a alakohdan perusteella, ja sen vuoksi sitä pidettiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna olemassa olevana tukena. Suuntaviivat, joita sovellettiin vuoteen 2004 asti, sisälsivät vakuutusmaksuihin myönnettävää tukea koskevan erityisen määräyksen, jonka perusteella kyseisen tukijärjestelmän katsottiin soveltuvan yhteismarkkinoille. Mainittu määräys poistettiin vuoden 2004 tarkistuksessa. |
| --- | --- |

(20)

Kuten edellä todetaan (9), kyseinen tukijärjestelmä oli annettu komissiolle tiedoksi vuonna 1995 Suomen tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen 144 artiklan a alakohdan perusteella, ja sen vuoksi sitä pidettiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna olemassa olevana tukena. Suuntaviivat, joita sovellettiin vuoteen 2004 asti, sisälsivät vakuutusmaksuihin myönnettävää tukea koskevan erityisen määräyksen, jonka perusteella kyseisen tukijärjestelmän katsottiin soveltuvan yhteismarkkinoille. Mainittu määräys poistettiin vuoden 2004 tarkistuksessa.

| (21) | Komissio katsoi tätä menettelyä aloittaessaan, että kalastusvakuutusjärjestelmästä katettujen vahinkojen ei voida katsoa johtuneen poikkeuksellisista tapahtumista tai luonnonmullistuksista vaan pikemminkin jostain pysyvästä tai rakenteellisesta tilanteesta, toisin sanoen siitä pysyvästä ja rakenteellisesta kontekstista, jossa kalastustoimintaa Suomen vesillä harjoitetaan. |
| --- | --- |

(21)

Komissio katsoi tätä menettelyä aloittaessaan, että kalastusvakuutusjärjestelmästä katettujen vahinkojen ei voida katsoa johtuneen poikkeuksellisista tapahtumista tai luonnonmullistuksista vaan pikemminkin jostain pysyvästä tai rakenteellisesta tilanteesta, toisin sanoen siitä pysyvästä ja rakenteellisesta kontekstista, jossa kalastustoimintaa Suomen vesillä harjoitetaan.

| (22) | Tästä syystä komissio päätteli suuntaviivojen mukaisesti (10), että kyseinen tuki oli toimintatukea, joka ei periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille, koska se parantaa tuensaajayritysten maksuvalmiutta ja sitä myönnettiin tuensaajille ilman velvoitteita. |
| --- | --- |

(22)

Tästä syystä komissio päätteli suuntaviivojen mukaisesti (10), että kyseinen tuki oli toimintatukea, joka ei periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille, koska se parantaa tuensaajayritysten maksuvalmiutta ja sitä myönnettiin tuensaajille ilman velvoitteita.

| (23) | Komissio ei hyväksynyt Suomen viranomaisten väitettä, jonka perusteella kyseinen tukijärjestelmä luokiteltiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi, josta määrätään SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa. Suomi ei esittänyt mitään erityistä perustelua sille, että vakuutusten tarjonta kalastusalan yrityksille voitaisiin luokitella tällaiseksi palveluksi, eikä komissio katsonut järjestelmän ominaisuudet huomioon ottaen, että se voitaisiin luokitella sellaiseksi. Komissio totesi erityisesti, että kalastusvakuutusyhdistykset tarjoavat vakuutuspalveluja ainoastaan tietylle ryhmälle kalastusalalla toimivia yrityksiä, joiden liiketoiminta koostuu markkinoilla myytävien hyödykkeiden tuotannosta. Komissio epäili sen vuoksi vahvasti, voitaisiinko kaupallisten vakuutusten tarjoaminen valikoidulle joukolle liikeyrityksiä luokitella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi. |
| --- | --- |

(23)

Komissio ei hyväksynyt Suomen viranomaisten väitettä, jonka perusteella kyseinen tukijärjestelmä luokiteltiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi, josta määrätään SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa. Suomi ei esittänyt mitään erityistä perustelua sille, että vakuutusten tarjonta kalastusalan yrityksille voitaisiin luokitella tällaiseksi palveluksi, eikä komissio katsonut järjestelmän ominaisuudet huomioon ottaen, että se voitaisiin luokitella sellaiseksi. Komissio totesi erityisesti, että kalastusvakuutusyhdistykset tarjoavat vakuutuspalveluja ainoastaan tietylle ryhmälle kalastusalalla toimivia yrityksiä, joiden liiketoiminta koostuu markkinoilla myytävien hyödykkeiden tuotannosta. Komissio epäili sen vuoksi vahvasti, voitaisiinko kaupallisten vakuutusten tarjoaminen valikoidulle joukolle liikeyrityksiä luokitella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi.

4.   SUOMEN VIRANOMAISTEN JA ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

4.1   Suomen viranomaisten huomautukset

| (24) | Suomen viranomaiset ovat muistuttaneet tärkeimmistä ominaisuuksista, jotka liittyvät tämän vakuutusjärjestelmän toimintaan. Ne ovat myös antaneet perusteellisen kuvauksen niistä erityisistä olosuhteista, joissa Suomen kalastusalan on toimittava: erityiset ilmasto-olosuhteet, joihin liittyy jää ja pimeys talvisin, rannikkovesien pinnanmuodostus (matalat vedet ja epätasainen merenpohja) ja suuri hyljekanta. |
| --- | --- |

(24)

Suomen viranomaiset ovat muistuttaneet tärkeimmistä ominaisuuksista, jotka liittyvät tämän vakuutusjärjestelmän toimintaan. Ne ovat myös antaneet perusteellisen kuvauksen niistä erityisistä olosuhteista, joissa Suomen kalastusalan on toimittava: erityiset ilmasto-olosuhteet, joihin liittyy jää ja pimeys talvisin, rannikkovesien pinnanmuodostus (matalat vedet ja epätasainen merenpohja) ja suuri hyljekanta.

| (25) | Lisäksi ne ovat esittäneet tietoja siitä, että kalastusalalle ei tarjota yksityiseltä vakuutussektorilta tämänkaltaisiin vahinkoihin korvausvakuutuksia samalla korvaustasolla. Näkökantansa tueksi ne ovat liittäneet vastaukseensa kirjeen Finanssialan Keskusliitolta. |
| --- | --- |

(25)

