# Az Európai Unió L 94/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.094.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 94 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. március 30. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.094.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 94

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. március 30.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 258/2012/EU rendelete (2012. március 14.) az Egyesült Nemzeteknek a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyve (az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve) 10. cikkének végrehajtásáról, valamint a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik kiviteli engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak létrehozásáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 259/2012/EU rendelete (2012. március 14.) a 648/2004/EK rendeletnek a fogyasztói mosószerekben és az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 16 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 260/2012/EU rendelete (2012. március 14.) az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 22 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 261/2012/EU rendelete (2012. március 14.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról | 38 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 258/2012/EU rendelete (2012. március 14.) az Egyesült Nemzeteknek a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyve (az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve) 10. cikkének végrehajtásáról, valamint a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik kiviteli engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak létrehozásáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 259/2012/EU rendelete (2012. március 14.) a 648/2004/EK rendeletnek a fogyasztói mosószerekben és az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

16

*

Az Európai Parlament és a Tanács 260/2012/EU rendelete (2012. március 14.) az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

22

*

Az Európai Parlament és a Tanács 261/2012/EU rendelete (2012. március 14.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról

38

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez (HL L 65., 2011.3.11.) | 49 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez (HL L 65., 2011.3.11.)

(HL L 65., 2011.3.11.)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 30.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 258/2012/EU RENDELETE

(2012. március 14.)

az Egyesült Nemzeteknek a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyve (az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve) 10. cikkének végrehajtásáról, valamint a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik kiviteli engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményhez csatolt, a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló ENSZ-jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő aláírásáról szóló, 2001. október 16-i 2001/748/EK tanácsi határozatnak (2) megfelelően a Bizottság 2002. január 16-án a Közösség nevében aláírta az említett jegyzőkönyvet (a továbbiakban: az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve). |
| --- | --- |

(1)

A nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményhez csatolt, a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló ENSZ-jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő aláírásáról szóló, 2001. október 16-i 2001/748/EK tanácsi határozatnak (2) megfelelően a Bizottság 2002. január 16-án a Közösség nevében aláírta az említett jegyzőkönyvet (a továbbiakban: az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve).

| (2) | Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve – melynek célja a felek közötti együttműködés előmozdítása, megkönnyítése és megerősítése annak érdekében, hogy a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártását és kereskedelmét megelőzzék, az ellen küzdjenek és azt kiküszöböljék – 2005. július 3-án lépett hatályba. |
| --- | --- |

(2)

Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve – melynek célja a felek közötti együttműködés előmozdítása, megkönnyítése és megerősítése annak érdekében, hogy a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártását és kereskedelmét megelőzzék, az ellen küzdjenek és azt kiküszöböljék – 2005. július 3-án lépett hatályba.

| (3) | A tűzfegyverek felkutatásának megkönnyítése, valamint a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és a lőszereik tiltott kereskedelme elleni hatékony küzdelem elősegítése érdekében – különösen a meglévő tájékoztatási csatornák jobb felhasználása révén – javítani kell a tagállamok közötti információcserét. |
| --- | --- |

(3)

A tűzfegyverek felkutatásának megkönnyítése, valamint a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és a lőszereik tiltott kereskedelme elleni hatékony küzdelem elősegítése érdekében – különösen a meglévő tájékoztatási csatornák jobb felhasználása révén – javítani kell a tagállamok közötti információcserét.

| (4) | A személyes adatok feldolgozását a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) megállapított szabályoknak megfelelően kell végezni. |
| --- | --- |

(4)

A személyes adatok feldolgozását a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) megállapított szabályoknak megfelelően kell végezni.

| (5) | A Bizottság a robbanóanyagok, gyújtószerkezetek, bombakészítéshez használt felszerelések és tűzfegyverek nagyobb biztonságát célzó intézkedésekről szóló, 2005. július 18-i közleményében (5) bejelentette az UNFP 10. cikke végrehajtására vonatkozó szándékát azon intézkedések részeként, melyek szükségesek ahhoz, hogy az Unió megköthesse a jegyzőkönyvet. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a robbanóanyagok, gyújtószerkezetek, bombakészítéshez használt felszerelések és tűzfegyverek nagyobb biztonságát célzó intézkedésekről szóló, 2005. július 18-i közleményében (5) bejelentette az UNFP 10. cikke végrehajtására vonatkozó szándékát azon intézkedések részeként, melyek szükségesek ahhoz, hogy az Unió megköthesse a jegyzőkönyvet.

| (6) | Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve előírja a felek számára, hogy a tűzfegyverek gyártásának, megjelölésének, behozatalának és kivitelének hatékony ellenőrzése céljából hozzanak létre közigazgatási eljárásokat vagy rendszereket, vagy azokat fejlesszék tovább. |
| --- | --- |

(6)

Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve előírja a felek számára, hogy a tűzfegyverek gyártásának, megjelölésének, behozatalának és kivitelének hatékony ellenőrzése céljából hozzanak létre közigazgatási eljárásokat vagy rendszereket, vagy azokat fejlesszék tovább.

| (7) | Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvének való megfeleléshez a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártását vagy kereskedelmét bűncselekményekké kell nyilvánítani, és a szabályozásnak lehetővé kell tennie az ily módon gyártott vagy értékesített cikkek elkobzását. |
| --- | --- |

(7)

Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvének való megfeleléshez a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártását vagy kereskedelmét bűncselekményekké kell nyilvánítani, és a szabályozásnak lehetővé kell tennie az ily módon gyártott vagy értékesített cikkek elkobzását.

| (8) | E rendelet hatálya nem terjed ki a kifejezetten katonai célú tűzfegyverekre, tűzfegyverdarabokra, alapvető alkotóelemeikre és lőszereikre. Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve 10. cikkében előírt követelményeknek való megfelelést biztosító intézkedéseknek lehetővé kell tennie, hogy a polgári felhasználásra szánt tűzfegyverek esetében egyszerűsített eljárást alkalmazzanak. Következésképpen a több szállítmányra kiterjedő engedélyezés, a tranzitszabályok, és a törvényes célú ideiglenes kivitelek tekintetében bizonyos könnyítéseket kell biztosítani. |
| --- | --- |

(8)

E rendelet hatálya nem terjed ki a kifejezetten katonai célú tűzfegyverekre, tűzfegyverdarabokra, alapvető alkotóelemeikre és lőszereikre. Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve 10. cikkében előírt követelményeknek való megfelelést biztosító intézkedéseknek lehetővé kell tennie, hogy a polgári felhasználásra szánt tűzfegyverek esetében egyszerűsített eljárást alkalmazzanak. Következésképpen a több szállítmányra kiterjedő engedélyezés, a tranzitszabályok, és a törvényes célú ideiglenes kivitelek tekintetében bizonyos könnyítéseket kell biztosítani.

| (9) | Ez a rendelet nem érinti sem az Európai Unió működéséről szóló szerződés 346. – a tagállamok alapvető biztonsági érdekeivel kapcsolatos – cikkét, sem a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6), sem a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelvet (7). Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve és következésképpen e rendeletet nem kell alkalmazni az államok közötti műveletekre, illetve az államok közötti átadásokra, ha a jegyzőkönyv alkalmazása hátrányosan befolyásolná a Részes Államok jogát arra, hogy lépéseket tegyenek a nemzetbiztonság érdekében az Egyesült Nemzetek Alapokmányában meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(9)

Ez a rendelet nem érinti sem az Európai Unió működéséről szóló szerződés 346. – a tagállamok alapvető biztonsági érdekeivel kapcsolatos – cikkét, sem a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6), sem a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelvet (7). Az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve és következésképpen e rendeletet nem kell alkalmazni az államok közötti műveletekre, illetve az államok közötti átadásokra, ha a jegyzőkönyv alkalmazása hátrányosan befolyásolná a Részes Államok jogát arra, hogy lépéseket tegyenek a nemzetbiztonság érdekében az Egyesült Nemzetek Alapokmányában meghatározottak szerint.

| (10) | A 91/477/EGK irányelv a polgári felhasználásra szánt tűzfegyverek Unión belüli átadásával foglalkozik, e rendelet pedig a fegyvereknek az Unió vámterületéről harmadik országokba vagy azokon keresztül való kivitelére vonatkozó intézkedésekre összpontosít. |
| --- | --- |

(10)

A 91/477/EGK irányelv a polgári felhasználásra szánt tűzfegyverek Unión belüli átadásával foglalkozik, e rendelet pedig a fegyvereknek az Unió vámterületéről harmadik országokba vagy azokon keresztül való kivitelére vonatkozó intézkedésekre összpontosít.

| (11) | A harmadik országból behozott tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és a lőszereik az uniós jog és különösen a 91/477/EGK irányelv hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(11)

A harmadik országból behozott tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és a lőszereik az uniós jog és különösen a 91/477/EGK irányelv hatálya alá tartoznak.

| (12) | Biztosítani kell a nyilvántartásra vonatkozó hatályos uniós szabályokkal való összhangot. |
| --- | --- |

(12)

Biztosítani kell a nyilvántartásra vonatkozó hatályos uniós szabályokkal való összhangot.

| (13) | E rendelet helyes alkalmazása érdekében a tagállamok intézkedéseket tesznek annak érdekében, hogy az illetékes hatóságokat megfelelő hatáskörrel ruházzák fel. |
| --- | --- |

(13)

E rendelet helyes alkalmazása érdekében a tagállamok intézkedéseket tesznek annak érdekében, hogy az illetékes hatóságokat megfelelő hatáskörrel ruházzák fel.

| (14) | Az e rendelet alapján engedélyköteles tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik listájának fenntartása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet I. mellékletének a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (8) I. mellékletéhez, valamint a 91/477/EGK irányelv I. mellékletéhez történő hozzáigazítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(14)

Az e rendelet alapján engedélyköteles tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik listájának fenntartása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet I. mellékletének a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (8) I. mellékletéhez, valamint a 91/477/EGK irányelv I. mellékletéhez történő hozzáigazítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (15) | Az Unió vámszabályokat fogadott el, melyeket a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (9) és az annak végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (10) tartalmaz. Figyelembe kell venni a Közösségi Vámkódex (Modernizált Vámkódex) létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (11) is, melynek rendelkezései annak 188. cikke értelmében különböző fázisokban alkalmazandók. Ez a rendelet nem korlátozza a Közösségi Vámkódexen és annak végrehajtási rendelkezésein alapuló, vagy azokkal összhangban levő felhatalmazásokat. |
| --- | --- |

(15)

Az Unió vámszabályokat fogadott el, melyeket a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (9) és az annak végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (10) tartalmaz. Figyelembe kell venni a Közösségi Vámkódex (Modernizált Vámkódex) létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (11) is, melynek rendelkezései annak 188. cikke értelmében különböző fázisokban alkalmazandók. Ez a rendelet nem korlátozza a Közösségi Vámkódexen és annak végrehajtási rendelkezésein alapuló, vagy azokkal összhangban levő felhatalmazásokat.

| (16) | A tagállamoknak szabályokat kell alkotniuk az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(16)

A tagállamoknak szabályokat kell alkotniuk az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (17) | Ez a rendelet nem érinti a 428/2009/EK tanácsi rendelet (12) által létrehozott, a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó uniós szabályozást. |
| --- | --- |

(17)

Ez a rendelet nem érinti a 428/2009/EK tanácsi rendelet (12) által létrehozott, a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó uniós szabályozást.

| (18) | Ez a rendelet összhangban áll a katonai célú tűzfegyverekre, tűzfegyverdarabokra, alapvető alkotóelemeikre és lőszereikre, a biztonsági stratégiákra, a kézi- és könnyűfegyverek illegális kereskedelmére és a katonai technológia kivitelére vonatkozó, többek között a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban (13) kifejtett egyéb vonatkozó rendelkezésekkel. |
| --- | --- |

(18)

Ez a rendelet összhangban áll a katonai célú tűzfegyverekre, tűzfegyverdarabokra, alapvető alkotóelemeikre és lőszereikre, a biztonsági stratégiákra, a kézi- és könnyűfegyverek illegális kereskedelmére és a katonai technológia kivitelére vonatkozó, többek között a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban (13) kifejtett egyéb vonatkozó rendelkezésekkel.

| (19) | A Bizottságnak és a tagállamoknak értesíteniük kell egymást az e rendelet alapján hozott intézkedésekről, valamint az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló egyéb lényeges információkról. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak és a tagállamoknak értesíteniük kell egymást az e rendelet alapján hozott intézkedésekről, valamint az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló egyéb lényeges információkról.

| (20) | Ez a rendelet nem gátolja a tagállamokat a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó alkotmányos szabályaik alkalmazásában, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14), |
| --- | --- |

(20)

Ez a rendelet nem gátolja a tagállamokat a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó alkotmányos szabályaik alkalmazásában, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

CÉL, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS HATÁLY

1. cikk

Ez a rendelet megállapítja a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik kiviteli engedélyezésére, behozatali és tranzit szabályaira vonatkozó rendelkezéseket a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt kiegészítő, a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló ENSZ-jegyzőkönyv (a továbbiakban: az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve) 10. cikkének végrehajtása céljából.

2. cikk

E rendelet alkalmazásában:

1.   „tűzfegyver”: minden olyan, az I. mellékletben említett hordozható csöves tűzfegyver, amely egy gyúlékony hajtóanyag segítségével egy vagy több töltényt, golyót vagy lövedéket lő ki, azt ennek kilövésére tervezték vagy átalakítható erre a célra;

Egy tárgy akkor minősül gyúlékony hajtóanyag segítségével töltény, golyó vagy lövedék kilövésére alkalmassá átalakíthatónak, ha:

megjelenésében egy tűzfegyverre hasonlít, és

kivitelezése vagy alapanyaga miatt ilyenné átalakítható;

2.   „tűzfegyverdarabok”: a kifejezetten tűzfegyverhez tervezett és annak működéséhez elengedhetetlen, az I. mellékletben említett darabok vagy cserealkatrészek, beleértve a fegyvercsövet, a tokszerkezetet vagy a vázat, a szánt vagy a forgódobot, a zárat vagy a zártömböt, valamint minden olyan eszközt, amelyet a tűzfegyver lövése által keltett zaj csökkentése érdekében terveztek vagy alakítottak át;

3.   „alapvető alkotóelemek”: a zárszerkezet, a tűzfegyver töltényűrje és csöve, amelyek – mivel különálló tárgyak – abba a tűzfegyver-kategóriába tartoznak, amelyekre felszerelik vagy fel kívánják szerelni azokat;

4.   „lőszer”: a teljes tár vagy annak az I. mellékletben említett alkotóelemei, beleértve a töltényhüvelyt, a gyújtókészüléket, az indítótöltetet, a tűzfegyverben használandó golyókat és lövedékeket, feltéve, hogy ezek az alkotóelemek az adott tagállamban maguk is engedélykötelesek;

5.   „hatástalanított tűzfegyverek”: olyan, a tűzfegyver meghatározásának egyébként megfelelő tárgyak, amelyeket használatra véglegesen alkalmatlanná tettek olyan hatástalanítás alkalmazásával, amely biztosítja, hogy a tűzfegyver minden lényeges része használatra véglegesen alkalmatlanná, és reaktiválást célzó eltávolítása, kicserélése vagy módosítása lehetetlenné vált.

A tagállamok rendelkezéseket hoznak annak érdekében, hogy ezen hatástalanítási intézkedéseket egy illetékes hatóság megerősítse. A tagállamok a megerősítés keretében a tűzfegyver hatástalanítását igazoló tanúsítvány vagy okmány kiadását, vagy erre a célra a tűzfegyveren jól látható megjelölés elhelyezését írják elő;

6.   „kivitel”:

| a) | a 2913/92/EGK rendelet 161. cikke szerinti kiviteli eljárás; |
| --- | --- |

a)

a 2913/92/EGK rendelet 161. cikke szerinti kiviteli eljárás;

| b) | újrakivitel a 2913/92/EGK rendelet 182. cikke szerint, kivéve az ugyanezen rendelet 91. cikkében említett, külső árutovábbítási eljárás alatt szállított árukat, amennyiben a 182. cikk (2) bekezdésében említett újrakiviteli alakiságok nem teljesülnek; |
| --- | --- |

b)

újrakivitel a 2913/92/EGK rendelet 182. cikke szerint, kivéve az ugyanezen rendelet 91. cikkében említett, külső árutovábbítási eljárás alatt szállított árukat, amennyiben a 182. cikk (2) bekezdésében említett újrakiviteli alakiságok nem teljesülnek;

7.   „személy”: természetes személy, jogi személy vagy – amennyiben a hatályos jogszabályok lehetővé teszik – a jogi személyiség nélküli jogképes személyegyesülés (társulás);

8.   „exportőr”: az Unióban letelepedett személy, aki vagy akinek érdekében a kiviteli nyilatkozatot teszik, vagyis az a személy, aki a nyilatkozat elfogadásakor a harmadik országbeli címzett szerződő partnere, és jogosult a terméknek az Unió vámterületéről való kiküldésére. Amennyiben nem kötöttek kiviteli szerződést, vagy a szerződés jogosultja nem saját érdekében jár el, akkor az exportőr az a személy, aki jogosult a terméknek az Unió vámterületéről való kiküldésére;

Ha a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok és alapvető alkotóelemeik, vagy a lőszer feletti rendelkezési jogból származó előnyökből a kivitel alapját képező szerződésnek megfelelően egy, az Unión kívül letelepedett személy részesül, akkor az exportőr az Unión belül letelepedett szerződő fél;

9.   „az Unió vámterülete”: a 2913/92/EGK rendelet 3. cikkében említett terület;

10.   „kiviteli nyilatkozat”: az a cselekmény, amellyel egy személy meghatározott formában és módon kinyilvánítja szándékát, hogy tűzfegyvereket, tűzfegyverdarabokat, alapvető alkotóelemeiket és lőszereket kíván kiviteli eljárás alá vonni;

11.   „ideiglenes kivitel”: a tűzfegyverek uniós vámterület elhagyásával járó, és 24 hónapot meg nem haladó időszakon belül történő újrabehozatal szándékával történő szállítása;

12.   „tranzit”: az áruknak az Unió vámterületének elhagyásával és egy vagy több harmadik ország területén keresztülhaladva egy ezektől különböző harmadik országba történő szállításának művelete;

13.   „átrakodás”: olyan tranzit, amelynek részét képezi az áruknak a szállítóeszközből történő kirakodásával járó fizikai művelet, amit az újrakivitel céljával végrehajtott, rendszerint valamely más szállítóeszközbe történő új berakodás követ;

14.   „kiviteli engedély”:

| a) | egy meghatározott exportőrnek megadott egyszeri engedély vagy jóváhagyás egy vagy több tűzfegyver, ezek darabjai, alapvető alkotóelemei és lőszerei egyetlen szállítmányban történő szállítására egy harmadik országban lévő, azonosított végső megrendelő vagy címzett részére, vagy; |
| --- | --- |

a)

egy meghatározott exportőrnek megadott egyszeri engedély vagy jóváhagyás egy vagy több tűzfegyver, ezek darabjai, alapvető alkotóelemei és lőszerei egyetlen szállítmányban történő szállítására egy harmadik országban lévő, azonosított végső megrendelő vagy címzett részére, vagy;

| b) | egy meghatározott exportőrnek adott többszöri engedély vagy jóváhagyás egy vagy több tűzfegyver, ezek darabjai, alapvető alkotóelemei és lőszerei több szállítmányban történő szállítására egy harmadik országban lévő, azonosított végső megrendelő vagy címzett részére, vagy; |
| --- | --- |

b)

egy meghatározott exportőrnek adott többszöri engedély vagy jóváhagyás egy vagy több tűzfegyver, ezek darabjai, alapvető alkotóelemei és lőszerei több szállítmányban történő szállítására egy harmadik országban lévő, azonosított végső megrendelő vagy címzett részére, vagy;

| c) | egy meghatározott exportőrnek adott globális engedély vagy jóváhagyás egy vagy több tűzfegyver, ezek darabjai, alapvető alkotóelemei és lőszerei több szállítmányban történő szállítására egy vagy több harmadik országban lévő, egy vagy több azonosított végső megrendelő vagy címzett részére; |
| --- | --- |

c)

egy meghatározott exportőrnek adott globális engedély vagy jóváhagyás egy vagy több tűzfegyver, ezek darabjai, alapvető alkotóelemei és lőszerei több szállítmányban történő szállítására egy vagy több harmadik országban lévő, egy vagy több azonosított végső megrendelő vagy címzett részére;

15.   „tiltott kereskedelem”: tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik vagy lőszereik behozatala, kivitele, eladása, szállítása, mozgása vagy átadása egy tagállam területéről, vagy ez utóbbin keresztül egy harmadik ország területére, ha a következők bármelyike fennáll:

16.   „felkutatás”: a tűzfegyverek és, amennyiben lehetséges, a tűzfegyverdarabok, az alapvető alkotóelemeik és a lőszereik módszeres követése a gyártótól a vásárlóig, a tagállamok illetékes hatóságainak a tiltott gyártás és a tiltott kereskedelem felderítésében, nyomozásában és elemzésében való segítségnyújtás céljából.

3. cikk

(1)   Ez a rendelet nem alkalmazandó az alábbiakra:

| a) | államok közötti műveletek, illetve államok közötti átadások; |
| --- | --- |

a)

államok közötti műveletek, illetve államok közötti átadások;

| b) | kifejezetten katonai célú tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik, valamint minden esetben a teljesen automata tűzfegyverek; |
| --- | --- |

b)

kifejezetten katonai célú tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik, valamint minden esetben a teljesen automata tűzfegyverek;

| c) | a tagállami fegyveres erőknek, rendőrségeknek, vagy hatóságoknak szánt tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik; |
| --- | --- |

c)

a tagállami fegyveres erőknek, rendőrségeknek, vagy hatóságoknak szánt tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik;

| d) | tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik kulturális és történelmi vonatkozásaival foglalkozó gyűjtők és testületek, melyeket az e rendelet céljaira ilyenként ismert el az a tagállam, melynek területén létrehozták őket, feltéve, hogy a felkutatási intézkedések biztosítottak; |
| --- | --- |

d)

tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik kulturális és történelmi vonatkozásaival foglalkozó gyűjtők és testületek, melyeket az e rendelet céljaira ilyenként ismert el az a tagállam, melynek területén létrehozták őket, feltéve, hogy a felkutatási intézkedések biztosítottak;

| e) | hatástalanított tűzfegyverek; |
| --- | --- |

e)

hatástalanított tűzfegyverek;

| f) | a nemzeti jogszabályokban meghatárzotott muzeális tűzfegyverek és ezek másolatai, feltéve, hogy az 1899 után gyártott tűzfegyverek nem tartoznak a muzeális tűzfegyverek közé. |
| --- | --- |

f)

a nemzeti jogszabályokban meghatárzotott muzeális tűzfegyverek és ezek másolatai, feltéve, hogy az 1899 után gyártott tűzfegyverek nem tartoznak a muzeális tűzfegyverek közé.

(2)   Ez a rendelet nem érinti a 2913/92/EGK rendeletet (Közösségi Vámkódex), a 2454/93/EGK rendeletet (a Közösségi Vámkódex végrehajtási rendelkezései), a 450/2008/EK rendeletet (Modernizált Vámkódex), valamint a 428/2009/EK rendelet (kettős felhasználású termékekről szóló rendelet) által létrehozott, a kettős felhasználású termékek kivitelének, transzferjének, brókertevékenységének és tranzitjának ellenőrzésére vonatkozó szabályozást.

II.   FEJEZET

KIVITELI ENGEDÉLYEZÉS, ELJÁRÁSOK ÉS ELLENŐRZÉSEK, VALAMINT BEHOZATALI ÉS TRANZIT RENDELKEZÉSEK

4. cikk

(1)   Az I. mellékletben felsorolt tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik kiviteléhez a II. mellékletben foglalt formanyomtatványnak megfelelően kiállított kiviteli engedély szükséges. Ilyen engedélyt az exportőr letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságai adnak ki, írásban vagy elektronikus formában.

(2)   Amennyiben a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik kivitelét e rendelet kiviteli engedélyhez köti, de emellett a kivitel a 2008/944/KKBP közös álláspont rendelkezései alapján is kiviteli engedélyhez kötött, a tagállamok olyan egységes eljárást alkalmazhatnak, amely eleget tesz mind e rendelet, mind pedig a közös álláspont előírásainak.

(3)   Amennyiben a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik a kiviteli engedély iránti kérelem benyújtásának helyétől eltérő egy vagy több tagállamban találhatók, úgy ezt a kiviteli engedély iránti kérelmen fel kell tüntetni. Azon tagállam illetékes hatóságai, ahol a kiviteli engedély iránti kérelmet benyújtották, haladéktalanul megkeresik a szóban forgó tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, és megadják az ezzel kapcsolatos tájékoztatást. A megkeresett tagállam vagy tagállamok az engedély kiadásával kapcsolatos esetleges ellenvetéseiket, amelyek kötelező érvényűek arra a tagállamra, ahol a kérelmet benyújtották, tíz munkanapon belül közlik.

5. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 6. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletnek a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításai, valamint a 91/477/EGK irányelv I. mellékletének módosításai alapján történő módosítása vonatkozásában.

6. cikk

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A Bizottságnak az 5. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   Az 5. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

7. cikk

(1)   A tűzfegyverekre, tűzfegyverdarabokra, alapvető alkotóelemeikre és lőszereikre vonatkozó kiviteli engedély kiállítása előtt az érintett tagállam megvizsgálja, hogy:

| a) | a behozatali harmadik ország engedélyezte a szóban forgó behozatalt, és |
| --- | --- |

a)

a behozatali harmadik ország engedélyezte a szóban forgó behozatalt, és

| b) | a tranzittal érintett harmadik országok, ha van ilyen, írásban – és legkésőbb a szállítás megkezdése előtt – nyilatkoztak arról, hogy nem ellenzik a tranzitot. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó:






  — | a tengeri vagy légi és a harmadik országok kikötőjén vagy repülőterén keresztül áthaladó szállítmányokra, feltéve, hogy nem kerül sor átrakodásra vagy a szállítóeszköz cseréjére, |
| --- | --- | --- |

b)

a tranzittal érintett harmadik országok, ha van ilyen, írásban – és legkésőbb a szállítás megkezdése előtt – nyilatkoztak arról, hogy nem ellenzik a tranzitot. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó:

—

a tengeri vagy légi és a harmadik országok kikötőjén vagy repülőterén keresztül áthaladó szállítmányokra, feltéve, hogy nem kerül sor átrakodásra vagy a szállítóeszköz cseréjére,

| — | az igazolhatóan törvényes célra szolgáló ideiglenes kivitel eseteire, amelyek közé tartozik a vadászat, a sportlövészet, szakvéleményezés, az eladással nem összekötött kiállítások és a javítás. |
| --- | --- |

—

az igazolhatóan törvényes célra szolgáló ideiglenes kivitel eseteire, amelyek közé tartozik a vadászat, a sportlövészet, szakvéleményezés, az eladással nem összekötött kiállítások és a javítás.

(2)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy amennyiben az exportőrnek a kifogás hiányára vonatkozó nyilatkozat érdekében benyújtott írásos kérelmének beérkezésétől számított 20 munkanapon belül nem érkezik a tranzitot kifogásoló nyilatkozat, akkor úgy kell tekintetni, hogy a megkérdezett harmadik országnak nincs kifogása.

(3)   Az exportőr benyújtja a kiviteli engedély kiállításáért felelős tagállam illetékes hatóságához a szükséges okiratokat, melyek bizonyítják, hogy a behozatali harmadik ország engedélyezte a behozatalt, és hogy a harmadik tranzitországnak nincs kifogása a tranzit ellen.

(4)   A tagállamok a kiviteli engedély iránti kérelmeket nemzeti jogukban vagy joggyakorlatukban meghatározott időtartam alatt, de 60 munkanapot meg nem haladó időtartamon belül elbírálják, attól a naptól számítva, amikor valamennyi szükséges információt az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátottak. Kivételes körülmények között és megfelelően alátámasztott okokból az említett időtartam 90 munkanapra meghosszabbítható.

(5)   A kiviteli engedély érvényességi ideje nem haladhatja meg a behozatali engedély érvényességi idejét. Ha a behozatali engedély nem ír elő érvényességi időt, akkor – hacsak nem állnak fenn kivételes körülmények és megfelelően alátámasztott okok – a kiviteli engedély érvényességi ideje nem lehet kevesebb kilenc hónapnál.

(6)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy elektronikus dokumentumokat használnak az engedélykérelmek elbírálása céljából.

8. cikk

(1)   A felkutatás céljából a kiviteli engedélynek és az importáló harmadik ország által kibocsátott behozatali jóváhagyásnak vagy behozatali engedélynek, valamint a kísérő dokumentumoknak együttesen tartalmazniuk kell az alábbi információkat:

| a) | a kiállítás napját és az érvényességi időt; |
| --- | --- |

a)

a kiállítás napját és az érvényességi időt;

| b) | a kiállítás helyét; |
| --- | --- |

b)

a kiállítás helyét;

| c) | a kiviteli országot; |
| --- | --- |

c)

a kiviteli országot;

| d) | a behozatali országot; |
| --- | --- |

d)

a behozatali országot;

| e) | a harmadik tranzitországot vagy harmadik tranzitországokat, ha vannak; |
| --- | --- |

e)

a harmadik tranzitországot vagy harmadik tranzitországokat, ha vannak;

| f) | a címzettet; |
| --- | --- |

f)

a címzettet;

| g) | a végső megrendelőt, amennyiben ismert a szállítás idején; |
| --- | --- |

g)

a végső megrendelőt, amennyiben ismert a szállítás idején;

| h) | a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik azonosítását lehetővé tevő adatokat, valamint azok mennyiségét, ideértve a tűzfegyvereken használt jelzést, legkésőbb a szállítást megelőzően. |
| --- | --- |

h)

a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik azonosítását lehetővé tevő adatokat, valamint azok mennyiségét, ideértve a tűzfegyvereken használt jelzést, legkésőbb a szállítást megelőzően.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti információkat, amennyiben azokat a behozatali jóváhagyás vagy behozatali engedély tartalmazza, az exportőr előzetesen, legkésőbb a szállítást megelőzően a harmadik tranzitországok rendelkezésére bocsátja.

9. cikk

(1)   A tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik ideiglenes kivitelére és újrakivitelére vonatkozó egyszerűsített eljárások alkalmazása az alábbiak szerint történik:

| a) | Nem szükséges kiviteli engedély






  i. | az alábbiak ideiglenes kivitele esetén, amennyiben azt harmadik országba, saját személyes poggyászuk részeként vadászok vagy sportlövők hajtják végre, azzal a feltétellel, hogy az illetékes hatóság számára igazolják utazásuk okát, így különösen bemutatják a meghívót vagy a harmadik célországbeli vadász- vagy sportlövő tevékenységről szóló más bizonyítékot:






  — | egy vagy több tűzfegyver, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Nem szükséges kiviteli engedély

i.

az alábbiak ideiglenes kivitele esetén, amennyiben azt harmadik országba, saját személyes poggyászuk részeként vadászok vagy sportlövők hajtják végre, azzal a feltétellel, hogy az illetékes hatóság számára igazolják utazásuk okát, így különösen bemutatják a meghívót vagy a harmadik célországbeli vadász- vagy sportlövő tevékenységről szóló más bizonyítékot:

—

egy vagy több tűzfegyver,

| — | alapvető alkotóelemeik, ha meg vannak jelölve, valamint alkotórészeik, |
| --- | --- |

—

alapvető alkotóelemeik, ha meg vannak jelölve, valamint alkotórészeik,

| — | a hozzájuk tartozó lőszerek, legfeljebb 800 töltény vadászok és legfeljebb 1 200 töltény sportlövők esetében; |
| --- | --- |

—

a hozzájuk tartozó lőszerek, legfeljebb 800 töltény vadászok és legfeljebb 1 200 töltény sportlövők esetében;

| ii. | újrakivitel során, amennyiben azt saját személyes poggyászuk részeként vadászok vagy sportlövők hajtják végre, vadászati vagy sportlövő tevékenység céljából történő ideiglenes behozatalt követően, azzal a feltétellel, hogy a tűzfegyverek az Unió vámterületén kívül letelepedett személy tulajdonában maradnak, és újrakivitelük ugyanezen személy számára történik. |
| --- | --- |

ii.

újrakivitel során, amennyiben azt saját személyes poggyászuk részeként vadászok vagy sportlövők hajtják végre, vadászati vagy sportlövő tevékenység céljából történő ideiglenes behozatalt követően, azzal a feltétellel, hogy a tűzfegyverek az Unió vámterületén kívül letelepedett személy tulajdonában maradnak, és újrakivitelük ugyanezen személy számára történik.

| b) | Ha a vadászok és sportlövők a lakóhelyük szerinti tagállamtól eltérő tagállamon keresztül hagyják el az Unió vámterületét, az illetékes hatóságoknak be kell mutatniuk a 91/477/EGK irányelv 1. és 12. cikke szerinti európai tűzfegyvertartási engedélyüket. Repülőgéppel történő utazás esetén az európai tűzfegyvertartási engedélyt akkor kell bemutatni az illetékes hatóságoknak, amikor az érintett cikkeket az Unió vámterületének elhagyása céljából a légitársaság számára átadják.
  Ha a vadászok és sportlövők a tartózkodási helyük szerinti tagállamon keresztül hagyják el az Unió vámterületét, az európai tűzfegyvertartási engedély helyett választásuk szerint az e célra a nevezett tagállam illetékes hatóságai által érvényesnek tekintett más dokumentumot is bemutathatnak. |
| --- | --- |

b)

Ha a vadászok és sportlövők a lakóhelyük szerinti tagállamtól eltérő tagállamon keresztül hagyják el az Unió vámterületét, az illetékes hatóságoknak be kell mutatniuk a 91/477/EGK irányelv 1. és 12. cikke szerinti európai tűzfegyvertartási engedélyüket. Repülőgéppel történő utazás esetén az európai tűzfegyvertartási engedélyt akkor kell bemutatni az illetékes hatóságoknak, amikor az érintett cikkeket az Unió vámterületének elhagyása céljából a légitársaság számára átadják.

Ha a vadászok és sportlövők a tartózkodási helyük szerinti tagállamon keresztül hagyják el az Unió vámterületét, az európai tűzfegyvertartási engedély helyett választásuk szerint az e célra a nevezett tagállam illetékes hatóságai által érvényesnek tekintett más dokumentumot is bemutathatnak.

| c) | A tagállami illetékes hatóságok 10 napot meg nem haladó időszakra felfüggesztik a kivitellel kapcsolatos eljárást, vagy – szükség esetén – más módon is megakadályozhatják, hogy a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik vagy lőszereik az adott tagállam területén keresztül elhagyják az Unió vámterületét, amennyiben alapos okuk van feltételezni, hogy a vadászok és sportlövők által hivatkozott indokaik nem állnak összhangban a 10. cikkben előírt vonatkozó szempontokkal és kötelezettségekkel. Kivételes körülmények között és megfelelően indokolt okokból az e pontban említett időtartam 30 napra meghosszabbítható. |
| --- | --- |

c)

A tagállami illetékes hatóságok 10 napot meg nem haladó időszakra felfüggesztik a kivitellel kapcsolatos eljárást, vagy – szükség esetén – más módon is megakadályozhatják, hogy a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik vagy lőszereik az adott tagállam területén keresztül elhagyják az Unió vámterületét, amennyiben alapos okuk van feltételezni, hogy a vadászok és sportlövők által hivatkozott indokaik nem állnak összhangban a 10. cikkben előírt vonatkozó szempontokkal és kötelezettségekkel. Kivételes körülmények között és megfelelően indokolt okokból az e pontban említett időtartam 30 napra meghosszabbítható.

(2)   A tagállamok nemzeti jogszabályaikkal összhangban egyszerűsített eljárásokat hoznak létre:

| a) | tűzfegyverek újrakivitelére, ha az szakvéleményezés vagy eladással nem összekötött kiállítás céljából alkalmazott ideiglenes behozatal, illetve javítás céljából alkalmazott aktív feldolgozási vámeljárás után történik, amennyiben a tűzfegyverek az Unió vámterületén kívül letelepedett személy tulajdonában maradnak, és újrakivitelük ugyanezen személy számára történik; |
| --- | --- |

a)

tűzfegyverek újrakivitelére, ha az szakvéleményezés vagy eladással nem összekötött kiállítás céljából alkalmazott ideiglenes behozatal, illetve javítás céljából alkalmazott aktív feldolgozási vámeljárás után történik, amennyiben a tűzfegyverek az Unió vámterületén kívül letelepedett személy tulajdonában maradnak, és újrakivitelük ugyanezen személy számára történik;

| b) | tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik újrakivitelére, ha azokat átmeneti megőrzésben tartják attól kezdve, hogy beléptek az Unió vámterületére, addig, amíg azt elhagyják; |
| --- | --- |

b)

tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik újrakivitelére, ha azokat átmeneti megőrzésben tartják attól kezdve, hogy beléptek az Unió vámterületére, addig, amíg azt elhagyják;

| c) | tűzfegyverek ideiglenes kivitelére, ha annak célja szakvéleményezés, javítás vagy eladással nem összekötött kiállítás, amennyiben az exportőr igazolja, hogy törvényesen birtokolja ezeket a tűzfegyvereket és azokat a passzív feldolgozási eljárás vagy az ideiglenes kiviteli vámeljárás szerint viszi ki. |
| --- | --- |

c)

tűzfegyverek ideiglenes kivitelére, ha annak célja szakvéleményezés, javítás vagy eladással nem összekötött kiállítás, amennyiben az exportőr igazolja, hogy törvényesen birtokolja ezeket a tűzfegyvereket és azokat a passzív feldolgozási eljárás vagy az ideiglenes kiviteli vámeljárás szerint viszi ki.

10. cikk

(1)   Az ezen rendelet szerinti kiviteli engedély megadásáról való határozathozatal során a tagállamok figyelembe vesznek minden lényeges szempontot, adott esetben ideértve:

| a) | a vonatkozó nemzetközi kivitel-ellenőrzési megállapodások és a vonatkozó nemzetközi szerződések szerződő feleként fennálló kötelezettségeiket és vállalásaikat; |
| --- | --- |

a)

a vonatkozó nemzetközi kivitel-ellenőrzési megállapodások és a vonatkozó nemzetközi szerződések szerződő feleként fennálló kötelezettségeiket és vállalásaikat;

| b) | a nemzeti kül- és biztonságpolitikai szempontokat, ideértve azokat is, melyekre a 2008/944/KKBP közös álláspont kiterjed; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti kül- és biztonságpolitikai szempontokat, ideértve azokat is, melyekre a 2008/944/KKBP közös álláspont kiterjed;

| c) | a tervezett meghatározott célra történő felhasználással, a címzettel, az azonosított végső megrendelővel és az eltérítés kockázatával kapcsolatos szempontokat. |
| --- | --- |

c)

a tervezett meghatározott célra történő felhasználással, a címzettel, az azonosított végső megrendelővel és az eltérítés kockázatával kapcsolatos szempontokat.

(2)   Az (1) bekezdésben megállapított lényeges szempontok mellett a kiviteli engedély iránti kérelem elbírálása során a tagállam figyelembe veszi, hogy az exportőr arányos és megfelelő eszközöket és eljárásokat alkalmaz-e e rendelet rendelkezéseinek és célkitűzéseinek, valamint az engedély kikötéseinek és feltételeinek való megfelelés biztosítása érdekében.

Amikor a tagállamok arról határoznak, hogy e rendelet alapján megadják-e a kiviteli engedélyt, tiszteletben tartják a Tanács által elfogadott határozatokban, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) határozataiban és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a különösen a fegyverembargókra vonatkozó kötelező határozataiban megállapított szankciókkal kapcsolatos kötelezettségeiket.