Lisäksi ne ovat esittäneet tietoja siitä, että kalastusalalle ei tarjota yksityiseltä vakuutussektorilta tämänkaltaisiin vahinkoihin korvausvakuutuksia samalla korvaustasolla. Näkökantansa tueksi ne ovat liittäneet vastaukseensa kirjeen Finanssialan Keskusliitolta.

| (26) | Lisäksi ne ovat ilmoittaneet, että tuonnin arvo vastaa 6,8-kertaisesti viennin arvoa. Suomeen on vuonna 2009 tuotu 95 046 tonnia kalaa 244,5 miljoonan euron arvosta, samalla kun sieltä on viety 59 905 tonnia kalaa 36 miljoonan euron arvosta. Vain 30 prosenttia Suomessa kulutetusta kalasta on peräisin Suomesta. Suomalaisen kalan vuotuinen kulutus on laskenut vuosien 2000 ja 2009 välillä 6,1 kilogrammasta 4,5 kilogrammaan, samalla kun tuontikalan kulutus on kasvanut 6,6 kilogrammasta 11,2 kilogrammaan. Suomen viranomaisten mukaan tämä osoittaa, että kyseisellä valtiontukijärjestelmällä ei voi olla kielteistä vaikutusta kilpailuun. |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi ne ovat ilmoittaneet, että tuonnin arvo vastaa 6,8-kertaisesti viennin arvoa. Suomeen on vuonna 2009 tuotu 95 046 tonnia kalaa 244,5 miljoonan euron arvosta, samalla kun sieltä on viety 59 905 tonnia kalaa 36 miljoonan euron arvosta. Vain 30 prosenttia Suomessa kulutetusta kalasta on peräisin Suomesta. Suomalaisen kalan vuotuinen kulutus on laskenut vuosien 2000 ja 2009 välillä 6,1 kilogrammasta 4,5 kilogrammaan, samalla kun tuontikalan kulutus on kasvanut 6,6 kilogrammasta 11,2 kilogrammaan. Suomen viranomaisten mukaan tämä osoittaa, että kyseisellä valtiontukijärjestelmällä ei voi olla kielteistä vaikutusta kilpailuun.

| (27) | Suomen viranomaiset muistuttavat komission todenneen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että vakuutusmaksuihin myönnettävää tukea koskevan määräyksen poistaminen vuoden 2004 suuntaviivoista tarkoitti, että tämänkaltainen valtiontuki ei ollut enää sallittua. Suomen viranomaiset eivät hyväksy kyseistä kantaa. Ensinnäkin tämä vakuutusjärjestelmä on edelleenkin täysin perusteltu Suomen vesillä vallitsevien erityisten ilmasto- ja maantieteellisten olosuhteiden vuoksi. Lisäksi kyseisen järjestelmän katsottiin soveltuvan yhteismarkkinoille vuonna 2000, vaikka tällainen tuki ei kuulunut tukiin, joiden katsottiin soveltuvan yhteismarkkinoille vuoden 1997 suuntaviivoissa (11), joita tuolloin sovellettiin tilanteessa, joka on verrattavissa vuodesta 2004 alkaen vallinneeseen tilanteeseen vuosien 2004 ja 2008 suuntaviivojen suhteen. |
| --- | --- |

(27)

Suomen viranomaiset muistuttavat komission todenneen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että vakuutusmaksuihin myönnettävää tukea koskevan määräyksen poistaminen vuoden 2004 suuntaviivoista tarkoitti, että tämänkaltainen valtiontuki ei ollut enää sallittua. Suomen viranomaiset eivät hyväksy kyseistä kantaa. Ensinnäkin tämä vakuutusjärjestelmä on edelleenkin täysin perusteltu Suomen vesillä vallitsevien erityisten ilmasto- ja maantieteellisten olosuhteiden vuoksi. Lisäksi kyseisen järjestelmän katsottiin soveltuvan yhteismarkkinoille vuonna 2000, vaikka tällainen tuki ei kuulunut tukiin, joiden katsottiin soveltuvan yhteismarkkinoille vuoden 1997 suuntaviivoissa (11), joita tuolloin sovellettiin tilanteessa, joka on verrattavissa vuodesta 2004 alkaen vallinneeseen tilanteeseen vuosien 2004 ja 2008 suuntaviivojen suhteen.

| (28) | Suomi ilmoitti näissä huomautuksissaan kuitenkin olevansa valmis muuttamaan järjestelmäänsä seuraavasti:






  — | suljetaan järjestelmän ulkopuolelle avomerellä kalastusta harjoittavat alukset eli käytännössä yli 12 metrin pituiset alukset, |
| --- | --- | --- |

(28)

Suomi ilmoitti näissä huomautuksissaan kuitenkin olevansa valmis muuttamaan järjestelmäänsä seuraavasti:

—

suljetaan järjestelmän ulkopuolelle avomerellä kalastusta harjoittavat alukset eli käytännössä yli 12 metrin pituiset alukset,

| — | tukea myönnetään vain Suomen aluevesillä tai sen talousvyöhykkeellä kärsityistä vahingoista, |
| --- | --- |

—

tukea myönnetään vain Suomen aluevesillä tai sen talousvyöhykkeellä kärsityistä vahingoista,

| — | korvataan vain vahingot, jotka johtuvat Suomen erityisistä olosuhteista eli epäsuotuista ilmasto- tai maantieteellisistä oloista (jää, lumi, voimakkaat myrskyt, matalien vesien karikot) tai hylkeistä ja merimetsoista ja joita aiheutuu aluksille ja pyydyksille sekä talvikalastuksessa käytettäville kulku- ja kuljetusvälineille ja muille erityisvälineille. |
| --- | --- |

—

korvataan vain vahingot, jotka johtuvat Suomen erityisistä olosuhteista eli epäsuotuista ilmasto- tai maantieteellisistä oloista (jää, lumi, voimakkaat myrskyt, matalien vesien karikot) tai hylkeistä ja merimetsoista ja joita aiheutuu aluksille ja pyydyksille sekä talvikalastuksessa käytettäville kulku- ja kuljetusvälineille ja muille erityisvälineille.