11. cikk

(1)   A tagállamok:

| a) | megtagadják a kiviteli engedély megadását, ha a kérelmező szerepel bármely bűnügyi nyilvántartásban az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, a 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (15) 2. cikke (2) bekezdésében felsorolt bűncselekmények elkövetése vagy bármely egyéb olyan cselekmény miatt, amely legalább négy évig terjedő szabadságvesztéssel vagy annál súlyosabb büntetéssel sújtható; |
| --- | --- |

a)

megtagadják a kiviteli engedély megadását, ha a kérelmező szerepel bármely bűnügyi nyilvántartásban az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, a 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (15) 2. cikke (2) bekezdésében felsorolt bűncselekmények elkövetése vagy bármely egyéb olyan cselekmény miatt, amely legalább négy évig terjedő szabadságvesztéssel vagy annál súlyosabb büntetéssel sújtható;

| b) | megsemmisítik, felfüggesztik, módosítják vagy visszavonják a kiviteli engedélyt, ha nem álltak vagy már nem állnak fenn a kiállítás feltételei. |
| --- | --- |

b)

megsemmisítik, felfüggesztik, módosítják vagy visszavonják a kiviteli engedélyt, ha nem álltak vagy már nem állnak fenn a kiállítás feltételei.

Ez a bekezdés nem érinti a nemzeti jogban előírt szigorúbb szabályokat.

(2)   A tagállamok a kiviteli engedély megadásának megtagadása, megsemmisítése, felfüggesztése, módosítása vagy visszavonása esetén értesítik a többi tagállam illetékes hatóságait, és megosztják velük a releváns információkat. Ha valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai felfüggesztettek egy kiviteli engedélyt, végső értékelésükről a felfüggesztés időtartamának lejártakor tájékoztatják a többi tagállamot.

(3)   A tagállamok illetékes hatóságai a kiviteli engedély e rendelet alapján történő megadása előtt figyelembe veszik az e rendelet alapján visszautasított azon kérelmeket, melyekről értesítést kaptak annak érdekében, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy egy másik tagállam illetékes hatóságai egy lényegében azonos művelet esetében elutasítottak-e kérelmeket (olyan cikk esetében, amely lényegében azonos paraméterekkel vagy technikai tulajdonságokkal bír, és azonos az importőr vagy a címzett).

Először konzultálhatnak annak a tagállamnak vagy azoknak a tagállamoknak a hatáskörrel rendelkező hatóságaival, amelyek ezen elutasító, megsemmisítő, felfüggesztő, módosító vagy visszavonó határozatokat az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően meghozták. Ha a konzultációt követően a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai az engedély megadásáról határoznak, úgy erről értesítik a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait, és átadnak a határozatuk indokolásául szolgáló minden szükséges információt.

(4)   Az e cikk rendelkezései szerint történő minden információmegosztásnak összhangban kell állnia a 19. cikk (2) bekezdésének az információk bizalmas jellegére vonatkozó rendelkezéseivel.

12. cikk

A tagállamok hatályos nemzeti jogukkal vagy joggyakorlatukkal összhangban legalább 20 évig nyilvántartanak a tűzfegyverekkel, és ahol ez szükséges és megvalósítható, a tűzfegyverdarabokkal, alapvető alkotóelemeikkel és lőszereikkel kapcsolatos minden olyan információt, amely szükséges e tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik felkutatásához, valamint e termékek tiltott kereskedelmének megelőzéséhez és felderítéséhez. Ilyen információ a kiviteli engedély kiállításának helye, időpontja, az érvényességi ideje; a kiviteli ország; a behozatali ország; a harmadik tranzitország, amennyiben ez releváns; a címzett; a végső megrendelő, amennyiben ismert a kivitelkor; valamint a cikkek leírása és mennyisége, ideértve a rajtuk lévő jelzéseket.

Ez a cikk nem alkalmazható a 9. cikkben említett kivitelekre.

13. cikk

(1)   A tagállamok alapos gyanú esetén megkeresik a behozatali harmadik országot, hogy erősítse meg az útnak indított tűzfegyver-, tűzfegyverdarab-, alapvető alkotóelem- és lőszerszállítmány megérkezését.

(2)   A tagállamok az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvében a kivitel idején részes valamely harmadik állam megkeresésére – elvben a szükséges behozatali vámokmányok bemutatásával – megerősítik az útnak indított tűzfegyver-, tűzfegyverdarab-, alapvető alkotóelem- és lőszerszállítmánynak az Unió vámterületére való megérkezését.

(3)   A tagállamok hatályos nemzeti jogukkal, illetve joggyakorlatukkal összhangban tesznek eleget az (1) és (2) bekezdésnek. A tagállamok illetékes hatóságai különösen kivitel esetében határozhatnak úgy, hogy közvetlenül keresik meg az exportőrt vagy a behozatali harmadik országot.

14. cikk

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az engedélyezési eljárások biztonsága és az engedélyezési dokumentumok hitelessége igazolhatóságának vagy megerősíthetőségének biztosítása érdekében.

Az igazolásra és a megerősítésre adott esetben diplomáciai úton is sor kerülhet.

15. cikk

A rendelet megfelelő alkalmazása érdekében a tagállamok szükséges és arányos intézkedéseket tesznek, hogy hatáskörrel rendelkező hatóságaikat felhatalmazzák:

| a) | a tűzfegyverekkel, tűzfegyverdarabokkal, alapvető alkotóelemeikkel és lőszereikkel kapcsolatos bármely rendeléssel vagy művelettel kapcsolatos információgyűjtésre; valamint |
| --- | --- |

a)

a tűzfegyverekkel, tűzfegyverdarabokkal, alapvető alkotóelemeikkel és lőszereikkel kapcsolatos bármely rendeléssel vagy művelettel kapcsolatos információgyűjtésre; valamint

| b) | arra, hogy meggyőződhessenek a kivitel ellenőrzési intézkedések megfelelő alkalmazásáról, ami kiterjedhet különösen a kiviteli ügyletben érdekelt személyek ingatlanaira történő belépési jogosultságra. |
| --- | --- |

b)

arra, hogy meggyőződhessenek a kivitel ellenőrzési intézkedések megfelelő alkalmazásáról, ami kiterjedhet különösen a kiviteli ügyletben érdekelt személyek ingatlanaira történő belépési jogosultságra.

16. cikk

A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, valamint minden szükséges intézkedést meghoznak a rendelkezések végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lennie.

III.   FEJEZET

VÁMALAKISÁGOK

17. cikk

(1)   A tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok és alapvető alkotóelemeik, vagy a lőszer kivitelével kapcsolatos vámalakiságok teljesítése során a kiviteli vámhivatalnál az exportőrnek igazolnia kell, hogy beszerezte a szükséges kiviteli engedélyt.

(2)   Az exportőrtől bekérhető a bizonyítékként szolgáltatott okmánynak azon tagállam hivatalos nyelvére történő fordítása, ahol a kiviteli nyilatkozatot benyújtották.

(3)   A 2913/92/EGK rendelet értelmében rájuk ruházott jogkör sérelme nélkül a tagállamok 10 napot meg nem haladó időszakra is felfüggesztik a területükről történő kivitel folyamatát, vagy – szükség esetén – más módon is megakadályozhatják azt, hogy az érvényes kiviteli engedéllyel rendelkező tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik, vagy lőszereik a területükön keresztül elhagyják az Unió vámterületét, amennyiben alapos okkal feltételezik, hogy:

| a) | az engedély megadásakor valamely vonatkozó információt nem vettek figyelembe; vagy |
| --- | --- |

a)

az engedély megadásakor valamely vonatkozó információt nem vettek figyelembe; vagy

| b) | az engedély megadása óta a körülmények jelentős mértékben megváltoztak. |
| --- | --- |

b)

az engedély megadása óta a körülmények jelentős mértékben megváltoztak.

Kivételes körülmények között és kellően alátámasztott indokokkal az említett időtartam 30 napra meghosszabbítható.

(4)   A (3) bekezdésben említett időtartam vagy meghosszabbított időtartam alatt a tagállam vagy kiadja a tűzfegyvereket, tűzfegyverdarabokat, alapvető alkotóelemeiket vagy lőszereiket, vagy a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint jár el.

18. cikk

(1)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok és alapvető alkotóelemeik, vagy a lőszereik kivitelére vonatkozó vámalakiságokat csak az arra felhatalmazott vámhivatalok végezhetik.

(2)   Azok a tagállamok, amelyek élnek az (1) bekezdésben biztosított lehetőséggel, tájékoztatják a Bizottságot a megfelelő felhatalmazással rendelkező vámhivatalokról, illetve ezek későbbi változásairól. A Bizottság ezeket az információkat az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában évente kihirdeti és frissíti.

IV.   FEJEZET

KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS

19. cikk

(1)   A tagállamok a Bizottsággal együttműködve és a 21. cikk (2) bekezdésével összhangban az e rendelet által bevezetett intézkedések hatékonyságának növelése céljából minden szükséges intézkedést megtesznek a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti közvetlen együttműködés és információcsere kialakítása érdekében. Az információk az alábbiakra terjedhetnek ki:

| a) | azon exportőrök adatai, akiknek a kérelmét visszautasították, vagy akikre a tagállamok 11. cikk alapján hozott határozata vonatkozik; |
| --- | --- |

a)

azon exportőrök adatai, akiknek a kérelmét visszautasították, vagy akikre a tagállamok 11. cikk alapján hozott határozata vonatkozik;

| b) | a címzettekre vagy a gyanús tevékenységben részt vevő egyéb szereplőkre, és amennyiben rendelkezésre áll, a használt útvonalakra vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

b)

a címzettekre vagy a gyanús tevékenységben részt vevő egyéb szereplőkre, és amennyiben rendelkezésre áll, a használt útvonalakra vonatkozó adatok.

(2)   E rendelet 20. cikkének sérelme nélkül a kölcsönös segítségnyújtásról szóló 515/97/EK tanácsi rendeletet (16) és különösen annak az információk bizalmas kezeléséről szóló rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell az e cikk alapján meghozott intézkedésekre.

V.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

20. cikk

(1)   A Bizottság képviselőjének elnökletével létrejön a tűzfegyverek kivitelével foglalkozó koordinációs csoport (a továbbiakban: a koordinációs csoport). A koordinációs csoportba minden tagállam egy képviselőt küld.

A koordinációs csoport minden, az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos olyan kérdést megvizsgál, amelyet akár az elnök, akár egy tagállam képviselője vet fel. A csoportra vonatkoznak az 515/97/EK rendelet titoktartási szabályai.

(2)   A koordinációs csoport elnöke vagy a koordinációs csoport szükség esetén konzultációt folytat a rendelet által érintett bármely érdekelttel.

21. cikk

(1)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a rendelet végrehajtása érdekében alkalmazott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekről, beleértve a 16. cikkben említett intézkedéseket is.

(2)   A tagállamok 2012. április 19-ig tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot a 7., 9., 11. és 17. cikk végrehajtására illetékes nemzeti hatóságról. Ezen információk alapján a Bizottság közzéteszi és évente frissíti e hatóságok listáját az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában.

(3)   A Bizottság 2017. április 19-ig majd ezután a koordinációs csoport kérésére, de legalább tízévenként áttekinti a rendelet végrehajtását, és jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé annak alkalmazásáról, amely tartalmazhatja a rendelet módosítására vonatkozó javaslatokat is. A tagállamok a jelentés elkészítéséhez minden megfelelő információt megadnak a Bizottságnak, ideértve a 4. cikk második bekezdésében említett egységes eljárás alkalmazására vonatkozó tájékoztatást is.

22. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. szeptember 30-tól kell alkalmazni.

E rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdését ugyanakkor az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvének az Európai Unióban való hatálybalépését követő harmincadik naptól kell alkalmazni, annak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke szerinti megkötését követően.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2012. március 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  Az Európai Parlament 2011. október 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. március 8-i határozata.

1

(2)  HL L 280., 2001.10.24., 5. o.

2

(3)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

3

(4)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

4

(5)  COM(2005) 329. A közlemény a 91/477/EGK irányelv technikai módosítását is bejelentette, amelynek célja az ENSZ-jegyzőkönyv által előírt, az irányelv által érintett fegyverek közösségen belüli szállítására vonatkozó megfelelő rendelkezések beépítése volt, az említett irányelvet végül is a 2008/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 179., 2008.7.8., 5. o.) módosította.

5

(6)  HL L 146., 2009.6.10., 1. o.

6

(7)  HL L 256., 1991.9.13., 51. o.

7

(8)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

8

(9)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

9

(10)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

10

(11)  HL L 145., 2008.6.4., 1. o.

11

(12)  HL L 134., 2009.5.29., 1. o.

12

(13)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.

13

(14)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

14

(15)  HL L 190., 2002.7.18., 1. o.

15

(16)  A Tanács 515/97/EK rendelete (1997. március 13.) a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről (HL L 82., 1997.3.22., 1. o.).

16

---

I. MELLÉKLET (1)

Tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alapvető alkotóelemeik és lőszereik listája

| | Árumegnevezés | KN-KÓD (2) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Félautomata vagy ismétlő rövid tűzfegyverek | ex 9302 00 00 |
| 2 | Központi gyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek | ex 9302 00 00 |
| 3 | Peremgyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek, amelyek teljes hossza 28 cm-nél rövidebb | ex 9302 00 00 |
| 4 | Félautomata hosszú tűzfegyverek, melyek tölténytára és töltényűrje együttesen háromnál több töltény befogadására alkalmas | ex 9303 20 10
  ex 9303 20 95
  ex 9303 30 00
  ex 9303 90 00 |
| 5 | Félautomata hosszú tűzfegyverek, amelyek tölténytára és töltényűrje együttesen háromnál több töltény befogadására nem alkalmas, ha a tölténytár eltávolítható, vagy ha nem biztos, hogy szokásos szerszámokkal a fegyvert nem lehet olyan fegyverré átalakítani, amelynek tölténytára és töltényűrje együttesen háromnál több töltény befogadására alkalmas | ex 9303 20 10
  ex 9303 20 95
  ex 9303 30 00
  ex 9303 90 00 |
| 6 | Ismétlő és félautomata hosszú tűzfegyverek huzagolatlan, 60 cm-t meg nem haladó hosszúságú csővel | ex 9303 20 10
  ex 9303 20 95 |
| 7 | Automata szerkezetű fegyverekre hasonlító polgári célú félautomata tűzfegyverek | ex 9302 00 00
  ex 9303 20 10
  ex 9303 20 95
  ex 9303 30 00
  ex 9303 90 00 |
| 8 | A 6. pontban felsoroltakon kívüli egyéb ismétlő hosszú tűzfegyverek | ex 9303 20 95
  ex 9303 30 00
  ex 9303 90 00 |
| 9 | Hosszú tűzfegyverek egylövetű huzagolt csővel | ex 9303 30 00
  ex 9303 90 00 |
| 10 | A 4–7. pontban felsoroltakon kívüli félautomata hosszú tűzfegyverek | ex 9303 90 00 |
| 11 | Peremgyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek, amelyek teljes hossza 28 cm-nél nem rövidebb | ex 9302 00 00 |
| 12 | Egylövetű hosszú tűzfegyverek huzagolatlan csővel | 9303 10 00
  ex 9303 20 10
  ex 9303 20 95 |
| 13 | A kifejezetten tűzfegyverhez tervezett és annak működéséhez elengedhetetlen tűzfegyverdarabok, beleértve a fegyvercsövet, a tokszerkezetet vagy a vázat, a szánt vagy a forgódobot, a zárat vagy a zártömböt, valamint minden olyan eszközt, amelyet a tűzfegyver lövése által keltett zaj csökkentése érdekében terveztek vagy alakítottak át.
  Az ilyen tűzfegyverek alapvető alkotóelemei: A zárszerkezet, a tűzfegyver töltényűrje és csöve, amelyek – mivel különálló tárgyak – abba a tűzfegyver-kategóriába tartoznak, amelyekre felszerelik vagy fel kívánják szerelni azokat | ex 9305 10 00
  ex 9305 21 00
  ex 9305 29 00
  ex 9305 99 00 |
| 14 | Lőszerek: a teljes lőszertár vagy annak alkotóelemei, beleértve a tűzfegyverben használandó töltényhüvelyt, a csappantyút, a lőport, a tűzfegyverben használandó golyókat és lövedékeket, feltéve, hogy ezek az alkotóelemek az adott tagállamban maguk is engedélykötelesek | ex 3601 00 00
  ex 3603 00 90
  ex 9306 21 00
  ex 9306 29 00
  ex 9306 30 10
  ex 9306 30 90
  ex 9306 90 90 |
| 15 | Történelmi jelentőségű gyűjtemények és gyűjteménydarabok
  Száz évnél idősebb régiségek | ex 9705 00 00
  ex 9706 00 00 |

Árumegnevezés

KN-KÓD (2)

1

Félautomata vagy ismétlő rövid tűzfegyverek

ex 9302 00 00

2

Központi gyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek

ex 9302 00 00

3

Peremgyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek, amelyek teljes hossza 28 cm-nél rövidebb

ex 9302 00 00

4

Félautomata hosszú tűzfegyverek, melyek tölténytára és töltényűrje együttesen háromnál több töltény befogadására alkalmas

ex 9303 20 10

ex 9303 20 95

ex 9303 30 00

ex 9303 90 00

5

Félautomata hosszú tűzfegyverek, amelyek tölténytára és töltényűrje együttesen háromnál több töltény befogadására nem alkalmas, ha a tölténytár eltávolítható, vagy ha nem biztos, hogy szokásos szerszámokkal a fegyvert nem lehet olyan fegyverré átalakítani, amelynek tölténytára és töltényűrje együttesen háromnál több töltény befogadására alkalmas

ex 9303 20 10

ex 9303 20 95

ex 9303 30 00

ex 9303 90 00

6

Ismétlő és félautomata hosszú tűzfegyverek huzagolatlan, 60 cm-t meg nem haladó hosszúságú csővel

ex 9303 20 10

ex 9303 20 95

7

Automata szerkezetű fegyverekre hasonlító polgári célú félautomata tűzfegyverek

ex 9302 00 00

ex 9303 20 10

ex 9303 20 95

ex 9303 30 00

ex 9303 90 00

8

A 6. pontban felsoroltakon kívüli egyéb ismétlő hosszú tűzfegyverek

ex 9303 20 95

ex 9303 30 00

ex 9303 90 00

9

Hosszú tűzfegyverek egylövetű huzagolt csővel

ex 9303 30 00

ex 9303 90 00

10

A 4–7. pontban felsoroltakon kívüli félautomata hosszú tűzfegyverek

ex 9303 90 00

11

Peremgyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek, amelyek teljes hossza 28 cm-nél nem rövidebb

ex 9302 00 00

12

Egylövetű hosszú tűzfegyverek huzagolatlan csővel

9303 10 00

ex 9303 20 10

ex 9303 20 95

13

A kifejezetten tűzfegyverhez tervezett és annak működéséhez elengedhetetlen tűzfegyverdarabok, beleértve a fegyvercsövet, a tokszerkezetet vagy a vázat, a szánt vagy a forgódobot, a zárat vagy a zártömböt, valamint minden olyan eszközt, amelyet a tűzfegyver lövése által keltett zaj csökkentése érdekében terveztek vagy alakítottak át.

Az ilyen tűzfegyverek alapvető alkotóelemei: A zárszerkezet, a tűzfegyver töltényűrje és csöve, amelyek – mivel különálló tárgyak – abba a tűzfegyver-kategóriába tartoznak, amelyekre felszerelik vagy fel kívánják szerelni azokat

ex 9305 10 00

ex 9305 21 00

ex 9305 29 00

ex 9305 99 00

14

Lőszerek: a teljes lőszertár vagy annak alkotóelemei, beleértve a tűzfegyverben használandó töltényhüvelyt, a csappantyút, a lőport, a tűzfegyverben használandó golyókat és lövedékeket, feltéve, hogy ezek az alkotóelemek az adott tagállamban maguk is engedélykötelesek

ex 3601 00 00

ex 3603 00 90

ex 9306 21 00

ex 9306 29 00

ex 9306 30 10

ex 9306 30 90

ex 9306 90 90

15

Történelmi jelentőségű gyűjtemények és gyűjteménydarabok

Száz évnél idősebb régiségek

ex 9705 00 00

ex 9706 00 00

E melléklet alkalmazásában:

a)   „rövid tűzfegyver”: az a tűzfegyver, melynek csöve nem haladja meg a 30 cm hosszúságot, vagy amelynek teljes hossza nem haladja meg a 60 cm-t;

b)   „hosszú tűzfegyver”: minden egyéb, a rövid tűzfegyveren kívüli tűzfegyver;

c)   „automata tűzfegyver”: olyan tűzfegyver, amely minden lövés után automatikusan újratölt, és az elsütő billentyű egyszeri meghúzásával egynél több lövést képes leadni;

d)   „félautomata tűzfegyver”: olyan tűzfegyver, amely minden lövés után automatikusan újratölt, és az elsütő billentyű egyszeri meghúzásával csak egy lövést képes leadni;

e)   „ismétlő tűzfegyver”: olyan tűzfegyver, amelyet úgy terveztek, hogy minden lövés leadása után tölténytárból vagy forgódobból a szerkezet kézi működtetésével tölthető újra;

f)   „egylövetű tűzfegyver”: olyan, tölténytár nélküli tűzfegyver, amelynek töltényűrjébe vagy a csőfar töltőnyílásába minden lövés leadása előtt kézzel helyezik be a lőszert.

---

(1)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet által megállapított Kombinált Nómenklatúra alapján.

(2)  Ha „ex” kód szerepel, a hatályt a KN-kód és az ahhoz tartozó árumegnevezés együttes alkalmazásával kell meghatározni.

---

II. MELLÉKLET

(minta a kiviteli engedély formanyomtatványhoz)

(e rendelet 4. cikke szerint)

A tagállamok a kiviteli engedélyek kiadása során törekednek az engedély jellegének feltüntetésére a formanyomtatványon.

Ez a kiviteli engedély a lejárati időpontig az Európai Unió valamennyi tagállamában érvényes.

Image

Image

Image

---

| 30.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/16

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 259/2012/EU RENDELETE

(2012. március 14.)

a 648/2004/EK rendeletnek a fogyasztói mosószerekben és az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A Bizottság a Tanács és az Európai Parlament számára a 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) értelmében készített 2007. május 4-i jelentésében értékelte a foszfátok mosó- és tisztítószerekben történő felhasználását. További elemzést követően megállapítást nyert, hogy a foszfátok fogyasztói mosószerekben és az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben való felhasználását korlátozni kell annak érdekében, hogy a mosó- és tisztítószerek foszfáttartalma kisebb mértékben járuljon hozzá az eutrofizációs kockázatokhoz, és hogy a szennyvíztisztító telepek számára kisebb költséggel járjon a foszfátok eltávolítása. Az említett költségmegtakarítás meghaladja azokat a költségeket, amelyek ahhoz lennének szükségesek, hogy a fogyasztói mosószerek összetételét foszfátokat helyettesítő anyagokkal tervezzék újra. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a Tanács és az Európai Parlament számára a 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) értelmében készített 2007. május 4-i jelentésében értékelte a foszfátok mosó- és tisztítószerekben történő felhasználását. További elemzést követően megállapítást nyert, hogy a foszfátok fogyasztói mosószerekben és az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben való felhasználását korlátozni kell annak érdekében, hogy a mosó- és tisztítószerek foszfáttartalma kisebb mértékben járuljon hozzá az eutrofizációs kockázatokhoz, és hogy a szennyvíztisztító telepek számára kisebb költséggel járjon a foszfátok eltávolítása. Az említett költségmegtakarítás meghaladja azokat a költségeket, amelyek ahhoz lennének szükségesek, hogy a fogyasztói mosószerek összetételét foszfátokat helyettesítő anyagokkal tervezzék újra.

| (2) | A foszfátalapú fogyasztói mosószereket helyettesítő hatékony alternatív mosószerekhez kis mennyiségű más foszforvegyületek – mégpedig foszfonátok – is szükségesek, amelyek, ha növekvő mennyiségben használják őket, káros hatással lehetnek a környezetre. Míg fontos a foszfátoknál és más foszforvegyületeknél jobb környezetvédelmi tulajdonságokkal rendelkező alternatív anyagok használatának ösztönzése a fogyasztói mosószerek és az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek gyártása terén, ezen alternatív anyagok – normál felhasználási feltételek mellett – nem jelenthetnek kockázatot, vagy alacsonyabb kockázatot kell jelenteniük az emberek és a környezet számára. Ezért adott esetben a REACH-rendszert (4) kell alkalmazni ezen anyagok értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

A foszfátalapú fogyasztói mosószereket helyettesítő hatékony alternatív mosószerekhez kis mennyiségű más foszforvegyületek – mégpedig foszfonátok – is szükségesek, amelyek, ha növekvő mennyiségben használják őket, káros hatással lehetnek a környezetre. Míg fontos a foszfátoknál és más foszforvegyületeknél jobb környezetvédelmi tulajdonságokkal rendelkező alternatív anyagok használatának ösztönzése a fogyasztói mosószerek és az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek gyártása terén, ezen alternatív anyagok – normál felhasználási feltételek mellett – nem jelenthetnek kockázatot, vagy alacsonyabb kockázatot kell jelenteniük az emberek és a környezet számára. Ezért adott esetben a REACH-rendszert (4) kell alkalmazni ezen anyagok értékelésére.

| (3) | A foszfátok és más foszforvegyületek közötti kölcsönhatás miatt a foszfátok fogyasztói mosószerekben és automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben történő használatát érintő korlátozások hatályát és szintjét körültekintően kell meghatározni. A korlátozást nemcsak a foszfátokra, hanem valamennyi foszforvegyületre ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy a korlátozás tárgyát képező foszfátokat ne lehessen egyszerűen más foszforvegyületekkel helyettesíteni. A foszfortartalomra vonatkozó határértéknek elég alacsonynak kell lennie ahhoz, hogy a foszfátalapú fogyasztói mosószerkészítmények értékesítését hatékonyan megakadályozza, de elég magasnak ahhoz, hogy az alternatív készítményekhez szükséges minimális foszfonátmennyiséget engedélyezze. |
| --- | --- |

(3)

A foszfátok és más foszforvegyületek közötti kölcsönhatás miatt a foszfátok fogyasztói mosószerekben és automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben történő használatát érintő korlátozások hatályát és szintjét körültekintően kell meghatározni. A korlátozást nemcsak a foszfátokra, hanem valamennyi foszforvegyületre ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy a korlátozás tárgyát képező foszfátokat ne lehessen egyszerűen más foszforvegyületekkel helyettesíteni. A foszfortartalomra vonatkozó határértéknek elég alacsonynak kell lennie ahhoz, hogy a foszfátalapú fogyasztói mosószerkészítmények értékesítését hatékonyan megakadályozza, de elég magasnak ahhoz, hogy az alternatív készítményekhez szükséges minimális foszfonátmennyiséget engedélyezze.

| (4) | A foszfátok és más foszforvegyületek fogyasztói mosószerekben és automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben történő használatára vonatkozó korlátozásoknak uniós szinten az ipari és közületi mosó- és tisztítószerekre való kiterjesztése még nem időszerű, mivel még nem áll rendelkezésre az ilyen mosó- és tisztítószerekben a foszfátok helyettesítésére alkalmas, technikailag és gazdaságilag megvalósítható alternatíva. Ami az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószereket illeti, valószínű, hogy már a közeljövőben széles körben hozzáférhetővé válnak alternatív szerek. Ezért helyénvaló korlátozásokat szabni a foszfátok e mosogatószerekben való használatát illetően. E korlátozásnak egy olyan jövőbeli időponttól kell hatályba lépnie, amikorra várható, hogy a foszfátok alternatívái széles körben hozzáférhetővé válnak, így ösztönözve új termékek fejlesztését. Helyénvaló ezenkívül pontosan meghatározni a foszfortartalom maximális megengedhető mértékét, adatokra – többek között az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek foszfortartalmára vonatkozó meglévő nemzeti korlátozásokra – alapozva. Ugyanakkor szükséges azt is előírni, hogy a Bizottság – még mielőtt a korlátozás Unió-szerte hatályba lép – végezzen átfogó értékelést a határértékekre vonatkozóan a legfrissebb rendelkezésre álló adatok alapján, és indokolt esetben tegyen jogalkotási javaslatot. Az értékelésnek foglalkoznia kell a VIa. mellékletben meghatározott határérték feletti és alatti foszfortartalmú, automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószereknek és azok alternatíváinak a környezetre, az iparra és a fogyasztókra gyakorolt hatásaival, figyelembe véve a költségüket, a hozzáférhetőségüket, a tisztítási hatékonyságukat és a szennyvíztisztításra gyakorolt hatásukat is. |
| --- | --- |

(4)

A foszfátok és más foszforvegyületek fogyasztói mosószerekben és automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben történő használatára vonatkozó korlátozásoknak uniós szinten az ipari és közületi mosó- és tisztítószerekre való kiterjesztése még nem időszerű, mivel még nem áll rendelkezésre az ilyen mosó- és tisztítószerekben a foszfátok helyettesítésére alkalmas, technikailag és gazdaságilag megvalósítható alternatíva. Ami az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószereket illeti, valószínű, hogy már a közeljövőben széles körben hozzáférhetővé válnak alternatív szerek. Ezért helyénvaló korlátozásokat szabni a foszfátok e mosogatószerekben való használatát illetően. E korlátozásnak egy olyan jövőbeli időponttól kell hatályba lépnie, amikorra várható, hogy a foszfátok alternatívái széles körben hozzáférhetővé válnak, így ösztönözve új termékek fejlesztését. Helyénvaló ezenkívül pontosan meghatározni a foszfortartalom maximális megengedhető mértékét, adatokra – többek között az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek foszfortartalmára vonatkozó meglévő nemzeti korlátozásokra – alapozva. Ugyanakkor szükséges azt is előírni, hogy a Bizottság – még mielőtt a korlátozás Unió-szerte hatályba lép – végezzen átfogó értékelést a határértékekre vonatkozóan a legfrissebb rendelkezésre álló adatok alapján, és indokolt esetben tegyen jogalkotási javaslatot. Az értékelésnek foglalkoznia kell a VIa. mellékletben meghatározott határérték feletti és alatti foszfortartalmú, automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószereknek és azok alternatíváinak a környezetre, az iparra és a fogyasztókra gyakorolt hatásaival, figyelembe véve a költségüket, a hozzáférhetőségüket, a tisztítási hatékonyságukat és a szennyvíztisztításra gyakorolt hatásukat is.

| (5) | E rendelet egyik célja a környezet védelme a fogyasztók által használt mosó- és tisztítószerekben lévő foszfor okozta eutrofizáció csökkentése révén. Ezért nem lenne helyénvaló arra kényszeríteni azokat a tagállamokat, amelyek már bevezettek az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek foszfortartalmára vonatkozó korlátozásokat, hogy az uniós korlátozások hatálybalépése előtt átalakítsák e korlátozásokat. Kívánatos továbbá, hogy a tagállamok engedélyt kapjanak az e rendeletben meghatározott korlátozások lehető leghamarabbi bevezetésére. |
| --- | --- |

(5)

E rendelet egyik célja a környezet védelme a fogyasztók által használt mosó- és tisztítószerekben lévő foszfor okozta eutrofizáció csökkentése révén. Ezért nem lenne helyénvaló arra kényszeríteni azokat a tagállamokat, amelyek már bevezettek az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek foszfortartalmára vonatkozó korlátozásokat, hogy az uniós korlátozások hatálybalépése előtt átalakítsák e korlátozásokat. Kívánatos továbbá, hogy a tagállamok engedélyt kapjanak az e rendeletben meghatározott korlátozások lehető leghamarabbi bevezetésére.

| (6) | A 648/2004/EK rendeletnek a megfelelő ISO-kódra való utalás helyett az olvashatóság érdekében tartalmaznia kell a „tisztítás” fogalommeghatározását, valamint bele kell illeszteni a „fogyasztói mosószer” és az „automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószer” fogalommeghatározását is. Ezenkívül helyénvaló a „forgalomba hozatal” fogalommeghatározásának egyértelművé tétele, és a „forgalmazás” fogalommeghatározásának beillesztése. |
| --- | --- |

(6)

A 648/2004/EK rendeletnek a megfelelő ISO-kódra való utalás helyett az olvashatóság érdekében tartalmaznia kell a „tisztítás” fogalommeghatározását, valamint bele kell illeszteni a „fogyasztói mosószer” és az „automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószer” fogalommeghatározását is. Ezenkívül helyénvaló a „forgalomba hozatal” fogalommeghatározásának egyértelművé tétele, és a „forgalmazás” fogalommeghatározásának beillesztése.

| (7) | Annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb időn belül pontos információkat tudjanak szolgáltatni, helyénvaló modernizálni az illetékes hatóságok és a jóváhagyott laboratóriumok jegyzéke Bizottság általi közzétételének módját. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb időn belül pontos információkat tudjanak szolgáltatni, helyénvaló modernizálni az illetékes hatóságok és a jóváhagyott laboratóriumok jegyzéke Bizottság általi közzétételének módját.

| (8) | Annak érdekében, hogy a 648/2004/EK rendeletet a tudományos és technikai haladáshoz igazítsák, az oldószeralapú mosó- és tisztítószerekre vonatkozó előírásokat vezessenek be és az illatanyagokban levő, allergiát okozó anyagokra vonatkozó, kockázaton alapuló egyedi koncentrációhatárokat állapítsanak meg, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a rendelet mellékletei e célkitűzések teljesítéséhez szükséges módosításaira vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a 648/2004/EK rendeletet a tudományos és technikai haladáshoz igazítsák, az oldószeralapú mosó- és tisztítószerekre vonatkozó előírásokat vezessenek be és az illatanyagokban levő, allergiát okozó anyagokra vonatkozó, kockázaton alapuló egyedi koncentrációhatárokat állapítsanak meg, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a rendelet mellékletei e célkitűzések teljesítéséhez szükséges módosításaira vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (9) | A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk a 648/2004/EK rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozóan, és gondoskodniuk kell azok végrehajtásáról. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk a 648/2004/EK rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozóan, és gondoskodniuk kell azok végrehajtásáról. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (10) | Helyénvaló lehetővé tenni az e rendeletben megállapított korlátozások késleltetett alkalmazását, hogy a gazdasági szereplők, főként a kis- és középvállalkozások foszfátalapú fogyasztói mosószereik és automata mosogatógépekbe való fogyasztói mosogatószereik összetételének alternatív anyagokkal való újratervezését a szokásos újratervezési ciklusukban tudják elvégezni, ezek költségeinek minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

(10)

Helyénvaló lehetővé tenni az e rendeletben megállapított korlátozások késleltetett alkalmazását, hogy a gazdasági szereplők, főként a kis- és középvállalkozások foszfátalapú fogyasztói mosószereik és automata mosogatógépekbe való fogyasztói mosogatószereik összetételének alternatív anyagokkal való újratervezését a szokásos újratervezési ciklusukban tudják elvégezni, ezek költségeinek minimalizálása érdekében.

| (11) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a fogyasztói mosó- és tisztítószerekből származó foszfátok eutrofizációs kockázatokhoz való hozzájárulásának csökkentését, a szennyvíztisztító telepeken a foszfor eltávolítása költségeinek csökkentését, valamint a fogyasztói mosószerek és az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek belső piaca zavartalan működésének biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mert a különböző technikai előírásokat tartalmazó nemzeti intézkedések nem tudják biztosítani a nemzeti határokon átlépő víz minőségének átfogó javítását, és ezért azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(11)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a fogyasztói mosó- és tisztítószerekből származó foszfátok eutrofizációs kockázatokhoz való hozzájárulásának csökkentését, a szennyvíztisztító telepeken a foszfor eltávolítása költségeinek csökkentését, valamint a fogyasztói mosószerek és az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek belső piaca zavartalan működésének biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mert a különböző technikai előírásokat tartalmazó nemzeti intézkedések nem tudják biztosítani a nemzeti határokon átlépő víz minőségének átfogó javítását, és ezért azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (12) | Ezért a 648/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

Ezért a 648/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 648/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdése harmadik és negyedik francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép, és a szöveg egy ötödik francia bekezdéssel egészül ki:






  „— | a mosó- és tisztítószerek kiegészítő címkézése, beleértve az illatanyagokban található allergéneket, |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdése harmadik és negyedik francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép, és a szöveg egy ötödik francia bekezdéssel egészül ki:

„—

a mosó- és tisztítószerek kiegészítő címkézése, beleértve az illatanyagokban található allergéneket,

| — | a gyártók által a tagállamok illetékes hatóságai és az egészségügyi személyzet számára rendelkezésre bocsátandó információk, |
| --- | --- |

—

a gyártók által a tagállamok illetékes hatóságai és az egészségügyi személyzet számára rendelkezésre bocsátandó információk,

| — | a fogyasztói mosószerekben és automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben található foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjának korlátozása.” |
| --- | --- |

—

a fogyasztói mosószerekben és automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben található foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjának korlátozása.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a következő pontok kerülnek beillesztésre:
  „1a.   »fogyasztói mosószer«: nem szakemberek, többek között önkiszolgáló mosodák számára forgalomba hozott mosószer;
  1b.   »automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószer«: nem szakemberek által használt automata mosogatógépekhez forgalomba hozott mosogatószer;” |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a következő pontok kerülnek beillesztésre:

„1a.   »fogyasztói mosószer«: nem szakemberek, többek között önkiszolgáló mosodák számára forgalomba hozott mosószer;

1b.   »automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószer«: nem szakemberek által használt automata mosogatógépekhez forgalomba hozott mosogatószer;”

| b) | a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   »tisztítás«: az a folyamat, amely a nemkívánatos lerakódást eltávolítja a tisztítandó felületről vagy rétegből, és oldattá vagy diszperzióvá alakítja;” |
| --- | --- |

b)

a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.   »tisztítás«: az a folyamat, amely a nemkívánatos lerakódást eltávolítja a tisztítandó felületről vagy rétegből, és oldattá vagy diszperzióvá alakítja;”

| c) | a 9. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „9.   »forgalomba hozatal«: az első alkalommal történő forgalmazás az uniós piacon. Az Unió vámterületére történő behozatal forgalomba hozatalnak minősül;
  9a.   »forgalmazás«: az uniós piacon gazdasági tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátás értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára, akár ingyenesen, akár ellenérték fejében;”. |
| --- | --- |

c)

a 9. pont helyébe a következő szöveg lép:

„9.   »forgalomba hozatal«: az első alkalommal történő forgalmazás az uniós piacon. Az Unió vámterületére történő behozatal forgalomba hozatalnak minősül;

9a.   »forgalmazás«: az uniós piacon gazdasági tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátás értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára, akár ingyenesen, akár ellenérték fejében;”.

| 3. | A következő cikk kerül beillesztésre:
  „4a. cikk
  A foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjának korlátozása
  A VIa. mellékletben felsorolt mosó- és tisztítószerek, amelyek nem felelnek meg az említett mellékletben a foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjára vonatkozóan meghatározott korlátozásnak, az abban előírt időpontoktól nem hozhatók forgalomba.” |
| --- | --- |

3.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„4a. cikk

A foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjának korlátozása

A VIa. mellékletben felsorolt mosó- és tisztítószerek, amelyek nem felelnek meg az említett mellékletben a foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjára vonatkozóan meghatározott korlátozásnak, az abban előírt időpontoktól nem hozhatók forgalomba.”

| 4. | A 8. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Bizottság közzéteszi az (1) bekezdésben említett illetékes hatóságok és a (2) bekezdésben említett jóváhagyott laboratóriumok jegyzékét.” |
| --- | --- |

4.

A 8. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Bizottság közzéteszi az (1) bekezdésben említett illetékes hatóságok és a (2) bekezdésben említett jóváhagyott laboratóriumok jegyzékét.”

| 5. | A 11. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Ezenfelül a fogyasztói mosószerek és automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek csomagolásán fel kell tüntetni a VII. melléklet B. részében meghatározott információt.” |
| --- | --- |

5.