| (29) | Suomi katsoo, että tämä muutos voitaisiin tehdä 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä. Tällainen määräaika on tarpeen kahdesta syystä: nykyisin voimassa olevaa, tämän järjestelmän oikeusperustan muodostavaa lakia on ensinnäkin tarpeen muuttaa (laki nro 331, 23.7.1958) ja toisekseen nykyisen järjestelmän mukaiset voimassa olevat sopimukset on tarpeen irtisanoa. Uusi kalastusvakuutusjärjestelmä tulisi näin ollen voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013. |
| --- | --- |

(29)

Suomi katsoo, että tämä muutos voitaisiin tehdä 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä. Tällainen määräaika on tarpeen kahdesta syystä: nykyisin voimassa olevaa, tämän järjestelmän oikeusperustan muodostavaa lakia on ensinnäkin tarpeen muuttaa (laki nro 331, 23.7.1958) ja toisekseen nykyisen järjestelmän mukaiset voimassa olevat sopimukset on tarpeen irtisanoa. Uusi kalastusvakuutusjärjestelmä tulisi näin ollen voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013.

| (30) | Kuten edellä todetaan (12), Suomen viranomaiset vahvistivat 19 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä sitoumuksensa kyseisen järjestelmän oikeusperustan muodostavan lainsäädännön muuttamiseen. Viranomaiset ilmoittivat, että jos komissio tekee lopullisen päätöksensä kohtuullisessa aikataulussa, ne voivat antaa eduskunnalle esityksen riittävän ajoissa vuoden 2012 aikana siten, että laki voisi tulla voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013. Ne korostivat kuitenkin, että siirtymäaika on tarpeen uusien sääntöjen ottamiseksi käyttöön, koska ne edellyttävät muutosten tekemistä voimassa olevien vakuutussopimusten ehtoihin. Tästä syystä viranomaiset katsovat, että mainitut vakuutussopimusten muutokset voitaisiin tehdä viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014, ja vakuutuksenantajille myönnettäviin tukiin voitaisiin soveltaa muutettuja ehtoja kyseisestä päivämäärästä alkaen. |
| --- | --- |

(30)

Kuten edellä todetaan (12), Suomen viranomaiset vahvistivat 19 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä sitoumuksensa kyseisen järjestelmän oikeusperustan muodostavan lainsäädännön muuttamiseen. Viranomaiset ilmoittivat, että jos komissio tekee lopullisen päätöksensä kohtuullisessa aikataulussa, ne voivat antaa eduskunnalle esityksen riittävän ajoissa vuoden 2012 aikana siten, että laki voisi tulla voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013. Ne korostivat kuitenkin, että siirtymäaika on tarpeen uusien sääntöjen ottamiseksi käyttöön, koska ne edellyttävät muutosten tekemistä voimassa olevien vakuutussopimusten ehtoihin. Tästä syystä viranomaiset katsovat, että mainitut vakuutussopimusten muutokset voitaisiin tehdä viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014, ja vakuutuksenantajille myönnettäviin tukiin voitaisiin soveltaa muutettuja ehtoja kyseisestä päivämäärästä alkaen.

4.2   Asianomaisten osapuolten huomautukset

| (31) | Kaksi kalastajaliittoa, Suomen Ammattikalastajaliitto ja Kalatalouden Keskusliitto, lähetti komissiolle huomautuksia. Suomen viranomaisten tapaan molemmat liitot korostivat Suomessa harjoitettavan kalastuksen erityisiä olosuhteita ja vakuutustarjonnan puutetta vahinkojen korvaamiseksi. Toinen niistä (Suomen Ammattikalastajaliitto) huomautti, ettei komissio ole esittänyt mitään näyttöä siitä, että tällä tukijärjestelmällä voi olla vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun. Se totesi erityisesti, että Suomen ammattikalastus tuottaa nykyisin vain 7 prosenttia Suomessa kulutetusta kalasta, joten Suomen kalastusala ja kalamarkkinat ovat riippuvaisia tuontikalasta. Tästä syystä Suomen Ammattikalastajaliitto katsoo, että menettelyn aloittamisen yhteydessä esitetty alustava johtopäätös on aiheeton. |
| --- | --- |

(31)

Kaksi kalastajaliittoa, Suomen Ammattikalastajaliitto ja Kalatalouden Keskusliitto, lähetti komissiolle huomautuksia. Suomen viranomaisten tapaan molemmat liitot korostivat Suomessa harjoitettavan kalastuksen erityisiä olosuhteita ja vakuutustarjonnan puutetta vahinkojen korvaamiseksi. Toinen niistä (Suomen Ammattikalastajaliitto) huomautti, ettei komissio ole esittänyt mitään näyttöä siitä, että tällä tukijärjestelmällä voi olla vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun. Se totesi erityisesti, että Suomen ammattikalastus tuottaa nykyisin vain 7 prosenttia Suomessa kulutetusta kalasta, joten Suomen kalastusala ja kalamarkkinat ovat riippuvaisia tuontikalasta. Tästä syystä Suomen Ammattikalastajaliitto katsoo, että menettelyn aloittamisen yhteydessä esitetty alustava johtopäätös on aiheeton.

| (32) | Myös kalastusvakuutusyhdistykset tukevat Suomen viranomaisten kantaa. Ne korostavat, että Suomen vesillä harjoitettavassa kalastustoiminnassa joudutaan kohtaamaan hyvin erityisiä ilmasto- ja maantieteellisiä olosuhteita. Ne toteavat, että tämä vakuutusjärjestelmä perustettiin, koska yksityinen vakuutussektori ei ollut valmis korvaamaan tällaisia riskejä vähämerkityksisellä kalastustoiminnan alalla. Kalastusvakuutusyhdistyksillä on lisäksi velvollisuus vakuuttaa kaikki toimivalta-alueelleen sijoittautuneet kalastajat. |
| --- | --- |

(32)

Myös kalastusvakuutusyhdistykset tukevat Suomen viranomaisten kantaa. Ne korostavat, että Suomen vesillä harjoitettavassa kalastustoiminnassa joudutaan kohtaamaan hyvin erityisiä ilmasto- ja maantieteellisiä olosuhteita. Ne toteavat, että tämä vakuutusjärjestelmä perustettiin, koska yksityinen vakuutussektori ei ollut valmis korvaamaan tällaisia riskejä vähämerkityksisellä kalastustoiminnan alalla. Kalastusvakuutusyhdistyksillä on lisäksi velvollisuus vakuuttaa kaikki toimivalta-alueelleen sijoittautuneet kalastajat.