A 11. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Ezenfelül a fogyasztói mosószerek és automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek csomagolásán fel kell tüntetni a VII. melléklet B. részében meghatározott információt.”

| 6. | A 12. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

A 12. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

| 7. | A 13. és 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „13. cikk
  A mellékletek kiigazítása
  (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 13a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az I–IV., VII. és VIII. mellékletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében szükséges módosításokra vonatkozóan. A Bizottság, ahol lehetséges, európai szabványokat használ.
  (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 13a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el e rendelet mellékleteinek az oldószeralapú mosó- és tisztítószerek tekintetében történő módosításaira vonatkozóan.
  (3)   Azokban az esetekben, amikor a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság az allergiát okozó illatanyag-összetevőkre vonatkozóan kockázaton alapuló egyedi koncentrációs határértékeket állapít meg, a Bizottság a 13a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a VII. melléklet A. szakaszában előírt 0,01 %-os határérték ennek megfelelően történő kiigazítására.
  13a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
  (2)   A 13. cikkben említett felhatalmazás ötéves időtartamra szól 2012. április 19-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb 2016. július 19-ig jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik további ötéves időtartamokra.
  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 13. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
  (5)   A 13. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
  14. cikk
  A szabad mozgásról szóló záradék
  (1)   A tagállamok az e rendeletben tárgyalt szempontok alapján nem tiltják, korlátozzák vagy akadályozzák azon mosó- és tisztítószerek és/vagy mosó- és tisztítószerekben használandó felületaktív anyagok forgalmazását, amelyek megfelelnek e rendelet előírásainak.
  (2)   A tagállamok fenntarthatnak vagy elfogadhatnak nemzeti szabályokat azon mosó- és tisztítószerekben található foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjának korlátozására vonatkozóan, amelyekre a VIa. melléklet nem állapít meg koncentrációra vonatkozó korlátozásokat, különösen amennyiben azt a közegészség vagy a környezet védelme indokolja, valamint technikailag és gazdaságilag megvalósítható alternatív anyagok állnak rendelkezésre.
  (3)   A tagállamok fenntarthatnak 2012. március 19-én már hatályban lévő nemzeti szabályokat azon mosó- és tisztítószerekben található foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjának korlátozására vonatkozóan, amelyekre a VIa. melléklet nem állapít meg koncentrációra vonatkozó korlátozásokat. E meglévő nemzeti intézkedésekről 2012. szeptember 30-ig jelentést kell tenni a Bizottság számára, és ezen intézkedések addig az időpontig maradhatnak hatályban, amíg a VIa. mellékletben meghatározott korlátozások hatályba nem lépnek.
  (4)   A tagállamok 2012. március 19-től2016. december 31-ig fogadhatnak el nemzeti szabályokat a foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjára vonatkozóan a VIa. melléklet 2. pontjában meghatározott korlátozás végrehajtására, amennyiben az különösen a közegészség vagy a környezet védelme miatt indokolt, valamint technikailag és gazdaságilag megvalósítható alternatív anyagok állnak rendelkezésre. A tagállamok a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) megfelelően értesítik a Bizottságot ezen intézkedésekről.
  (5)   A Bizottság közzéteszi a (3) és (4) bekezdésben említett nemzeti intézkedések jegyzékét. |
| --- | --- |

7.

A 13. és 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

A mellékletek kiigazítása

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 13a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az I–IV., VII. és VIII. mellékletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében szükséges módosításokra vonatkozóan. A Bizottság, ahol lehetséges, európai szabványokat használ.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 13a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el e rendelet mellékleteinek az oldószeralapú mosó- és tisztítószerek tekintetében történő módosításaira vonatkozóan.

(3)   Azokban az esetekben, amikor a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság az allergiát okozó illatanyag-összetevőkre vonatkozóan kockázaton alapuló egyedi koncentrációs határértékeket állapít meg, a Bizottság a 13a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a VII. melléklet A. szakaszában előírt 0,01 %-os határérték ennek megfelelően történő kiigazítására.

13a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A 13. cikkben említett felhatalmazás ötéves időtartamra szól 2012. április 19-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb 2016. július 19-ig jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik további ötéves időtartamokra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 13. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   A 13. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

14. cikk

A szabad mozgásról szóló záradék

(1)   A tagállamok az e rendeletben tárgyalt szempontok alapján nem tiltják, korlátozzák vagy akadályozzák azon mosó- és tisztítószerek és/vagy mosó- és tisztítószerekben használandó felületaktív anyagok forgalmazását, amelyek megfelelnek e rendelet előírásainak.

(2)   A tagállamok fenntarthatnak vagy elfogadhatnak nemzeti szabályokat azon mosó- és tisztítószerekben található foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjának korlátozására vonatkozóan, amelyekre a VIa. melléklet nem állapít meg koncentrációra vonatkozó korlátozásokat, különösen amennyiben azt a közegészség vagy a környezet védelme indokolja, valamint technikailag és gazdaságilag megvalósítható alternatív anyagok állnak rendelkezésre.

(3)   A tagállamok fenntarthatnak 2012. március 19-én már hatályban lévő nemzeti szabályokat azon mosó- és tisztítószerekben található foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjának korlátozására vonatkozóan, amelyekre a VIa. melléklet nem állapít meg koncentrációra vonatkozó korlátozásokat. E meglévő nemzeti intézkedésekről 2012. szeptember 30-ig jelentést kell tenni a Bizottság számára, és ezen intézkedések addig az időpontig maradhatnak hatályban, amíg a VIa. mellékletben meghatározott korlátozások hatályba nem lépnek.

(4)   A tagállamok 2012. március 19-től2016. december 31-ig fogadhatnak el nemzeti szabályokat a foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjára vonatkozóan a VIa. melléklet 2. pontjában meghatározott korlátozás végrehajtására, amennyiben az különösen a közegészség vagy a környezet védelme miatt indokolt, valamint technikailag és gazdaságilag megvalósítható alternatív anyagok állnak rendelkezésre. A tagállamok a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) megfelelően értesítik a Bizottságot ezen intézkedésekről.

(5)   A Bizottság közzéteszi a (3) és (4) bekezdésben említett nemzeti intézkedések jegyzékét.

| 8. | A 15. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Amennyiben egy tagállam joggal feltételezi, hogy egy meghatározott mosó- és tisztítószer, bár megfelel e rendelet előírásainak, kockázatot jelent az emberek vagy állatok biztonságára vagy egészségére vagy a környezetre nézve, a kockázat jellegével arányos, megfelelő átmeneti intézkedéseket hozhat annak biztosítására, hogy a fenti mosó- és tisztítószer ne jelenthessen kockázatot a továbbiakban, ésszerű időtartamon belül kivonják a piacról vagy visszahívják, vagy egyéb módon korlátozzák hozzáférhetőségét.
  A tagállamnak erről haladéktalanul tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot, megadva döntésének okait.” |
| --- | --- |

8.

A 15. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Amennyiben egy tagállam joggal feltételezi, hogy egy meghatározott mosó- és tisztítószer, bár megfelel e rendelet előírásainak, kockázatot jelent az emberek vagy állatok biztonságára vagy egészségére vagy a környezetre nézve, a kockázat jellegével arányos, megfelelő átmeneti intézkedéseket hozhat annak biztosítására, hogy a fenti mosó- és tisztítószer ne jelenthessen kockázatot a továbbiakban, ésszerű időtartamon belül kivonják a piacról vagy visszahívják, vagy egyéb módon korlátozzák hozzáférhetőségét.

A tagállamnak erről haladéktalanul tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot, megadva döntésének okait.”

| 9. | A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „16. cikk
  Jelentés
  (1)   A Bizottság 2014. december 31-ig átfogó elemzésen alapuló értékelést végez a tagállamoktól származó, a területükön forgalomba hozott automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek foszforkoncentrációjára vonatkozó információkat figyelembe véve, és bármely rendelkezésére álló, a foszfáttartalmú vagy alternatív készítményekben alkalmazott anyagokra vonatkozó meglévő vagy új tudományos információra tekintettel arra vonatkozóan, hogy módosítani kell-e a VIa. melléklet 2. pontjában meghatározott korlátozásokat. Ezen értékelés részét kell képeznie a VIa. mellékletben meghatározott határérték feletti és alatti foszfortartalmú, automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek környezetre, iparra és fogyasztókra gyakorolt hatásaira vonatkozó elemzésnek, figyelembe véve többek között a költségek, az elérhetőség, a tisztítási hatékonyság és a szennyvíztisztításra gyakorolt hatás kérdéseit. A Bizottság benyújtja ezt az átfogó értékelést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  (2)   Mindemellett, ha a Bizottság az (1) bekezdésben említett átfogó értékelés alapján úgy véli, hogy az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek korlátozása felülvizsgálatra szorul, 2015. július 1-jéig megfelelő jogalkotási javaslatot terjeszt be. A javaslatnak arra kell irányulnia, hogy minimalizálják a fogyasztói automata mosogatógéphez való minden fogyasztói mosogatószer által a tágabb környezetre gyakorolt negatív hatást, figyelembe véve ugyanakkor az átfogó értékelésben megállapított gazdasági költségeket. Amennyiben az Európai Parlament és a Tanács e javaslat alapján 2016. december 31-ig másképp nem dönt, a VIa. melléklet 2. pontjában meghatározott határérték lesz az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek foszforkoncentrációjának határértéke az említett pontban meghatározott időponttól.” |
| --- | --- |

9.

A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„16. cikk

Jelentés

(1)   A Bizottság 2014. december 31-ig átfogó elemzésen alapuló értékelést végez a tagállamoktól származó, a területükön forgalomba hozott automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek foszforkoncentrációjára vonatkozó információkat figyelembe véve, és bármely rendelkezésére álló, a foszfáttartalmú vagy alternatív készítményekben alkalmazott anyagokra vonatkozó meglévő vagy új tudományos információra tekintettel arra vonatkozóan, hogy módosítani kell-e a VIa. melléklet 2. pontjában meghatározott korlátozásokat. Ezen értékelés részét kell képeznie a VIa. mellékletben meghatározott határérték feletti és alatti foszfortartalmú, automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek környezetre, iparra és fogyasztókra gyakorolt hatásaira vonatkozó elemzésnek, figyelembe véve többek között a költségek, az elérhetőség, a tisztítási hatékonyság és a szennyvíztisztításra gyakorolt hatás kérdéseit. A Bizottság benyújtja ezt az átfogó értékelést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(2)   Mindemellett, ha a Bizottság az (1) bekezdésben említett átfogó értékelés alapján úgy véli, hogy az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek korlátozása felülvizsgálatra szorul, 2015. július 1-jéig megfelelő jogalkotási javaslatot terjeszt be. A javaslatnak arra kell irányulnia, hogy minimalizálják a fogyasztói automata mosogatógéphez való minden fogyasztói mosogatószer által a tágabb környezetre gyakorolt negatív hatást, figyelembe véve ugyanakkor az átfogó értékelésben megállapított gazdasági költségeket. Amennyiben az Európai Parlament és a Tanács e javaslat alapján 2016. december 31-ig másképp nem dönt, a VIa. melléklet 2. pontjában meghatározott határérték lesz az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek foszforkoncentrációjának határértéke az említett pontban meghatározott időponttól.”

| 10. | A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „18. cikk
  Szankciók
  A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megteszik a szükséges intézkedéseket azok végrehajtásának biztosítására. Ezek közé olyan megfelelő intézkedések is tartozhatnak, amelyek lehetővé teszik a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy az e rendeletnek meg nem felelő mosó- és tisztítószerek vagy felületaktív anyagok forgalmazását megakadályozzák. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot az említett rendelkezésekről és az azokat érintő bármely későbbi módosításról.
  Az említett szabályok közé olyan intézkedéseknek kell tartozniuk, amelyek lehetővé teszik a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy az e rendeletnek meg nem felelő mosó- és tisztítószerek szállítmányait visszatartsák.” |
| --- | --- |

10.

A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„18. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megteszik a szükséges intézkedéseket azok végrehajtásának biztosítására. Ezek közé olyan megfelelő intézkedések is tartozhatnak, amelyek lehetővé teszik a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy az e rendeletnek meg nem felelő mosó- és tisztítószerek vagy felületaktív anyagok forgalmazását megakadályozzák. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot az említett rendelkezésekről és az azokat érintő bármely későbbi módosításról.

Az említett szabályok közé olyan intézkedéseknek kell tartozniuk, amelyek lehetővé teszik a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy az e rendeletnek meg nem felelő mosó- és tisztítószerek szállítmányait visszatartsák.”

| 11. | A 648/2004/EK rendelet az e rendelethez csatolt melléklet szövegével, mint VIa. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

11.

A 648/2004/EK rendelet az e rendelethez csatolt melléklet szövegével, mint VIa. melléklettel egészül ki.

| 12. | A VII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az A. szakaszból a következő szövegrészt el kell hagyni:
  „Amennyiben az illatanyagokban levő, allergiát okozó anyagokra vonatkozó, kockázaton alapuló egyedi koncentrációhatárokat ezt követően állapítja meg az SCCNFP, a Bizottság javasolja e határértékeknek az elfogadását a fent említett 0,01 %-os határérték helyett. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 12. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”; |
| --- | --- | --- |

12.

A VII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az A. szakaszból a következő szövegrészt el kell hagyni:

„Amennyiben az illatanyagokban levő, allergiát okozó anyagokra vonatkozó, kockázaton alapuló egyedi koncentrációhatárokat ezt követően állapítja meg az SCCNFP, a Bizottság javasolja e határértékeknek az elfogadását a fent említett 0,01 %-os határérték helyett. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 12. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”;

| b) | a B. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „B.   Az adagolásra vonatkozó információ feltüntetése

  A 11. cikk (4) bekezdésében előírtak szerint a címkézésre vonatkozó következő rendelkezéseket kell alkalmazni a nagyközönség számára árusított mosó- és tisztítószerek csomagolására.

  Fogyasztói mosószer

  A nagyközönség számára árusított, mosószerként történő felhasználásra szánt mosó- és tisztítószerek csomagolásán a következő információnak kell szerepelnie:






  — | normál mosógéptöltethez megfelelő, milliliterben vagy grammban kifejezett ajánlott mennyiségek és/vagy adagolási utasítások, lágy, közepes és kemény vízkeménységi szintekhez, és egy- vagy kétciklusos mosási folyamatokra vonatkozó előírásokkal, |
| --- | --- | --- |

b)

a B. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„B.   Az adagolásra vonatkozó információ feltüntetése

A 11. cikk (4) bekezdésében előírtak szerint a címkézésre vonatkozó következő rendelkezéseket kell alkalmazni a nagyközönség számára árusított mosó- és tisztítószerek csomagolására.

Fogyasztói mosószer

A nagyközönség számára árusított, mosószerként történő felhasználásra szánt mosó- és tisztítószerek csomagolásán a következő információnak kell szerepelnie:

—

normál mosógéptöltethez megfelelő, milliliterben vagy grammban kifejezett ajánlott mennyiségek és/vagy adagolási utasítások, lágy, közepes és kemény vízkeménységi szintekhez, és egy- vagy kétciklusos mosási folyamatokra vonatkozó előírásokkal,

| — | általános mosó- és tisztítószerek esetében azoknak a »normál mértékben szennyezett« textíliából álló normál mosógéptölteteknek a száma, és a finom textíliákhoz használandó mosó- és tisztítószerek esetében azoknak az »enyhén szennyezett« textíliából álló normál mosógéptölteteknek a száma, amelyeket a csomag tartalmával 2,5 millimol CaCO3/l értéknek megfelelő, közepes keménységű víz használatával ki lehet mosni, |
| --- | --- |

—

általános mosó- és tisztítószerek esetében azoknak a »normál mértékben szennyezett« textíliából álló normál mosógéptölteteknek a száma, és a finom textíliákhoz használandó mosó- és tisztítószerek esetében azoknak az »enyhén szennyezett« textíliából álló normál mosógéptölteteknek a száma, amelyeket a csomag tartalmával 2,5 millimol CaCO3/l értéknek megfelelő, közepes keménységű víz használatával ki lehet mosni,

| — | amennyiben a mosószerhez tartozik mérőpohár, annak befogadóképességét milliliterben vagy grammban meg kell adni, és a poharat jellel kell ellátni a normál mosógéptöltethez lágy, közepes és kemény vízkeménységi osztályok esetében megfelelő mosó- és tisztítószeradag jelöléséhez. |
| --- | --- |

—

amennyiben a mosószerhez tartozik mérőpohár, annak befogadóképességét milliliterben vagy grammban meg kell adni, és a poharat jellel kell ellátni a normál mosógéptöltethez lágy, közepes és kemény vízkeménységi osztályok esetében megfelelő mosó- és tisztítószeradag jelöléséhez.

A normál mosógéptöltet a mosószerekre vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok meghatározásáról szóló, 1999. június 10-i 1999/476/EK bizottsági határozat (6) meghatározásainak megfelelően 4,5 kg száraz textília az általános mosó- és tisztítószerek és 2,5 kg száraz textília a finom mosó- és tisztítószerek esetében. A mosó- és tisztítószert általában általános mosó- és tisztítószernek kell tekinteni, kivéve akkor, ha a gyártó kifejezetten utal a textíliák kíméletes kezelésére, azaz kis hőmérsékletű mosásra, kényes textíliákra és színekre.

Automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek

A nagyközönség számára árusított, automata mosogatógépekben való felhasználásra szánt mosogatószerek csomagolásán a következő információnak kell szerepelnie:

| — | a normál adagolást grammban, milliliterben vagy a tabletták számában megadva, teljesen megtöltött 12 terítékes mosogatógépben, normál mértékben szennyezett edényekhez szánt fő mosási ciklusra vonatkozóan, külön előírásokat adva adott esetben a lágy, közepes és kemény vízkeménységi szintekre. |
| --- | --- |

—

a normál adagolást grammban, milliliterben vagy a tabletták számában megadva, teljesen megtöltött 12 terítékes mosogatógépben, normál mértékben szennyezett edényekhez szánt fő mosási ciklusra vonatkozóan, külön előírásokat adva adott esetben a lágy, közepes és kemény vízkeménységi szintekre.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2012. március 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL C 132., 2011.5.3., 71. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. február 10-i határozata.

2

(3)  HL L 104., 2004.4.8., 1. o.

3

(4)  A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

4

(5)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.”

5

(6)  HL L 187., 1999.7.20., 52. o. A 2011/264/EU határozattal (HL L 111., 2011.4.30., 34. o.) módosított határozat.”

6

---

MELLÉKLET

„VIa. MELLÉKLET

A FOSZFÁTOK ÉS MÁS FOSZFORVEGYÜLETEK KONCENTRÁCIÓJÁNAK KORLÁTOZÁSA

| Mosó- és tisztítószer | Korlátozás | A korlátozás alkalmazásának kezdeti időpontja |
| --- | --- | --- |
| 1. | Fogyasztói mosószer |

Mosó- és tisztítószer

Korlátozás

A korlátozás alkalmazásának kezdeti időpontja

1.

Fogyasztói mosószer

Nem hozható forgalomba, ha az összes foszfortartalom 0,5 gramm vagy annál magasabb a VII. melléklet B. szakaszában a kemény vízkeménységi szintre meghatározottak alapján a normál mosógéptöltetre vonatkozó mosási folyamat fő mosási ciklus során használandó mosószer ajánlott mennyiségében

| — | »normál mértékben szennyezett« szövetekhez általános mosószerek esetében, |
| --- | --- |

—

»normál mértékben szennyezett« szövetekhez általános mosószerek esetében,

| — | »enyhén szennyezett« szövetekhez finom textíliákhoz használandó mosószerek esetében. |
| --- | --- |

—

»enyhén szennyezett« szövetekhez finom textíliákhoz használandó mosószerek esetében.

2013. június 30.

| 2. | Automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek |
| --- | --- |

2.

Automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerek

Nem hozható forgalomba, ha a VII. melléklet B. szakaszában meghatározottak szerinti normál adagban a összes foszfortartalom 0,3 gramm vagy annál magasabb.

2017. január 1.”