5.   TUEN ARVIOINTI

5.1   Valtiontuen olemassaolo

| (33) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perustamissopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(33)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perustamissopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (34) | Korvaukset, joita kalastusvakuutusyhdistykset maksavat kalastusalan yrityksille, ovat osittain peräisin valtion kyseisille yhdistyksille myöntämästä rahoituksesta. Tämä rahoitus on peräisin valtion talousarviovaroista. Koska kyseinen korvaus antaa taloudellisen edun kalastusalan yrityksille, se on valtion varoista myönnettyä alakohtaista tukea. |
| --- | --- |

(34)

Korvaukset, joita kalastusvakuutusyhdistykset maksavat kalastusalan yrityksille, ovat osittain peräisin valtion kyseisille yhdistyksille myöntämästä rahoituksesta. Tämä rahoitus on peräisin valtion talousarviovaroista. Koska kyseinen korvaus antaa taloudellisen edun kalastusalan yrityksille, se on valtion varoista myönnettyä alakohtaista tukea.

| (35) | Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jo pelkästään se seikka, että tuki vahvistaa yrityksen kilpailukykyä kilpaileviin yrityksiin verrattuna antamalla kyseiselle yritykselle taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut muutoin harjoittaessaan tavanomaista toimintaansa, on osoitus siitä, että tukeen liittyy riski kilpailun vääristymisestä (13). Tämän lisäksi tuki, jota myönnetään unionin sisäiselle kaupalle avoimilla markkinoilla toimivalle yritykselle, on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (14). |
| --- | --- |

(35)

Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jo pelkästään se seikka, että tuki vahvistaa yrityksen kilpailukykyä kilpaileviin yrityksiin verrattuna antamalla kyseiselle yritykselle taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut muutoin harjoittaessaan tavanomaista toimintaansa, on osoitus siitä, että tukeen liittyy riski kilpailun vääristymisestä (13). Tämän lisäksi tuki, jota myönnetään unionin sisäiselle kaupalle avoimilla markkinoilla toimivalle yritykselle, on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (14).

| (36) | Ottaen huomioon, että Euroopan unionin sisäinen kalastustuotteiden kauppa on merkittävää, kyseinen toimenpide vahvistaa näiden yritysten asemaa unionin markkinoilla ja on näin ollen omiaan vääristämään tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan (15). Sillä seikalla, että tuonti on suurempaa kuin vienti, tai että suurin osa kulutetusta kalasta tulee muista maista, ei ole merkitystä. Päinvastoin se osoittaa, että Suomen kalastustuotteiden markkinat ovat hyvin avoimet ja antaa näin ollen aihetta olettaa, että suomalaisille yrityksille myönnettävä tuki lujittaa niiden asemaa suhteessa muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneisiin yrityksiin ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. Myöskään se seikka, että kulutetun tuontikalan määrä on voinut lisääntyä kulutetun kotimaisen kalan määrään verrattuna, ei tuo mitään muutosta kyseiseen näkökantaan; se voi ainoastaan viitata siihen, että suomalaiset yritykset eivät ole tehneet tarvittavia mukautuksia pysyäkseen mukana Suomen kalastustuotteiden markkinoihin liittyvien taloudellisten suhdanteiden kehityksessä. Joka tapauksessa kyseiset yritykset saavat tukea, joka lujittaa niiden asemaa yhteismarkkinoilla suhteessa ulkomaisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

(36)

Ottaen huomioon, että Euroopan unionin sisäinen kalastustuotteiden kauppa on merkittävää, kyseinen toimenpide vahvistaa näiden yritysten asemaa unionin markkinoilla ja on näin ollen omiaan vääristämään tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan (15). Sillä seikalla, että tuonti on suurempaa kuin vienti, tai että suurin osa kulutetusta kalasta tulee muista maista, ei ole merkitystä. Päinvastoin se osoittaa, että Suomen kalastustuotteiden markkinat ovat hyvin avoimet ja antaa näin ollen aihetta olettaa, että suomalaisille yrityksille myönnettävä tuki lujittaa niiden asemaa suhteessa muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneisiin yrityksiin ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. Myöskään se seikka, että kulutetun tuontikalan määrä on voinut lisääntyä kulutetun kotimaisen kalan määrään verrattuna, ei tuo mitään muutosta kyseiseen näkökantaan; se voi ainoastaan viitata siihen, että suomalaiset yritykset eivät ole tehneet tarvittavia mukautuksia pysyäkseen mukana Suomen kalastustuotteiden markkinoihin liittyvien taloudellisten suhdanteiden kehityksessä. Joka tapauksessa kyseiset yritykset saavat tukea, joka lujittaa niiden asemaa yhteismarkkinoilla suhteessa ulkomaisiin yrityksiin.

| (37) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että 107 artiklan 1 kohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät ja että kalastusalan yrityksille maksetut valtion talousarviovaroista peräisin olevat korvaukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(37)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että 107 artiklan 1 kohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät ja että kalastusalan yrityksille maksetut valtion talousarviovaroista peräisin olevat korvaukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

5.2   Soveltuvuus yhteismarkkinoille

5.2.1   Tukijärjestelmän luonne

| (38) | Kalastusvakuutusjärjestelmän tarkoituksena on kattaa menot, jotka katetaan osittain vakuutusmaksuilla. Kyseessä ei varsinaisesti ole vakuutusmaksuihin myönnettävä tuki, sillä sen tarkoituksena ei ole kattaa osaa vakuutusmaksuista vaan osa yritysten kalastusvakuutusjärjestelmille jättämistä korvaushakemuksista. |
| --- | --- |

(38)

Kalastusvakuutusjärjestelmän tarkoituksena on kattaa menot, jotka katetaan osittain vakuutusmaksuilla. Kyseessä ei varsinaisesti ole vakuutusmaksuihin myönnettävä tuki, sillä sen tarkoituksena ei ole kattaa osaa vakuutusmaksuista vaan osa yritysten kalastusvakuutusjärjestelmille jättämistä korvaushakemuksista.

| (39) | Koska korvaushakemukset kuitenkin jätetään mainituille yhdistyksille, joiden on suoritettava korvaus vahingoista aiheutuneen tukikelpoisen määrän osalta, komissio katsoo, että tuki alentaa vakuutusmaksuja, jotka kalastusalan yritysten olisi pitänyt maksaa, elleivät asianomaiset kalastusvakuutusyhdistykset olisi odottaneet saavansa valtion rahoitusta. Tuella on näin ollen vakuutusmaksuihin myönnettävää tukea vastaava vaikutus. Näin ollen tukijärjestelmää voidaan pitää vakuutusmaksuja koskevana tukijärjestelmänä. |
| --- | --- |

(39)

Koska korvaushakemukset kuitenkin jätetään mainituille yhdistyksille, joiden on suoritettava korvaus vahingoista aiheutuneen tukikelpoisen määrän osalta, komissio katsoo, että tuki alentaa vakuutusmaksuja, jotka kalastusalan yritysten olisi pitänyt maksaa, elleivät asianomaiset kalastusvakuutusyhdistykset olisi odottaneet saavansa valtion rahoitusta. Tuella on näin ollen vakuutusmaksuihin myönnettävää tukea vastaava vaikutus. Näin ollen tukijärjestelmää voidaan pitää vakuutusmaksuja koskevana tukijärjestelmänä.

5.2.2   Soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (40) | Komissio ei voi yhtyä Suomen viranomaisten näkemykseen siitä, että tilanne suhteessa vuosien 2004 ja 2008 suuntaviivoihin on verrattavissa tilanteeseen suhteessa vuoden 1997 suuntaviivoihin sillä perusteella, ettei niistä missään määrätty vakuutusmaksuihin myönnettävästä tuesta. Tällaista tukea koskevan määräyksen poistaminen vuonna 2004, mistä ilmoitettiin ennakolta vuoden 2001 suuntaviivoissa (16), on osoitus siitä, että komissio on vuonna 2004 tehdyn tarkistuksen myötä selvästi katsonut, ettei tällaiselle tuelle voida enää myöntää poikkeusta valtiontukien yhteismarkkinoille soveltumattomuuden periaatteesta siten, että se katsottaisiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi vuoden 2004 suuntaviivojen voimaantulosta alkaen. Tämä toimintaperiaatteita koskeva päätös on säilynyt muuttumattomana seuraavassa tarkistuksessa eli vuoden 2008 suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

(40)

Komissio ei voi yhtyä Suomen viranomaisten näkemykseen siitä, että tilanne suhteessa vuosien 2004 ja 2008 suuntaviivoihin on verrattavissa tilanteeseen suhteessa vuoden 1997 suuntaviivoihin sillä perusteella, ettei niistä missään määrätty vakuutusmaksuihin myönnettävästä tuesta. Tällaista tukea koskevan määräyksen poistaminen vuonna 2004, mistä ilmoitettiin ennakolta vuoden 2001 suuntaviivoissa (16), on osoitus siitä, että komissio on vuonna 2004 tehdyn tarkistuksen myötä selvästi katsonut, ettei tällaiselle tuelle voida enää myöntää poikkeusta valtiontukien yhteismarkkinoille soveltumattomuuden periaatteesta siten, että se katsottaisiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi vuoden 2004 suuntaviivojen voimaantulosta alkaen. Tämä toimintaperiaatteita koskeva päätös on säilynyt muuttumattomana seuraavassa tarkistuksessa eli vuoden 2008 suuntaviivoissa.

| (41) | Tämän lisäksi yleiset puitteet, joiden mukaisesti komissio arvioi vakuutusmaksuihin myönnettävää valtiontukea, ovat muuttuneet. Komissio katsoi vuonna 2000 (17), että tämä valtiontuki soveltuu yhteismarkkinoille silloin, kun se liittyy ”Suomen poikkeuksellisista ilmasto-olosuhteista ja rannikkoalueilla vallitsevista erityisolosuhteista” johtuviin korvauksiin. Kyseistä päätöstä tehdessään komissio viittasi perusteluissaan maatalousalalla vallitsevaan tilanteeseen, jonka osalta maatalousalaan sovellettavat suuntaviivat eivät myöskään sisältäneet mitään määräyksiä mutta jonka suhteen komission käytäntönä oli tehdä tapauskohtaisesti myönteisiä päätöksiä luonnonmullistusten ja poikkeuksellisten tapahtumien varalta otettaviin vakuutuksiin liittyvistä tukitoimenpiteistä. Komissio selvensi vuonna 2000 sekä maatalous- että kalastusalaan liittyvää politiikkaansa vahvistamalla näitä aloja koskevissa suuntaviivoissa tällaisen tuen arviointia koskevat perusteet (18). Kyseiset perusteet sisältyvät edelleen maatalousalan suuntaviivoihin (19) mutteivät enää kalastusalan suuntaviivoihin. Vaikka komissio on siis vahvistanut maatalousalalle täsmälliset perusteet, joiden mukaan vakuutusmaksuihin myönnettävää tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, kalastusalan suuntaviivoista kyseiset perusteet on poistettu. Kalastusalan osalta komissio joutuu siis soveltamaan yleistä valtiontukien yhteismarkkinoille soveltumattomuuden periaatetta ja arvioimaan tämänkaltaisen järjestelmän soveltuvuutta tai soveltumattomuutta asianmukaisten määräysten perusteella. |
| --- | --- |

(41)

Tämän lisäksi yleiset puitteet, joiden mukaisesti komissio arvioi vakuutusmaksuihin myönnettävää valtiontukea, ovat muuttuneet. Komissio katsoi vuonna 2000 (17), että tämä valtiontuki soveltuu yhteismarkkinoille silloin, kun se liittyy ”Suomen poikkeuksellisista ilmasto-olosuhteista ja rannikkoalueilla vallitsevista erityisolosuhteista” johtuviin korvauksiin. Kyseistä päätöstä tehdessään komissio viittasi perusteluissaan maatalousalalla vallitsevaan tilanteeseen, jonka osalta maatalousalaan sovellettavat suuntaviivat eivät myöskään sisältäneet mitään määräyksiä mutta jonka suhteen komission käytäntönä oli tehdä tapauskohtaisesti myönteisiä päätöksiä luonnonmullistusten ja poikkeuksellisten tapahtumien varalta otettaviin vakuutuksiin liittyvistä tukitoimenpiteistä. Komissio selvensi vuonna 2000 sekä maatalous- että kalastusalaan liittyvää politiikkaansa vahvistamalla näitä aloja koskevissa suuntaviivoissa tällaisen tuen arviointia koskevat perusteet (18). Kyseiset perusteet sisältyvät edelleen maatalousalan suuntaviivoihin (19) mutteivät enää kalastusalan suuntaviivoihin. Vaikka komissio on siis vahvistanut maatalousalalle täsmälliset perusteet, joiden mukaan vakuutusmaksuihin myönnettävää tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, kalastusalan suuntaviivoista kyseiset perusteet on poistettu. Kalastusalan osalta komissio joutuu siis soveltamaan yleistä valtiontukien yhteismarkkinoille soveltumattomuuden periaatetta ja arvioimaan tämänkaltaisen järjestelmän soveltuvuutta tai soveltumattomuutta asianmukaisten määräysten perusteella.