---

| 30.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/22

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 260/2012/EU RENDELETE

(2012. március 14.)

az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A belső piac megfelelő működéséhez meg kell teremteni az elektronikus eurofizetések integrált piacát, amelyen a belföldi és a határon átnyúló fizetési művelet nincs megkülönböztetve. Ennek érdekében az egységes eurofizetési övezet (a továbbiakban „SEPA”) projekt célja, hogy közös uniós szintű pénzforgalmi szolgáltatásokat kidolgozva felváltsa a jelenlegi nemzeti pénzforgalmi szolgáltatásokat. A nyílt, közös pénzforgalmi szabványok, szabályok és gyakorlatok bevezetése, és az integrált pénzforgalmi adatfeldolgozás révén a SEPA várhatóan biztonságos, versenyképes árú, felhasználó-barát és megbízható eurofizetési szolgáltatásokat fog nyújtani az uniós polgároknak és vállalkozásoknak. Ez a SEPA-fizetésekre azonos alapfeltételek mellett és azonos jogokkal és kötelezettségekkel összhangban a nemzeti határon belül és kívül egyaránt alkalmazandó az Unión belüli tartózkodási helytől függetlenül. A SEPA-t oly módon kell kiteljesíteni, hogy megkönnyítse az új piaci szereplők szempontjából a hozzáférést és az új termékek kifejlesztését, kedvező feltételeket teremtsen a pénzforgalmi szolgáltatások fokozott versenyéhez, valamint a fizetési műveletekkel kapcsolatos újítások akadálytalan fejlesztéséhez és gyors, uniós szintű bevezetéséhez. Következésképpen a javuló méretgazdaságosságnak, a fokozott működési hatékonyságnak és az erősödő versenynek árleszorító nyomáshoz kell vezetnie a legjobb megoldásokon alapuló, euróban teljesülő elektronikus pénzforgalmi szolgáltatások terén. Ennek hatása különösen azokban a tagállamokban lehet erős, ahol a pénzforgalmi szolgáltatások viszonylag költségesek más tagállamokkal összehasonlítva. A pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőknek (a továbbiakban: PIV-k) általában és különösen a fogyasztóknak így nem szabadna általános áremeléssel szembesülniük a SEPA-ra való átállás okán. Sőt, fogyasztónak minősülő PIV-k esetében inkább azon elv alkalmazását kell ösztönözni, amely szerint a díjak nem emelkedhetnek. A Bizottság továbbra is nyomon követi az árak alakulását a pénzforgalmi ágazatban, és felkérést kap arra, hogy erről évente elemzést készítsen. |
| --- | --- |

(1)

A belső piac megfelelő működéséhez meg kell teremteni az elektronikus eurofizetések integrált piacát, amelyen a belföldi és a határon átnyúló fizetési művelet nincs megkülönböztetve. Ennek érdekében az egységes eurofizetési övezet (a továbbiakban „SEPA”) projekt célja, hogy közös uniós szintű pénzforgalmi szolgáltatásokat kidolgozva felváltsa a jelenlegi nemzeti pénzforgalmi szolgáltatásokat. A nyílt, közös pénzforgalmi szabványok, szabályok és gyakorlatok bevezetése, és az integrált pénzforgalmi adatfeldolgozás révén a SEPA várhatóan biztonságos, versenyképes árú, felhasználó-barát és megbízható eurofizetési szolgáltatásokat fog nyújtani az uniós polgároknak és vállalkozásoknak. Ez a SEPA-fizetésekre azonos alapfeltételek mellett és azonos jogokkal és kötelezettségekkel összhangban a nemzeti határon belül és kívül egyaránt alkalmazandó az Unión belüli tartózkodási helytől függetlenül. A SEPA-t oly módon kell kiteljesíteni, hogy megkönnyítse az új piaci szereplők szempontjából a hozzáférést és az új termékek kifejlesztését, kedvező feltételeket teremtsen a pénzforgalmi szolgáltatások fokozott versenyéhez, valamint a fizetési műveletekkel kapcsolatos újítások akadálytalan fejlesztéséhez és gyors, uniós szintű bevezetéséhez. Következésképpen a javuló méretgazdaságosságnak, a fokozott működési hatékonyságnak és az erősödő versenynek árleszorító nyomáshoz kell vezetnie a legjobb megoldásokon alapuló, euróban teljesülő elektronikus pénzforgalmi szolgáltatások terén. Ennek hatása különösen azokban a tagállamokban lehet erős, ahol a pénzforgalmi szolgáltatások viszonylag költségesek más tagállamokkal összehasonlítva. A pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőknek (a továbbiakban: PIV-k) általában és különösen a fogyasztóknak így nem szabadna általános áremeléssel szembesülniük a SEPA-ra való átállás okán. Sőt, fogyasztónak minősülő PIV-k esetében inkább azon elv alkalmazását kell ösztönözni, amely szerint a díjak nem emelkedhetnek. A Bizottság továbbra is nyomon követi az árak alakulását a pénzforgalmi ágazatban, és felkérést kap arra, hogy erről évente elemzést készítsen.

| (2) | A SEPA sikere gazdasági és politikai szempontból is igen fontos. A SEPA teljesen összhangban áll az Európa 2020 stratégiával, amelynek célja egy olyan intelligensebb gazdaság létrehozása, amelyben a siker az innovációnak és a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb felhasználásának köszönhető. Az Európai Parlament 2009. március 12-i (4) és 2010. március 10-i (5), a SEPA végrehajtásáról szóló állásfoglalásai, valamint a Tanács 2009. december 2-án elfogadott következtetései egyaránt kiemelték a SEPA-ra való gyors átállás fontosságát. |
| --- | --- |

(2)

A SEPA sikere gazdasági és politikai szempontból is igen fontos. A SEPA teljesen összhangban áll az Európa 2020 stratégiával, amelynek célja egy olyan intelligensebb gazdaság létrehozása, amelyben a siker az innovációnak és a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb felhasználásának köszönhető. Az Európai Parlament 2009. március 12-i (4) és 2010. március 10-i (5), a SEPA végrehajtásáról szóló állásfoglalásai, valamint a Tanács 2009. december 2-án elfogadott következtetései egyaránt kiemelték a SEPA-ra való gyors átállás fontosságát.

| (3) | A belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) modern jogalapot teremtett a belső pénzforgalmi piac létrehozásához, amelynek a SEPA alapvető eleme. |
| --- | --- |

(3)

A belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) modern jogalapot teremtett a belső pénzforgalmi piac létrehozásához, amelynek a SEPA alapvető eleme.

| (4) | A Közösségben történő határon átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szintén rendelkezik több, a SEPA sikerét elősegítő intézkedésről, például az egyenlő díjak elvének a határon átnyúló beszedésekre való kiterjesztéséről és a beszedések elérhetőségének biztosításáról. |
| --- | --- |

(4)

A Közösségben történő határon átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szintén rendelkezik több, a SEPA sikerét elősegítő intézkedésről, például az egyenlő díjak elvének a határon átnyúló beszedésekre való kiterjesztéséről és a beszedések elérhetőségének biztosításáról.

| (5) | Az európai bankszektornak a SEPA-kezdeményezés révén tett önszabályozási kísérletei nem voltak elégségesek az uniós szintű átutalási és beszedési modellekre való átállás összehangolt, kínálati és keresleti oldalon történő előre viteléhez. Különösen a fogyasztók és más felhasználók érdekeit nem vették megfelelő mértékben és átlátható módon figyelembe. Valamennyi érdekelt felet meg kell hallgatni. Továbbá az önszabályozási folyamat nem a megfelelő irányítási mechanizmusok keretében zajlott, ami részben magyarázatot adhat a keresleti oldal lanyha érdeklődésére. Míg a SEPA Tanács közelmúltbeli létrehozása jelentős javulást jelent a SEPA-projekt irányítása terén, az irányítás – alapvetően és hivatalosan – továbbra is nagymértékben az Európai Pénzforgalmi Tanács (EPC) kezében marad. A Bizottságnak ezért 2012 végéig felül kell vizsgálnia a SEPA egészének irányítási rendszerét, és szükség esetén javaslatot kell benyújtania. E felülvizsgálat során többek között az EPC összetételét, az EPC és egy átfogó irányítási struktúra – például a SEPA-Tanács – közötti kölcsönhatást, illetve ezen átfogó struktúra szerepét kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

(5)

Az európai bankszektornak a SEPA-kezdeményezés révén tett önszabályozási kísérletei nem voltak elégségesek az uniós szintű átutalási és beszedési modellekre való átállás összehangolt, kínálati és keresleti oldalon történő előre viteléhez. Különösen a fogyasztók és más felhasználók érdekeit nem vették megfelelő mértékben és átlátható módon figyelembe. Valamennyi érdekelt felet meg kell hallgatni. Továbbá az önszabályozási folyamat nem a megfelelő irányítási mechanizmusok keretében zajlott, ami részben magyarázatot adhat a keresleti oldal lanyha érdeklődésére. Míg a SEPA Tanács közelmúltbeli létrehozása jelentős javulást jelent a SEPA-projekt irányítása terén, az irányítás – alapvetően és hivatalosan – továbbra is nagymértékben az Európai Pénzforgalmi Tanács (EPC) kezében marad. A Bizottságnak ezért 2012 végéig felül kell vizsgálnia a SEPA egészének irányítási rendszerét, és szükség esetén javaslatot kell benyújtania. E felülvizsgálat során többek között az EPC összetételét, az EPC és egy átfogó irányítási struktúra – például a SEPA-Tanács – közötti kölcsönhatást, illetve ezen átfogó struktúra szerepét kell megvizsgálnia.

| (6) | Az integrált pénzforgalmi piac előnyei csak az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre történő gyors és átfogó átállás révén aknázhatók ki teljeskörűen, és így elkerülhetők a „hagyományos” és a SEPA-termékek párhuzamos használatával járó magas költségek. Ezért szabályokat kell megállapítani lefedve az Unión belül az összes euróban denominált átutalási és beszedési művelet teljesítését. Ugyanakkor ebben a szakaszban nem kell foglalkozni a kártyás műveletekkel, mivel az uniós kártyás fizetésekre vonatkozó közös szabványok még csak most készülnek. A készpénzátutalást, a belső feldolgozású fizetési műveleteket, a nagy értékű fizetési műveletet, a fizetési szolgáltatók (a továbbiakban: PSZ-ek) közötti saját számlás fizetési műveleteket és a mobiltelefonos vagy bármilyen egyéb távközlési eszközzel vagy digitális vagy IT-készülékkel végrehajtott fizetési műveletet szintén célszerű kivenni a hatály alól, mivel ezek a pénzforgalmi szolgáltatások nem hasonlíthatók össze az átutalásokkal vagy a beszedésekkel. Amennyiben a fizetési művelet kezdeményezéséhez az értékesítés helyén fizetési kártyát vagy – akár az értékesítés helyén, akár távolból – egyéb készüléket, például mobiltelefont vesznek igénybe, és ez közvetlenül a jelenlegi nemzeti alap bankszámlaszámmal (BBAN) vagy nemzetközi bankszámlaszámmal (IBAN) azonosított fizetési számlára, illetve számláról történő átutalást vagy beszedést eredményez, akkor azonban e fizetési műveletekről rendelkezni kell. Ezenkívül tekintettel a nagy értékű fizetési rendszereken keresztül feldolgozott fizetési műveletek sajátos jellemzőire – nevezetesen magas prioritásukra, sürgősségükre és elsősorban a magas összegükre –, nem célszerű, hogy az ilyen jellegű kifizetések e rendelet hatálya alá tartozzanak. E kizárást nem szabad kiterjeszteni a beszedésekre, hacsak a fizető fél kifejezetten nem kérte, hogy a kifizetést egy nagy értékű fizetési rendszeren keresztül továbbítsák. |
| --- | --- |

(6)

Az integrált pénzforgalmi piac előnyei csak az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre történő gyors és átfogó átállás révén aknázhatók ki teljeskörűen, és így elkerülhetők a „hagyományos” és a SEPA-termékek párhuzamos használatával járó magas költségek. Ezért szabályokat kell megállapítani lefedve az Unión belül az összes euróban denominált átutalási és beszedési művelet teljesítését. Ugyanakkor ebben a szakaszban nem kell foglalkozni a kártyás műveletekkel, mivel az uniós kártyás fizetésekre vonatkozó közös szabványok még csak most készülnek. A készpénzátutalást, a belső feldolgozású fizetési műveleteket, a nagy értékű fizetési műveletet, a fizetési szolgáltatók (a továbbiakban: PSZ-ek) közötti saját számlás fizetési műveleteket és a mobiltelefonos vagy bármilyen egyéb távközlési eszközzel vagy digitális vagy IT-készülékkel végrehajtott fizetési műveletet szintén célszerű kivenni a hatály alól, mivel ezek a pénzforgalmi szolgáltatások nem hasonlíthatók össze az átutalásokkal vagy a beszedésekkel. Amennyiben a fizetési művelet kezdeményezéséhez az értékesítés helyén fizetési kártyát vagy – akár az értékesítés helyén, akár távolból – egyéb készüléket, például mobiltelefont vesznek igénybe, és ez közvetlenül a jelenlegi nemzeti alap bankszámlaszámmal (BBAN) vagy nemzetközi bankszámlaszámmal (IBAN) azonosított fizetési számlára, illetve számláról történő átutalást vagy beszedést eredményez, akkor azonban e fizetési műveletekről rendelkezni kell. Ezenkívül tekintettel a nagy értékű fizetési rendszereken keresztül feldolgozott fizetési műveletek sajátos jellemzőire – nevezetesen magas prioritásukra, sürgősségükre és elsősorban a magas összegükre –, nem célszerű, hogy az ilyen jellegű kifizetések e rendelet hatálya alá tartozzanak. E kizárást nem szabad kiterjeszteni a beszedésekre, hacsak a fizető fél kifejezetten nem kérte, hogy a kifizetést egy nagy értékű fizetési rendszeren keresztül továbbítsák.

| (7) | Jelenleg több olyan pénzforgalmi szolgáltatás is létezik – főként az internetes fizetési művelet megkönnyítésére –, amely szintén használ IBAN-t és az üzleti azonosító kódot (BIC), továbbá átutaláson vagy beszedésen alapul, de emellett más tulajdonságokkal is rendelkezik. Ezek a szolgáltatások előreláthatóan a jelenlegi nemzeti határon átnyúlva fognak működni, és kielégíthetik a fogyasztók innovatív, biztonságos és olcsó pénzforgalmi szolgáltatások iránti igényét. Annak érdekében, hogy az ilyen szolgáltatások ne szoruljanak ki a piacról, célszerű, hogy az átutalásokra és beszedésekre vonatkozó, e rendeletben megállapított határidők szabályozása csak e műveletek alapjául szolgáló átutalásra vagy beszedésre vonatkozzon. |
| --- | --- |

(7)

Jelenleg több olyan pénzforgalmi szolgáltatás is létezik – főként az internetes fizetési művelet megkönnyítésére –, amely szintén használ IBAN-t és az üzleti azonosító kódot (BIC), továbbá átutaláson vagy beszedésen alapul, de emellett más tulajdonságokkal is rendelkezik. Ezek a szolgáltatások előreláthatóan a jelenlegi nemzeti határon átnyúlva fognak működni, és kielégíthetik a fogyasztók innovatív, biztonságos és olcsó pénzforgalmi szolgáltatások iránti igényét. Annak érdekében, hogy az ilyen szolgáltatások ne szoruljanak ki a piacról, célszerű, hogy az átutalásokra és beszedésekre vonatkozó, e rendeletben megállapított határidők szabályozása csak e műveletek alapjául szolgáló átutalásra vagy beszedésre vonatkozzon.

| (8) | Az Unióban lebonyolított fizetési műveletek túlnyomó többségében egy adott fizetési számla már IBAN alapján – BIC megadása nélkül is – beazonosítható. Ezt felismerve, már több tagállam bankjai hoztak létre nyilvántartást, adatbázist vagy egyéb technikai eszközt az egyedi IBAN-okhoz tartozó BIC beazonosítása céljából. BIC-re csak az esetek elenyészően kis számában van szükség. Indokolatlannak és rendkívül megterhelőnek tűnik az Unió egészében valamennyi fizető felet és kedvezményezettet kötelezni arra, hogy IBAN mellett mindig adjon meg BIC-et azon – csekély számú – alkalmakkor, amikor erre ma még szükség van. A PSZ-ek és a többi fél számára jóval egyszerűbb megközelítés lenne azon esetek megoldása és kiküszöbölése, amikor a fizetési számlát nem lehet egy adott IBAN-nal egyértelműen beazonosítani. Ezért ki kell dolgozni az ahhoz szükséges technikai eszközöket, hogy valamennyi felhasználó pusztán az IBAN segítségével egyértelműen azonosítani tudjon egy fizetési számlát. |
| --- | --- |

(8)

Az Unióban lebonyolított fizetési műveletek túlnyomó többségében egy adott fizetési számla már IBAN alapján – BIC megadása nélkül is – beazonosítható. Ezt felismerve, már több tagállam bankjai hoztak létre nyilvántartást, adatbázist vagy egyéb technikai eszközt az egyedi IBAN-okhoz tartozó BIC beazonosítása céljából. BIC-re csak az esetek elenyészően kis számában van szükség. Indokolatlannak és rendkívül megterhelőnek tűnik az Unió egészében valamennyi fizető felet és kedvezményezettet kötelezni arra, hogy IBAN mellett mindig adjon meg BIC-et azon – csekély számú – alkalmakkor, amikor erre ma még szükség van. A PSZ-ek és a többi fél számára jóval egyszerűbb megközelítés lenne azon esetek megoldása és kiküszöbölése, amikor a fizetési számlát nem lehet egy adott IBAN-nal egyértelműen beazonosítani. Ezért ki kell dolgozni az ahhoz szükséges technikai eszközöket, hogy valamennyi felhasználó pusztán az IBAN segítségével egyértelműen azonosítani tudjon egy fizetési számlát.

| (9) | Ahhoz, hogy egy átutalás teljesíthető legyen, a kedvezményezett fizetési számlájának elérhetőnek kell lennie. Az átutalási és beszedési szolgáltatások uniós szintű sikeres elterjedése érdekében ezért célszerű az elérhetőségi kötelezettséget az egész Unióban előírni. Az átláthatóság növelése céljából ezt a kötelezettséget indokolt egyetlen jogszabályban összevonni a 924/2009/EK rendeletben foglalt, beszedési műveletekkel kapcsolatos elérhetőségi kötelezettséggel. A belföldi átutalás tekintetében elérhető összes kedvezményezetti fizetési számlának egy uniós szintű átutalási rendszeren keresztül is elérhetőnek kell lennie. A fizető felek belföldi beszedés tekintetében elérhető összes fizetési számlájának egy uniós szintű beszedési modellen keresztül is elérhetőnek kell lennie. Ez a PSZ-ek arra vonatkozó döntésétől függetlenül is alkalmazandó, hogy egy adott átutalási vagy beszedési modellhez csatlakoznak-e vagy sem. |
| --- | --- |

(9)

Ahhoz, hogy egy átutalás teljesíthető legyen, a kedvezményezett fizetési számlájának elérhetőnek kell lennie. Az átutalási és beszedési szolgáltatások uniós szintű sikeres elterjedése érdekében ezért célszerű az elérhetőségi kötelezettséget az egész Unióban előírni. Az átláthatóság növelése céljából ezt a kötelezettséget indokolt egyetlen jogszabályban összevonni a 924/2009/EK rendeletben foglalt, beszedési műveletekkel kapcsolatos elérhetőségi kötelezettséggel. A belföldi átutalás tekintetében elérhető összes kedvezményezetti fizetési számlának egy uniós szintű átutalási rendszeren keresztül is elérhetőnek kell lennie. A fizető felek belföldi beszedés tekintetében elérhető összes fizetési számlájának egy uniós szintű beszedési modellen keresztül is elérhetőnek kell lennie. Ez a PSZ-ek arra vonatkozó döntésétől függetlenül is alkalmazandó, hogy egy adott átutalási vagy beszedési modellhez csatlakoznak-e vagy sem.

| (10) | A kölcsönös technikai átjárhatóság a verseny előfeltétele. Az elektronikus eurofizetések integrált piacának megteremtéséhez elengedhetetlen, hogy az átutalások és a beszedések feldolgozása előtt ne álljanak olyan üzleti szabályok vagy technikai akadályok, mint például a több, határon átnyúló fizetési rendszerben való kötelező részvétel. Az átutalásokat és a beszedéseket olyan keretben kell lebonyolítani, amelyben az alapvető szabályok a tagállamok többségében a PSZ-ek többségét képviselő – és az Unióban a PSZ-ek többségét alkotó – PSZ-ekre nézve érvényesek, és amely keretek a határon átnyúló és a tisztán belföldi átutalási és beszedési műveletek esetében is megegyeznek. Amennyiben az ilyen fizetési művelet feldolgozását egynél több fizetési rendszer végzi, ezeknek a fizetési rendszereknek uniós és nemzetközi szabványok alkalmazása révén kölcsönösen átjárhatónak kell lenniük annak érdekében, hogy Unió-szerte minden PIV és minden PSZ élvezhesse a zökkenőmentes kisértékű eurofizetésekkel járó előnyöket. |
| --- | --- |