| (42) | Nykyisten suuntaviivojen määräys, jota voidaan soveltaa, on 4.9 kohta, jossa todetaan, että sellaiset tukitoimenpiteet, joihin sovellettavaa säännöstä ei ole mainittu muissa kohdissa, joissa luetellaan yhteismarkkinoille mahdollisesti soveltuvina pidettävät tukiluokat, eivät periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(42)

Nykyisten suuntaviivojen määräys, jota voidaan soveltaa, on 4.9 kohta, jossa todetaan, että sellaiset tukitoimenpiteet, joihin sovellettavaa säännöstä ei ole mainittu muissa kohdissa, joissa luetellaan yhteismarkkinoille mahdollisesti soveltuvina pidettävät tukiluokat, eivät periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille.

| (43) | Poikkeuksellisesti tukijärjestelmää voidaan kuitenkin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos jäsenvaltio osoittaa, että se noudattaa kyseisissä suuntaviivoissa vahvistettuja eri periaatteita ja edistää yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita. |
| --- | --- |

(43)

Poikkeuksellisesti tukijärjestelmää voidaan kuitenkin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos jäsenvaltio osoittaa, että se noudattaa kyseisissä suuntaviivoissa vahvistettuja eri periaatteita ja edistää yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita.

| (44) | Menettelyn aloittamista koskevaan kirjeeseen antamassaan vastauksessa Suomi on esittänyt konkreettisia ehdotuksia järjestelmään tehtävistä rajoittavista muutoksista (20). Lisäksi se on perustellut järjestelmän jatkamista vakuutusmarkkinoiden toimintapuutteella, jonka vuoksi merkittävä osa kyseisistä vahingoista jäisi korvaamatta. |
| --- | --- |

(44)

Menettelyn aloittamista koskevaan kirjeeseen antamassaan vastauksessa Suomi on esittänyt konkreettisia ehdotuksia järjestelmään tehtävistä rajoittavista muutoksista (20). Lisäksi se on perustellut järjestelmän jatkamista vakuutusmarkkinoiden toimintapuutteella, jonka vuoksi merkittävä osa kyseisistä vahingoista jäisi korvaamatta.

| (45) | Finanssialan Keskusliitto myöntää mainittuun vastaukseen liitetyssä kirjeessään, ettei se pystyisi korvaamaan kaikkia vahinkoja kalastusvakuutusyhdistysten nykyisin maksamien korvausten tapaan. Korvaukset kattaisivat vain osan vahingoista ja joissain tapauksissa, esimerkiksi pyydyksille aiheutuneista vahingoista, niitä ei voitaisi maksaa ollenkaan. Vakuutusyhtiöt eivät voi pitää tällaisia vahinkoja vakuutuskelpoisina, ja jos ne katsottaisiin vakuutuskelpoisiksi, vakuutusmaksut olisivat kohtuuttomia. |
| --- | --- |

(45)

Finanssialan Keskusliitto myöntää mainittuun vastaukseen liitetyssä kirjeessään, ettei se pystyisi korvaamaan kaikkia vahinkoja kalastusvakuutusyhdistysten nykyisin maksamien korvausten tapaan. Korvaukset kattaisivat vain osan vahingoista ja joissain tapauksissa, esimerkiksi pyydyksille aiheutuneista vahingoista, niitä ei voitaisi maksaa ollenkaan. Vakuutusyhtiöt eivät voi pitää tällaisia vahinkoja vakuutuskelpoisina, ja jos ne katsottaisiin vakuutuskelpoisiksi, vakuutusmaksut olisivat kohtuuttomia.

| (46) | Tämä osoittaa, että kalastusvakuutusyhdistykset eivät voi vääristää kilpailua yksityisten vakuutusyhtiöiden suhteen. Se myös näyttää, että Suomen markkinoilta puuttuu yksityisten vakuutusyhtiöiden vakuutusjärjestelmä kyseisten vahinkojen korvaamiseksi. |
| --- | --- |

(46)

Tämä osoittaa, että kalastusvakuutusyhdistykset eivät voi vääristää kilpailua yksityisten vakuutusyhtiöiden suhteen. Se myös näyttää, että Suomen markkinoilta puuttuu yksityisten vakuutusyhtiöiden vakuutusjärjestelmä kyseisten vahinkojen korvaamiseksi.

| (47) | Komissio katsoo, että markkinoiden toimintapuutetta korjaavaa valtiontukitoimenpidettä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana silloin, kun se vastaa yhteistä etua koskeviin tavoitteisiin. Tämä täyttää suuntaviivojen 4.9 kohdan vaatimukset siitä, että tuen on noudatettava suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita ja että sillä on pyrittävä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(47)

Komissio katsoo, että markkinoiden toimintapuutetta korjaavaa valtiontukitoimenpidettä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana silloin, kun se vastaa yhteistä etua koskeviin tavoitteisiin. Tämä täyttää suuntaviivojen 4.9 kohdan vaatimukset siitä, että tuen on noudatettava suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita ja että sillä on pyrittävä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen.

| (48) | Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on varmistaa sellainen elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen, joka luo talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden osalta kestävät olosuhteet (21). Komissio katsoo, että tämä järjestelmä, johon tehtäisiin Suomen kuvailemat muutokset, edistäisi osaltaan tällaisten olosuhteiden luomista. Elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntämistä koskevien säilyttämis- ja hoitosääntöjen soveltamisen lisänä järjestelmä mahdollistaisi kalastuksen jatkamisen Suomen rannikkovesien erityisissä olosuhteissa, mukaan luettuina hylkeiden ja joskus merimetsojen välineille (kalaverkot) aiheuttamat vahingot. Tämä auttaisi takaamaan moitteettomat taloudelliset, ympäristölliset ja sosiaaliset olosuhteet kalastusalan yrityksille, jotka kärsivät kalastuksen harjoittamiseen näillä vesillä liittyvistä erityisrajoitteista. Se auttaisi myös säilyttämään asianomaisten rannikkoyhteisöjen sosioekonomisen rakenteen. |
| --- | --- |

(48)

Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on varmistaa sellainen elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen, joka luo talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden osalta kestävät olosuhteet (21). Komissio katsoo, että tämä järjestelmä, johon tehtäisiin Suomen kuvailemat muutokset, edistäisi osaltaan tällaisten olosuhteiden luomista. Elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntämistä koskevien säilyttämis- ja hoitosääntöjen soveltamisen lisänä järjestelmä mahdollistaisi kalastuksen jatkamisen Suomen rannikkovesien erityisissä olosuhteissa, mukaan luettuina hylkeiden ja joskus merimetsojen välineille (kalaverkot) aiheuttamat vahingot. Tämä auttaisi takaamaan moitteettomat taloudelliset, ympäristölliset ja sosiaaliset olosuhteet kalastusalan yrityksille, jotka kärsivät kalastuksen harjoittamiseen näillä vesillä liittyvistä erityisrajoitteista. Se auttaisi myös säilyttämään asianomaisten rannikkoyhteisöjen sosioekonomisen rakenteen.

| (49) | Komissio panee lisäksi merkille, että kyseinen tukijärjestelmä ei muuttamisensa jälkeen tarjoa missään tapauksessa täysimääräistä korvausta kyseisistä vahingoista. Nykyinen järjestelmä, johon liittyy ensinnäkin omavastuu ja jossa maksettu korvaus hyvitetään vain osittain (22), jää ennalleen. Näin ollen tämän tukijärjestelmän edunsaajilta edellytettävä vastasuoritus, jota vaaditaan suuntaviivojen 3.3 kohdassa, on edelleen olemassa. |
| --- | --- |

(49)

Komissio panee lisäksi merkille, että kyseinen tukijärjestelmä ei muuttamisensa jälkeen tarjoa missään tapauksessa täysimääräistä korvausta kyseisistä vahingoista. Nykyinen järjestelmä, johon liittyy ensinnäkin omavastuu ja jossa maksettu korvaus hyvitetään vain osittain (22), jää ennalleen. Näin ollen tämän tukijärjestelmän edunsaajilta edellytettävä vastasuoritus, jota vaaditaan suuntaviivojen 3.3 kohdassa, on edelleen olemassa.

| (50) | Lopuksi komissio katsoo, että määräaika, jota Suomi pitää tarpeellisena järjestelmän muuttamiseksi (23), on hyväksyttävä. Tarvittava lainsäädäntömenettely huomioon ottaen 1 päiväksi tammikuuta 2013 asetettu määräaika, johon mennessä tämän järjestelmän nykyistä oikeusperustaa muuttava laki tulisi voimaan, on kohtuullinen. Lisäksi kalastusalan yritysten ja kalastusvakuutusyhdistysten väliset voimassa olevat vakuutussopimukset on tuohon mennessä saatu uusittua vuoden 2012 aikana tuona ajankohtana sovellettavin ehdoin, ja niiden voimassaolo päättyy vuonna 2013. On kohtuullista antaa näiden sopimusten olla voimassa, kunnes niiden voimassaolo päättyy sovituin ehdoin. Sen jälkeen ne uusitaan vuonna 2013 tuolloin sovellettavien uusien ehtojen mukaisesti. Näin ollen on perusteltua asettaa ehdottomaksi määräajaksi 31 päivä joulukuuta 2013, jota seuraavana päivänä eli 1 päivänä tammikuuta 2014 tällaisten mukautettujen sopimusten on määrä tulla voimaan. |
| --- | --- |

(50)

Lopuksi komissio katsoo, että määräaika, jota Suomi pitää tarpeellisena järjestelmän muuttamiseksi (23), on hyväksyttävä. Tarvittava lainsäädäntömenettely huomioon ottaen 1 päiväksi tammikuuta 2013 asetettu määräaika, johon mennessä tämän järjestelmän nykyistä oikeusperustaa muuttava laki tulisi voimaan, on kohtuullinen. Lisäksi kalastusalan yritysten ja kalastusvakuutusyhdistysten väliset voimassa olevat vakuutussopimukset on tuohon mennessä saatu uusittua vuoden 2012 aikana tuona ajankohtana sovellettavin ehdoin, ja niiden voimassaolo päättyy vuonna 2013. On kohtuullista antaa näiden sopimusten olla voimassa, kunnes niiden voimassaolo päättyy sovituin ehdoin. Sen jälkeen ne uusitaan vuonna 2013 tuolloin sovellettavien uusien ehtojen mukaisesti. Näin ollen on perusteltua asettaa ehdottomaksi määräajaksi 31 päivä joulukuuta 2013, jota seuraavana päivänä eli 1 päivänä tammikuuta 2014 tällaisten mukautettujen sopimusten on määrä tulla voimaan.

6.   PÄÄTELMÄT

| (51) | Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio päättelee, että kalastusvakuutusjärjestelmän voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, kun sitä muutetaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:






  — | suljetaan järjestelmän ulkopuolelle avomerellä kalastusta harjoittavat alukset eli käytännössä yli 12 metrin pituiset alukset, |
| --- | --- | --- |

(51)

Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio päättelee, että kalastusvakuutusjärjestelmän voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, kun sitä muutetaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:

—

suljetaan järjestelmän ulkopuolelle avomerellä kalastusta harjoittavat alukset eli käytännössä yli 12 metrin pituiset alukset,

| — | tukea myönnetään vain Suomen aluevesillä tai sen talousvyöhykkeellä kärsityistä vahingoista, |
| --- | --- |