(10)

A kölcsönös technikai átjárhatóság a verseny előfeltétele. Az elektronikus eurofizetések integrált piacának megteremtéséhez elengedhetetlen, hogy az átutalások és a beszedések feldolgozása előtt ne álljanak olyan üzleti szabályok vagy technikai akadályok, mint például a több, határon átnyúló fizetési rendszerben való kötelező részvétel. Az átutalásokat és a beszedéseket olyan keretben kell lebonyolítani, amelyben az alapvető szabályok a tagállamok többségében a PSZ-ek többségét képviselő – és az Unióban a PSZ-ek többségét alkotó – PSZ-ekre nézve érvényesek, és amely keretek a határon átnyúló és a tisztán belföldi átutalási és beszedési műveletek esetében is megegyeznek. Amennyiben az ilyen fizetési művelet feldolgozását egynél több fizetési rendszer végzi, ezeknek a fizetési rendszereknek uniós és nemzetközi szabványok alkalmazása révén kölcsönösen átjárhatónak kell lenniük annak érdekében, hogy Unió-szerte minden PIV és minden PSZ élvezhesse a zökkenőmentes kisértékű eurofizetésekkel járó előnyöket.

| (11) | Tekintettel az üzleti piac sajátos jellemzőire, míg minden vállalatközi átutalási vagy beszedési modellnek meg kell felelnie e rendelet minden egyéb rendelkezésének – beleértve a határon átnyúló és a belföldi műveletekre vonatkozó azonos szabályokat –, az a követelmény, hogy a modelleknek annyi résztvevője legyen, ahány a tagállamok többségében a PSZ-ek többségét képviseli, csak olyan mértékben alkalmazandó, hogy a vállalatok közötti átutalási vagy beszedési szolgáltatásokat nyújtó PSZ-ek képviseljék a PSZ-ek többségét azon tagállamok többségében, ahol az ilyen szolgáltatások elérhetők, és az ilyen szolgáltatásokat nyújtó PSZ-ek többségét is alkossák az Unión belül. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel az üzleti piac sajátos jellemzőire, míg minden vállalatközi átutalási vagy beszedési modellnek meg kell felelnie e rendelet minden egyéb rendelkezésének – beleértve a határon átnyúló és a belföldi műveletekre vonatkozó azonos szabályokat –, az a követelmény, hogy a modelleknek annyi résztvevője legyen, ahány a tagállamok többségében a PSZ-ek többségét képviseli, csak olyan mértékben alkalmazandó, hogy a vállalatok közötti átutalási vagy beszedési szolgáltatásokat nyújtó PSZ-ek képviseljék a PSZ-ek többségét azon tagállamok többségében, ahol az ilyen szolgáltatások elérhetők, és az ilyen szolgáltatásokat nyújtó PSZ-ek többségét is alkossák az Unión belül.

| (12) | A fizetési rendszerek közötti kölcsönös átjárhatóság biztosítása céljából alapvetően fontos megállapítani azokat a technikai követelményeket, amelyek egyértelműen meghatározzák a megfelelő irányítási megállapodások alapján kifejlesztendő, uniós szintű fizetési modellek tulajdonságait. E technikai követelmények nem akadályozhatják a rugalmasságot és az innovációt, hanem semlegesnek és nyitottnak kell lenniük a pénzforgalmi piacon történő esetleges fejleményekkel és tökéletesítésekkel szemben. A technikai követelményeket célszerű az átutalások és a beszedések sajátos jellegzetességeinek figyelembevételével kidolgozni, különös tekintettel a fizetési üzenetben szereplő adatelemekre. |
| --- | --- |

(12)

A fizetési rendszerek közötti kölcsönös átjárhatóság biztosítása céljából alapvetően fontos megállapítani azokat a technikai követelményeket, amelyek egyértelműen meghatározzák a megfelelő irányítási megállapodások alapján kifejlesztendő, uniós szintű fizetési modellek tulajdonságait. E technikai követelmények nem akadályozhatják a rugalmasságot és az innovációt, hanem semlegesnek és nyitottnak kell lenniük a pénzforgalmi piacon történő esetleges fejleményekkel és tökéletesítésekkel szemben. A technikai követelményeket célszerű az átutalások és a beszedések sajátos jellegzetességeinek figyelembevételével kidolgozni, különös tekintettel a fizetési üzenetben szereplő adatelemekre.

| (13) | Fontos intézkedéseket hozni a PIV-k ilyen szolgáltatásokba – különösen a beszedésekbe – vetett bizalmának növelése érdekében. Az ilyen intézkedéseknek lehetővé kellene tenniük, hogy a fizető felek kérhessék a PSZ-jüktől a beszedések összegének vagy bizonyos gyakoriságának korlátozását és a kedvezményezettekre vonatkozó pozitív vagy negatív listák összeállítását. Egy uniós szintű beszedési modell kialakításának keretein belül helyénvaló, hogy a fogyasztók élvezhessék az ilyen ellenőrzések előnyeit. A kedvezményezettek ilyen típusú ellenőrzésének gyakorlati végrehajtása érdekében ugyanakkor fontos, hogy a PSZ-ek ezt az ellenőrzést az IBAN alapján – és egy átmeneti időszakban és csak szükség esetén a BIC vagy meghatározott kedvezményezettek hitelezőinek egyéb egyedi azonosítója alapján – végre tudják hajtani. A felhasználók egyéb lényeges jogait a 2007/64/EK irányelv már megállapította, és ezeket maradéktalanul garantálni kell. |
| --- | --- |

(13)

Fontos intézkedéseket hozni a PIV-k ilyen szolgáltatásokba – különösen a beszedésekbe – vetett bizalmának növelése érdekében. Az ilyen intézkedéseknek lehetővé kellene tenniük, hogy a fizető felek kérhessék a PSZ-jüktől a beszedések összegének vagy bizonyos gyakoriságának korlátozását és a kedvezményezettekre vonatkozó pozitív vagy negatív listák összeállítását. Egy uniós szintű beszedési modell kialakításának keretein belül helyénvaló, hogy a fogyasztók élvezhessék az ilyen ellenőrzések előnyeit. A kedvezményezettek ilyen típusú ellenőrzésének gyakorlati végrehajtása érdekében ugyanakkor fontos, hogy a PSZ-ek ezt az ellenőrzést az IBAN alapján – és egy átmeneti időszakban és csak szükség esetén a BIC vagy meghatározott kedvezményezettek hitelezőinek egyéb egyedi azonosítója alapján – végre tudják hajtani. A felhasználók egyéb lényeges jogait a 2007/64/EK irányelv már megállapította, és ezeket maradéktalanul garantálni kell.

| (14) | A technikai szabványosítás a hálózatok integrációjának sarokköve; ez a tétel az uniós pénzforgalmi piacra is érvényes. Az összes releváns műveletek esetében egy adott időponttól kezdve célszerű kötelezővé tenni a nemzetközi vagy európai szabványügyi testületek által kidolgozott szabványok használatát. A fizetési művelettel összefüggésben ilyen kötelező szabvány az IBAN, a BIC és az „ISO 20022 XML szabvány” pénzügyi szolgáltatási üzenetszabvány. Az Unió egészében érvényes teljes körű kölcsönös átjárhatóság érdekében az említett szabványokat minden PSZ-nek alkalmaznia kell. Az IBAN és a BIC kötelező használatát szükséges esetben különösen olyan átfogó kommunikációs és elősegítő intézkedésekkel célszerű előmozdítani a tagállamokban, amelyek – különösen a fogyasztók számára – lehetővé teszik az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való zökkenőmentes és könnyű átállást. A PSZ-eknek képeseknek kell lenniük – két- vagy többoldalúan – megállapodni a latin alapú betűkészlet kibővítésében annak érdekében, hogy támogassák a SEPA üzenetszabvány regionális változatait. |
| --- | --- |

(14)

A technikai szabványosítás a hálózatok integrációjának sarokköve; ez a tétel az uniós pénzforgalmi piacra is érvényes. Az összes releváns műveletek esetében egy adott időponttól kezdve célszerű kötelezővé tenni a nemzetközi vagy európai szabványügyi testületek által kidolgozott szabványok használatát. A fizetési művelettel összefüggésben ilyen kötelező szabvány az IBAN, a BIC és az „ISO 20022 XML szabvány” pénzügyi szolgáltatási üzenetszabvány. Az Unió egészében érvényes teljes körű kölcsönös átjárhatóság érdekében az említett szabványokat minden PSZ-nek alkalmaznia kell. Az IBAN és a BIC kötelező használatát szükséges esetben különösen olyan átfogó kommunikációs és elősegítő intézkedésekkel célszerű előmozdítani a tagállamokban, amelyek – különösen a fogyasztók számára – lehetővé teszik az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való zökkenőmentes és könnyű átállást. A PSZ-eknek képeseknek kell lenniük – két- vagy többoldalúan – megállapodni a latin alapú betűkészlet kibővítésében annak érdekében, hogy támogassák a SEPA üzenetszabvány regionális változatait.

| (15) | Rendkívül fontos, hogy valamennyi szereplő és különösen az uniós polgárok megfelelően és időben tájékoztatásban részesüljenek azért, hogy teljes mértékben fel legyenek készülve a SEPA-val járó változásokra. Ezért a kulcsfontosságú érdekelteknek, mint például a PSZ-eknek, a közigazgatásnak és a nemzeti jegybankoknak, illetve a rendszeres kifizetéseket masszívan alkalmazó további felhasználóknak a célközönségük igényeivel arányos és szükség szerint hozzájuk igazított, konkrét és kiterjedt tájékoztatási kampányokat kell folytatniuk annak érdekében, hogy a SEPA-átállással kapcsolatban növeljék a polgárok tudatosságát és felkészítését. Különösen a jelenlegi BBAN helyett az IBAN-ra való átállással járó változásokat kell megismertetni a polgárokkal. Az ilyen tájékoztatási kampányok összehangolására a nemzeti SEPA-koordinációs bizottságok a legalkalmasabbak. |
| --- | --- |

(15)

Rendkívül fontos, hogy valamennyi szereplő és különösen az uniós polgárok megfelelően és időben tájékoztatásban részesüljenek azért, hogy teljes mértékben fel legyenek készülve a SEPA-val járó változásokra. Ezért a kulcsfontosságú érdekelteknek, mint például a PSZ-eknek, a közigazgatásnak és a nemzeti jegybankoknak, illetve a rendszeres kifizetéseket masszívan alkalmazó további felhasználóknak a célközönségük igényeivel arányos és szükség szerint hozzájuk igazított, konkrét és kiterjedt tájékoztatási kampányokat kell folytatniuk annak érdekében, hogy a SEPA-átállással kapcsolatban növeljék a polgárok tudatosságát és felkészítését. Különösen a jelenlegi BBAN helyett az IBAN-ra való átállással járó változásokat kell megismertetni a polgárokkal. Az ilyen tájékoztatási kampányok összehangolására a nemzeti SEPA-koordinációs bizottságok a legalkalmasabbak.

| (16) | A fogyasztók számára egyértelmű és egyszerű, összehangolt áttérési folyamat lehetővé tétele céljából célszerű egy egységes átállási határidőt meghatározni, amikortól minden átutalási és beszedési műveletnek meg kell felelnie ezeknek a technikai követelményeknek, ugyanakkor a piacnak nyitottnak kell maradnia a további fejlődés és innováció részére. |
| --- | --- |

(16)

A fogyasztók számára egyértelmű és egyszerű, összehangolt áttérési folyamat lehetővé tétele céljából célszerű egy egységes átállási határidőt meghatározni, amikortól minden átutalási és beszedési műveletnek meg kell felelnie ezeknek a technikai követelményeknek, ugyanakkor a piacnak nyitottnak kell maradnia a további fejlődés és innováció részére.

| (17) | Egy átmeneti időszakra a tagállamokat fel kell jogosítani annak engedélyezésére, hogy a PSZ-ek a belföldi fizetési műveletek esetében a fogyasztók számára lehetővé tehessék a BBAN további használatát azzal a feltétellel, hogy a kölcsönös átjárhatóság biztosítva legyen a BBAN-ek IBAN-ná történő, technikai és biztonsági szempontból megfelelő átalakítása révén. A PSZ-ek semmilyen, e szolgáltatással közvetlenül vagy közvetve összefüggő díjat vagy költséget nem számíthatnak fel. |
| --- | --- |

(17)

Egy átmeneti időszakra a tagállamokat fel kell jogosítani annak engedélyezésére, hogy a PSZ-ek a belföldi fizetési műveletek esetében a fogyasztók számára lehetővé tehessék a BBAN további használatát azzal a feltétellel, hogy a kölcsönös átjárhatóság biztosítva legyen a BBAN-ek IBAN-ná történő, technikai és biztonsági szempontból megfelelő átalakítása révén. A PSZ-ek semmilyen, e szolgáltatással közvetlenül vagy közvetve összefüggő díjat vagy költséget nem számíthatnak fel.

| (18) | Jóllehet az átutalási és beszedési szolgáltatások fejlettségi szintje az egyes tagállamokban különböző, egy megfelelő végrehajtási időszakot követő közös határidő előírása – amely lehetőséget adna minden szükséges eljárás lefolytatására – hozzájárulna a koordinált, következetes és integrált SEPA-átálláshoz, és meggátolná a kétsebességű SEPA-t, ami a fogyasztók körében nagyobb zavart okozna. |
| --- | --- |

(18)

Jóllehet az átutalási és beszedési szolgáltatások fejlettségi szintje az egyes tagállamokban különböző, egy megfelelő végrehajtási időszakot követő közös határidő előírása – amely lehetőséget adna minden szükséges eljárás lefolytatására – hozzájárulna a koordinált, következetes és integrált SEPA-átálláshoz, és meggátolná a kétsebességű SEPA-t, ami a fogyasztók körében nagyobb zavart okozna.

| (19) | Indokolt, hogy a PSZ-ek és a PIV-k elegendő idővel rendelkezzenek arra, hogy alkalmazkodni tudjanak a technikai követelményekhez. Ez az alkalmazkodási időszak azonban nem késleltetheti szükségtelenül a fogyasztók számára kínálkozó előnyöket, illetve nem büntetheti azon előrelátó szereplők erőfeszítéseit, amelyek már lépéseket tettek a SEPA megvalósítása felé. A PSZ-eknek biztosítaniuk kell kisértékű fizetéseket bonyolító ügyfeleik számára a belföldi és a határon átnyúló fizetési műveletek tekintetében az e rendeletben megállapított technikai követelményekre való zökkenőmentes és biztonságos átálláshoz szükséges technikai szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(19)

Indokolt, hogy a PSZ-ek és a PIV-k elegendő idővel rendelkezzenek arra, hogy alkalmazkodni tudjanak a technikai követelményekhez. Ez az alkalmazkodási időszak azonban nem késleltetheti szükségtelenül a fogyasztók számára kínálkozó előnyöket, illetve nem büntetheti azon előrelátó szereplők erőfeszítéseit, amelyek már lépéseket tettek a SEPA megvalósítása felé. A PSZ-eknek biztosítaniuk kell kisértékű fizetéseket bonyolító ügyfeleik számára a belföldi és a határon átnyúló fizetési műveletek tekintetében az e rendeletben megállapított technikai követelményekre való zökkenőmentes és biztonságos átálláshoz szükséges technikai szolgáltatásokat.

| (20) | A pénzforgalmi ágazat számára a beszedések üzleti modellje terén fontos garantálni a jogbiztonságot. A beszedésekre vonatkozó multilaterális bankközi díjak (MIF) szabályozása elengedhetetlen a PSZ-ek közötti versenysemleges feltételek megteremtéséhez, és így a beszedések egységes piacának fejlődéséhez. A megfelelő teljesítés lehetetlensége miatt visszautasított, letiltott, visszinkasszózott vagy visszautalt műveletekre, illetve a kivételkezelési műveletet eredményező műveletekre (úgynevezett R-műveletek, ahol az „R” jelenthet visszautasítást (reject), letiltást (refusal), visszinkasszót (return), visszautalást (reversal), visszavonást (revocation) vagy törlési kérelmet (request for cancellation)) felszámított díjak hozzájárulhatnak a költségek belső piacon belüli hatékony megosztásához. Következésképpen a hatékony európai beszedési piac megteremtéséhez célszerűnek tűnik megtiltani a műveletenként felszámított multilaterális bankközi díjak alkalmazását. Ugyanakkor az R-műveleti díjakat célszerű engedélyezni, amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek. Az átláthatóság és a fogyasztóvédelem érdekében a PSZ-eknek egyértelmű és érthető tájékoztatást kell nyújtania a fogyasztóknak az R-műveletekkel kapcsolatos díjakról. Az R-műveletekre vonatkozó szabályozás semmilyen esetben sem sértheti az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 101. és 102. cikkének alkalmazását. Emellett megjegyzendő, hogy a beszedések és a kártyás fizetések általában különböző sajátosságokkal rendelkeznek, hiszen a kedvezményezetteknek több lehetőségük van arra, hogy a fizető feleket beszedések használatára ösztönözzék egy, a kedvezményezett és a fizető fél közötti, már létező szerződésen keresztül, míg a kártyás fizetések során nincs ilyen szerződés, és a fizetési műveletre gyakran elszigetelten és rendszertelenül kerül sor. Ennélfogva a beszedésekkel kapcsolatos MIF-ra vonatkozó rendelkezések nem befolyásolják a fizetési kártyával végzett műveletekre felszámított MIF-ek uniós versenyszabályok szerinti elemzését. Az e rendeletben foglalt tilalom nem vonatkozik további opcionális szolgáltatásokra, amennyiben azok világosan és egyértelműen különböznek a beszedési alapkonstrukcióra vonatkozó szolgáltatásoktól, illetve amennyiben a PSZ-ek és a PIV-k teljesen szabadon kínálhatják, illetve vehetik igénybe e szolgáltatásokat. Ugyanakkor ezek továbbra is az uniós és nemzeti versenyszabályok hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(20)

A pénzforgalmi ágazat számára a beszedések üzleti modellje terén fontos garantálni a jogbiztonságot. A beszedésekre vonatkozó multilaterális bankközi díjak (MIF) szabályozása elengedhetetlen a PSZ-ek közötti versenysemleges feltételek megteremtéséhez, és így a beszedések egységes piacának fejlődéséhez. A megfelelő teljesítés lehetetlensége miatt visszautasított, letiltott, visszinkasszózott vagy visszautalt műveletekre, illetve a kivételkezelési műveletet eredményező műveletekre (úgynevezett R-műveletek, ahol az „R” jelenthet visszautasítást (reject), letiltást (refusal), visszinkasszót (return), visszautalást (reversal), visszavonást (revocation) vagy törlési kérelmet (request for cancellation)) felszámított díjak hozzájárulhatnak a költségek belső piacon belüli hatékony megosztásához. Következésképpen a hatékony európai beszedési piac megteremtéséhez célszerűnek tűnik megtiltani a műveletenként felszámított multilaterális bankközi díjak alkalmazását. Ugyanakkor az R-műveleti díjakat célszerű engedélyezni, amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek. Az átláthatóság és a fogyasztóvédelem érdekében a PSZ-eknek egyértelmű és érthető tájékoztatást kell nyújtania a fogyasztóknak az R-műveletekkel kapcsolatos díjakról. Az R-műveletekre vonatkozó szabályozás semmilyen esetben sem sértheti az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 101. és 102. cikkének alkalmazását. Emellett megjegyzendő, hogy a beszedések és a kártyás fizetések általában különböző sajátosságokkal rendelkeznek, hiszen a kedvezményezetteknek több lehetőségük van arra, hogy a fizető feleket beszedések használatára ösztönözzék egy, a kedvezményezett és a fizető fél közötti, már létező szerződésen keresztül, míg a kártyás fizetések során nincs ilyen szerződés, és a fizetési műveletre gyakran elszigetelten és rendszertelenül kerül sor. Ennélfogva a beszedésekkel kapcsolatos MIF-ra vonatkozó rendelkezések nem befolyásolják a fizetési kártyával végzett műveletekre felszámított MIF-ek uniós versenyszabályok szerinti elemzését. Az e rendeletben foglalt tilalom nem vonatkozik további opcionális szolgáltatásokra, amennyiben azok világosan és egyértelműen különböznek a beszedési alapkonstrukcióra vonatkozó szolgáltatásoktól, illetve amennyiben a PSZ-ek és a PIV-k teljesen szabadon kínálhatják, illetve vehetik igénybe e szolgáltatásokat. Ugyanakkor ezek továbbra is az uniós és nemzeti versenyszabályok hatálya alá tartoznak.