—

tukea myönnetään vain Suomen aluevesillä tai sen talousvyöhykkeellä kärsityistä vahingoista,

| — | korvataan vain vahingot, jotka johtuvat Suomen erityisistä olosuhteista eli epäsuotuista ilmasto- tai maantieteellisistä oloista (jää, lumi, voimakkaat myrskyt, matalien vesien karikot) tai hylkeistä ja merimetsoista ja joita aiheutuu aluksille ja pyydyksille sekä talvikalastuksessa käytettäville kulku- ja kuljetusvälineille ja muille erityisvälineille. |
| --- | --- |

—

korvataan vain vahingot, jotka johtuvat Suomen erityisistä olosuhteista eli epäsuotuista ilmasto- tai maantieteellisistä oloista (jää, lumi, voimakkaat myrskyt, matalien vesien karikot) tai hylkeistä ja merimetsoista ja joita aiheutuu aluksille ja pyydyksille sekä talvikalastuksessa käytettäville kulku- ja kuljetusvälineille ja muille erityisvälineille.

| (52) | Komissio ottaa huomioon Suomen viranomaisten sitoumuksen muuttaa kyseisen järjestelmän oikeusperustaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2013, jotta vakuutussopimusten ehtoihin voitaisiin tehdä muutos viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014, |
| --- | --- |

(52)

Komissio ottaa huomioon Suomen viranomaisten sitoumuksen muuttaa kyseisen järjestelmän oikeusperustaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2013, jotta vakuutussopimusten ehtoihin voitaisiin tehdä muutos viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Kalastusvakuutusjärjestelmäksi kutsuttu nykyinen tukijärjestelmä, josta tehtiin ehdotus aiheellisiksi toimenpiteiksi kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen tarkistuksen jälkeen, soveltuu yhteismarkkinoille, kun sitä muutetaan Suomen antaman seuraavan sitoumuksen mukaisesti:

| — | suljetaan järjestelmän ulkopuolelle avomerellä kalastusta harjoittavat alukset eli käytännössä yli 12 metrin pituiset alukset, |
| --- | --- |

—

suljetaan järjestelmän ulkopuolelle avomerellä kalastusta harjoittavat alukset eli käytännössä yli 12 metrin pituiset alukset,

| — | tukea myönnetään vain Suomen aluevesillä tai sen talousvyöhykkeellä kärsityistä vahingoista, |
| --- | --- |

—

tukea myönnetään vain Suomen aluevesillä tai sen talousvyöhykkeellä kärsityistä vahingoista,

| — | korvataan vain vahingot, jotka johtuvat Suomen erityisistä olosuhteista eli epäsuotuista ilmasto- tai maantieteellisistä oloista (jää, lumi, voimakkaat myrskyt, matalien vesien karikot) tai hylkeistä ja merimetsoista ja joita aiheutuu aluksille ja pyydyksille sekä talvikalastuksessa käytettäville kulku- ja kuljetusvälineille ja muille erityisvälineille. |
| --- | --- |

—

korvataan vain vahingot, jotka johtuvat Suomen erityisistä olosuhteista eli epäsuotuista ilmasto- tai maantieteellisistä oloista (jää, lumi, voimakkaat myrskyt, matalien vesien karikot) tai hylkeistä ja merimetsoista ja joita aiheutuu aluksille ja pyydyksille sekä talvikalastuksessa käytettäville kulku- ja kuljetusvälineille ja muille erityisvälineille.

2.   Tätä järjestelmää muuttavat säännökset tulevat voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2013, ja niiden perusteella tehdyt vakuutussopimukset tulevat voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Suomen tasavallalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä tammikuuta 2012.

Komission puolesta

Maria DAMANAKI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 273, 9.10.2010, s. 6.

1

(2)  EUVL C 229, 14.9.2004, s. 5.

2

(3)  Ilmoitus vuoden 2004 suuntaviivojen hyväksymisestä julkaistiin
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 278, 11.11.2005, s. 14.

3

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(4)  EUVL C 84, 3.4.2008, s. 10.

4

(5)  Ilmoitus vuoden 2008 suuntaviivojen hyväksymisestä julkaistiin
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 115, 20.5.2009, s. 15.

5

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(6)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

6

(7)  Ks. alaviite 1.

7

(8)  Tämä viimeisin muutos on ainoa, jolla kyseistä lakia on muutettu Suomen Euroopan unioniin liittymisen jälkeen. Muutos johtui Vakuutusvalvontaviraston perustamisesta. Se ei aiheuttanut mitään seurauksia itse valtiontukijärjestelmän näkökulmasta.

8

(9)  Ks. 2 kohta.

9

(10)  Ks. vuoden 2004 suuntaviivojen 3.7 kohta ja vuoden 2008 suuntaviivojen 3.4 kohta.

10

(11)  EYVL C 100, 27.3.1997, s. 12.

11

(12)  Ks. johdanto-osan 10 kappale.

12

(13)  Tuomioistuimen asiassa 730/79, Philip Morris Holland BV v. Euroopan yhteisöjen komissio, 17. syyskuuta 1980 antama tuomio, Kok. 1980, s. 2671.

13

(14)  Ks. erityisesti tuomioistuimen asiassa 102/87, Ranskan tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, 13. heinäkuuta 1988 antama tuomio, Kok. 1988, s. 4067.

14

(15)  Eurostatin tiedoista käy ilmi, että vuosina 2007–2009 Suomeen tuotiin muista jäsenvaltioista vuosittain keskimäärin 30 000 tonnia kalastustuotteita, joiden keskimääräinen arvo oli 90 miljoonaa euroa vuodessa. Samalla kaudella Suomesta vietiin muihin jäsenvaltioihin vuosittain keskimäärin 20 000 tonnia kalastustuotteita, joiden keskimääräinen arvo oli 15 miljoonaa euroa vuodessa.

15

(16)  EYVL C 19, 20.1.2001, s. 7.

16

(17)  Suomelle 11 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä ilmoitettu päätös.

17

(18)  Maatalousalan osalta EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2 (ks. 11.5.1 kohta); kalastusalan osalta vuoden 2011 suuntaviivat (ks. edellä oleva alaviite 14).

18

(19)  EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1; ks. 140 kohta, jossa viitataan perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 12 artiklaan (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3).

19

(20)  Ks. edellä oleva johdanto-osan 28 kappale.

20

(21)  Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artikla, EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

21

(22)  Ks. edellä oleva johdanto-osan 15 kappale.

22

(23)  Ks. edellä oleva johdanto-osan 30 kappale.

23

---