| (21) | Ezért a műveletenként felszámított MIF-ek belföldi és határon átnyúló beszedésekre való alkalmazásának lehetőségét időben korlátozni kell, az R-műveletek esetében pedig általános feltételeket kell megállapítani a bankközi díjak alkalmazására. |
| --- | --- |

(21)

Ezért a műveletenként felszámított MIF-ek belföldi és határon átnyúló beszedésekre való alkalmazásának lehetőségét időben korlátozni kell, az R-műveletek esetében pedig általános feltételeket kell megállapítani a bankközi díjak alkalmazására.

| (22) | A Bizottságnak nyomon kell követnie az R-műveletek díjainak szintjét az Unióban. A belső piacon az R-műveletekre felszámított díjaknak idővel közelíteniük kell egymáshoz, hogy e díjak tagállamonkénti eltérése ne legyen olyan mértékű, amely az egyenlő versenyfeltételeket veszélyezteti. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottságnak nyomon kell követnie az R-műveletek díjainak szintjét az Unióban. A belső piacon az R-műveletekre felszámított díjaknak idővel közelíteniük kell egymáshoz, hogy e díjak tagállamonkénti eltérése ne legyen olyan mértékű, amely az egyenlő versenyfeltételeket veszélyezteti.

| (23) | Néhány tagállamban léteznek olyan hagyományos pénzforgalmi szolgáltatások, amelyek átutalásnak vagy beszedésnek minősülnek, de – gyakran múltbeli vagy jogi okok miatt – igen sajátos jellegzetességekkel is rendelkeznek. Az ilyen szolgáltatások tranzakciós volumene rendszerint elhanyagolható. E szolgáltatások így réstermékeknek tekinthetők. E réstermékek esetében egy megfelelően hosszú átmeneti időszak minimálisra csökkenthetné az átállásnak a PIV-kre gyakorolt hatását, ezáltal a piac mindkét oldala először az átutalások és a beszedések többségével kapcsolatos átállásra összpontosíthatna, ami lehetővé tenné az integrált uniós pénzforgalmi piac potenciális előnyeinek gyorsabb kiaknázását. Néhány tagállamban speciális beszedési eszközök léteznek, amelyek nagyon hasonlónak tűnnek a fizetési kártyás műveletekhez, mivel a fizető fél az értékesítés helyén kártyát használ a fizetési művelet elindításához, azonban az ezek alapjául szolgáló fizetési művelet beszedés. Az ilyen fizetési műveletekben a kártyát csak leolvasáshoz használják a felhatalmazás elektronikus elindításának elősegítése érdekében, amely felhatalmazást a fizető félnek az értékesítés helyén alá kell írnia. Bár az ilyen pénzforgalmi szolgáltatások nem tekinthetők réstermékeknek, e pénzforgalmi szolgáltatások tekintetében átmeneti időszakra van szükség a tekintélyes tranzakciós volumen miatt. Az említett átmeneti időszaknak kellő hosszúságúnak kell lennie ahhoz, hogy az érdekelt felek megfelelő helyettesítő SEPA-terméket dolgozhassanak ki. |
| --- | --- |

(23)

Néhány tagállamban léteznek olyan hagyományos pénzforgalmi szolgáltatások, amelyek átutalásnak vagy beszedésnek minősülnek, de – gyakran múltbeli vagy jogi okok miatt – igen sajátos jellegzetességekkel is rendelkeznek. Az ilyen szolgáltatások tranzakciós volumene rendszerint elhanyagolható. E szolgáltatások így réstermékeknek tekinthetők. E réstermékek esetében egy megfelelően hosszú átmeneti időszak minimálisra csökkenthetné az átállásnak a PIV-kre gyakorolt hatását, ezáltal a piac mindkét oldala először az átutalások és a beszedések többségével kapcsolatos átállásra összpontosíthatna, ami lehetővé tenné az integrált uniós pénzforgalmi piac potenciális előnyeinek gyorsabb kiaknázását. Néhány tagállamban speciális beszedési eszközök léteznek, amelyek nagyon hasonlónak tűnnek a fizetési kártyás műveletekhez, mivel a fizető fél az értékesítés helyén kártyát használ a fizetési művelet elindításához, azonban az ezek alapjául szolgáló fizetési művelet beszedés. Az ilyen fizetési műveletekben a kártyát csak leolvasáshoz használják a felhatalmazás elektronikus elindításának elősegítése érdekében, amely felhatalmazást a fizető félnek az értékesítés helyén alá kell írnia. Bár az ilyen pénzforgalmi szolgáltatások nem tekinthetők réstermékeknek, e pénzforgalmi szolgáltatások tekintetében átmeneti időszakra van szükség a tekintélyes tranzakciós volumen miatt. Az említett átmeneti időszaknak kellő hosszúságúnak kell lennie ahhoz, hogy az érdekelt felek megfelelő helyettesítő SEPA-terméket dolgozhassanak ki.

| (24) | A belső pénzforgalmi piac megfelelő működéséhez a gyakorlatban elengedhetetlen, hogy a fizető felek, például a fogyasztók, a vállalkozások és a közigazgatási szervek olyan fizetési számlákra küldjenek átutalásokat, amelyeket a kedvezményezettek más tagállambeli PSZ-nél vezetnek, és amelyek a rendelettel összhangban elérhetők. |
| --- | --- |

(24)

A belső pénzforgalmi piac megfelelő működéséhez a gyakorlatban elengedhetetlen, hogy a fizető felek, például a fogyasztók, a vállalkozások és a közigazgatási szervek olyan fizetési számlákra küldjenek átutalásokat, amelyeket a kedvezményezettek más tagállambeli PSZ-nél vezetnek, és amelyek a rendelettel összhangban elérhetők.

| (25) | A zökkenőmentes SEPA-átállás biztosítása érdekében minden rendszeres beszedésre vonatkozó, hagyományos modellbeli kedvezményezetti felhatalmazásnak az e rendeletben meghatározott átállási határidőt követően is érvényesnek kell maradni. Azt a felhatalmazást – a felhatalmazás érvényességének fenntartására vonatkozó nemzeti jogszabályok vagy a beszedési felhatalmazások (folytatásukat lehetővé tevő) módosításáról szóló ügyfél-megállapodások hiányában – a fizető fél PSZ-jének adott kedvezményezetti jóváhagyásnak kell tekinteni az adott kedvezményezett által végrehajtott beszedések e rendelet szerinti teljesítéséhez. A fogyasztók jogait ugyanakkor tiszteletben kell tartani, és amennyiben a meglévő beszedési felhatalmazások feltétel nélküli visszatérítéshez való jogot biztosítanak, ezt a jogot fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(25)

A zökkenőmentes SEPA-átállás biztosítása érdekében minden rendszeres beszedésre vonatkozó, hagyományos modellbeli kedvezményezetti felhatalmazásnak az e rendeletben meghatározott átállási határidőt követően is érvényesnek kell maradni. Azt a felhatalmazást – a felhatalmazás érvényességének fenntartására vonatkozó nemzeti jogszabályok vagy a beszedési felhatalmazások (folytatásukat lehetővé tevő) módosításáról szóló ügyfél-megállapodások hiányában – a fizető fél PSZ-jének adott kedvezményezetti jóváhagyásnak kell tekinteni az adott kedvezményezett által végrehajtott beszedések e rendelet szerinti teljesítéséhez. A fogyasztók jogait ugyanakkor tiszteletben kell tartani, és amennyiben a meglévő beszedési felhatalmazások feltétel nélküli visszatérítéshez való jogot biztosítanak, ezt a jogot fenn kell tartani.

| (26) | Az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni arra, hogy hatékonyan ellássák felügyeleti feladataikat és meghozzák a szükséges intézkedéseket – köztük panaszokkal kapcsolatosan is – annak biztosítására, hogy a PSZ-ek megfeleljenek e rendeletnek. Emellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az e rendeletet nem teljesítő PIV-kkal szemben – közigazgatási vagy bírósági eszközökkel – panaszokat lehessen benyújtani, illetve hatékonyan és eredményesen érvényesíteni. Az e rendeletnek való megfelelés előmozdítása érdekében a különböző tagállamok illetékes hatóságainak együtt kell működniük egymással és adott esetben az Európai Központi Bankkal (EKB) és a tagállamok központi bankjaival, illetve a PSZ-ekre alkalmazandó uniós vagy nemzeti jogszabályok értelmében kijelölt egyéb érintett illetékes hatósággal, például az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott európai felügyeleti hatósággal (EBA). |
| --- | --- |

(26)

Az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni arra, hogy hatékonyan ellássák felügyeleti feladataikat és meghozzák a szükséges intézkedéseket – köztük panaszokkal kapcsolatosan is – annak biztosítására, hogy a PSZ-ek megfeleljenek e rendeletnek. Emellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az e rendeletet nem teljesítő PIV-kkal szemben – közigazgatási vagy bírósági eszközökkel – panaszokat lehessen benyújtani, illetve hatékonyan és eredményesen érvényesíteni. Az e rendeletnek való megfelelés előmozdítása érdekében a különböző tagállamok illetékes hatóságainak együtt kell működniük egymással és adott esetben az Európai Központi Bankkal (EKB) és a tagállamok központi bankjaival, illetve a PSZ-ekre alkalmazandó uniós vagy nemzeti jogszabályok értelmében kijelölt egyéb érintett illetékes hatósággal, például az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott európai felügyeleti hatósággal (EBA).

| (27) | A tagállamoknak meg kell határozniuk az e rendelet megsértéséért kiszabható szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell, hogy ezek hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek, illetve, hogy ezeket végrehajtsák. E szankciókat nem lehet fogyasztókkal szemben alkalmazni. |
| --- | --- |

(27)

A tagállamoknak meg kell határozniuk az e rendelet megsértéséért kiszabható szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell, hogy ezek hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek, illetve, hogy ezeket végrehajtsák. E szankciókat nem lehet fogyasztókkal szemben alkalmazni.

| (28) | Annak érdekében, hogy e rendelet szabálytalan alkalmazása vagy a PIV-k és PSZ-ek között az e rendeletből eredő jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatosan felmerülő viták esetén jogorvoslatra nyíljon lehetőség, a tagállamoknak indokolt megfelelő és hatékony peren kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárásokat létrehozniuk. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ezeket az eljárásokat csak a fogyasztókra, vagy csak a fogyasztókra és mikro-vállalkozásokra kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(28)

Annak érdekében, hogy e rendelet szabálytalan alkalmazása vagy a PIV-k és PSZ-ek között az e rendeletből eredő jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatosan felmerülő viták esetén jogorvoslatra nyíljon lehetőség, a tagállamoknak indokolt megfelelő és hatékony peren kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárásokat létrehozniuk. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ezeket az eljárásokat csak a fogyasztókra, vagy csak a fogyasztókra és mikro-vállalkozásokra kell alkalmazni.

| (29) | A Bizottságnak e rendelet alkalmazásáról jelentést kell benyújtania az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, EBA és az EKB számára. Amennyiben szükséges, a jelentésnek a rendelet módosítására vonatkozó javaslatot is kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottságnak e rendelet alkalmazásáról jelentést kell benyújtania az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, EBA és az EKB számára. Amennyiben szükséges, a jelentésnek a rendelet módosítására vonatkozó javaslatot is kell tartalmaznia.

| (30) | Annak biztosítása érdekében, hogy az euroátutalásokra és -beszedésekre vonatkozó technikai követelmények naprakészek maradjanak, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e technikai követelményekre vonatkozóan. A Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt, az EUMSZ 290. cikkéről szóló (39.) nyilatkozatban a konferencia tudomásul vette a Bizottság azon szándékát, hogy a pénzügyi szolgáltatások területére vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tervezetének elkészítése során a kialakult gyakorlatnak megfelelően továbbra is konzultál a tagállamok által kijelölt szakértőkkel. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során – többek között az EKB-val és valamennyi érintett érdekelttel – megfelelő és átlátható konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(30)

Annak biztosítása érdekében, hogy az euroátutalásokra és -beszedésekre vonatkozó technikai követelmények naprakészek maradjanak, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e technikai követelményekre vonatkozóan. A Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt, az EUMSZ 290. cikkéről szóló (39.) nyilatkozatban a konferencia tudomásul vette a Bizottság azon szándékát, hogy a pénzügyi szolgáltatások területére vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tervezetének elkészítése során a kialakult gyakorlatnak megfelelően továbbra is konzultál a tagállamok által kijelölt szakértőkkel. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során – többek között az EKB-val és valamennyi érintett érdekelttel – megfelelő és átlátható konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (31) | Mivel azon tagállamokban található PSZ-eknek, amelyek pénzneme nem euro, a nemzeti pénznemű pénzforgalmi piacukon kívüli külön előkészületi munkára van szükségük, meg kell engedni számukra, hogy bizonyos ideig elhalaszthassák a technikai követelmények alkalmazását. Azon tagállamoknak is, amelyeknek pénzneme nem az euro, teljesíteniük kell a technikai követelményeket, hogy létrejöjjön az igazi európai fizetési térség, amely erősíteni fogja a belső piacot. |
| --- | --- |

(31)

Mivel azon tagállamokban található PSZ-eknek, amelyek pénzneme nem euro, a nemzeti pénznemű pénzforgalmi piacukon kívüli külön előkészületi munkára van szükségük, meg kell engedni számukra, hogy bizonyos ideig elhalaszthassák a technikai követelmények alkalmazását. Azon tagállamoknak is, amelyeknek pénzneme nem az euro, teljesíteniük kell a technikai követelményeket, hogy létrejöjjön az igazi európai fizetési térség, amely erősíteni fogja a belső piacot.

| (32) | A SEPA széles körű támogatottságának biztosítása érdekében alapvető fontosságú a fizető felek magas szintű védelme, különösen a beszedési műveletek esetében. Az EPC által kidolgozott jelenlegi és egyetlen páneurópai fogyasztói beszedési modell kérdések és feltételek nélküli visszatérítéshez való jogot biztosít az engedélyezett fizetési műveletekre vonatkozóan az összeg beszedésétől számított nyolchetes időszak alatt, míg e visszatérítéshez való jogot a 2007/64/EK irányelv 62. és 63. cikke több feltételhez is köti. A fennálló piaci helyzetre tekintettel, illetve a fogyasztók magas szintű védelmének biztosítása érdekében fel kell mérni ezen előírások következményeit abban a jelentésben, amelyet – indokolt esetben felülvizsgálati javaslat kíséretében – a Bizottságnak a 2007/64/EK irányelv 87. cikkével összhangban 2012. november 1-jéig be kell nyújtania az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és az EKB számára. |
| --- | --- |

(32)

A SEPA széles körű támogatottságának biztosítása érdekében alapvető fontosságú a fizető felek magas szintű védelme, különösen a beszedési műveletek esetében. Az EPC által kidolgozott jelenlegi és egyetlen páneurópai fogyasztói beszedési modell kérdések és feltételek nélküli visszatérítéshez való jogot biztosít az engedélyezett fizetési műveletekre vonatkozóan az összeg beszedésétől számított nyolchetes időszak alatt, míg e visszatérítéshez való jogot a 2007/64/EK irányelv 62. és 63. cikke több feltételhez is köti. A fennálló piaci helyzetre tekintettel, illetve a fogyasztók magas szintű védelmének biztosítása érdekében fel kell mérni ezen előírások következményeit abban a jelentésben, amelyet – indokolt esetben felülvizsgálati javaslat kíséretében – a Bizottságnak a 2007/64/EK irányelv 87. cikkével összhangban 2012. november 1-jéig be kell nyújtania az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és az EKB számára.

| (33) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szabályozza a személyes adatok ezen rendelet szerinti feldolgozását. A SEPA-átállásnak, valamint a közös pénzforgalmi szabványok és szabályok bevezetésének az érzékeny személyes adatok tekintetében a tagállamokban megállapított nemzeti jogszabályok betartásán kell alapulnia, és védenie kell az uniós polgárok érdekeit. |
| --- | --- |

(33)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szabályozza a személyes adatok ezen rendelet szerinti feldolgozását. A SEPA-átállásnak, valamint a közös pénzforgalmi szabványok és szabályok bevezetésének az érzékeny személyes adatok tekintetében a tagállamokban megállapított nemzeti jogszabályok betartásán kell alapulnia, és védenie kell az uniós polgárok érdekeit.

| (34) | A SEPA keretében teljesített, az Európai Unióból az Egyesült Államokba irányuló fizetésekkel és átutalásokkal kapcsolatos pénzügyi üzenetek kívül esnek az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között 2010. június 28-án megkötött, a pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program (10) céljából történő feldolgozásáról és átadásáról szóló megállapodás hatókörén. |
| --- | --- |

(34)

A SEPA keretében teljesített, az Európai Unióból az Egyesült Államokba irányuló fizetésekkel és átutalásokkal kapcsolatos pénzügyi üzenetek kívül esnek az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között 2010. június 28-án megkötött, a pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program (10) céljából történő feldolgozásáról és átadásáról szóló megállapodás hatókörén.

| (35) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapítását – a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, és ezért azok a fellépés nagyságrendje és hatásai miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(35)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapítását – a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, és ezért azok a fellépés nagyságrendje és hatásai miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (36) | A 924/2009/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak el kell törölniük a PSZ-eket terhelő, az ügyfeleik legfeljebb 50 000 EUR értékű fizetési műveleteivel kapcsolatos fizetésimérleg-statisztikákra vonatkozó, pénzforgalmi-alapú nemzeti adatszolgáltatási kötelezettségeket. A devizaszabályozási rendszer lezárultát követően kialakult pénzforgalmi-alapú fizetésimérleg-statisztikák gyűjtése egyebek – például közvetlen felmérések – mellett igen fontos adatforrásnak számít, amely hozzájárul a jó minőségű statisztikák készítéséhez. Az 1990-es évek eleje óta egyes tagállamok amellett döntöttek, hogy a bankok által az ügyfeleik nevében közölt adatok helyett közvetlenül a vállalatoktól és a háztartásoktól gyűjtött információkra támaszkodnak. Bár a pénzforgalmi-alapú adatgyűjtés olyan megoldást jelent, amely a társadalom egésze szempontjából – minőségi statisztikák biztosítása mellett – csökkenti a fizetési mérleg összeállításának költségeit, a határon átnyúló fizetési művelet esetében az ilyen típusú adatgyűjtés fenntartása csökkentheti a hatékonyságot és növelheti a költségeket. Minthogy a SEPA célja a határon átnyúló fizetések költségeinek csökkentése, a fizetési mérlegre vonatkozó, adatgyűjtés-alapú adatszolgáltatást teljesen meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(36)

A 924/2009/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak el kell törölniük a PSZ-eket terhelő, az ügyfeleik legfeljebb 50 000 EUR értékű fizetési műveleteivel kapcsolatos fizetésimérleg-statisztikákra vonatkozó, pénzforgalmi-alapú nemzeti adatszolgáltatási kötelezettségeket. A devizaszabályozási rendszer lezárultát követően kialakult pénzforgalmi-alapú fizetésimérleg-statisztikák gyűjtése egyebek – például közvetlen felmérések – mellett igen fontos adatforrásnak számít, amely hozzájárul a jó minőségű statisztikák készítéséhez. Az 1990-es évek eleje óta egyes tagállamok amellett döntöttek, hogy a bankok által az ügyfeleik nevében közölt adatok helyett közvetlenül a vállalatoktól és a háztartásoktól gyűjtött információkra támaszkodnak. Bár a pénzforgalmi-alapú adatgyűjtés olyan megoldást jelent, amely a társadalom egésze szempontjából – minőségi statisztikák biztosítása mellett – csökkenti a fizetési mérleg összeállításának költségeit, a határon átnyúló fizetési művelet esetében az ilyen típusú adatgyűjtés fenntartása csökkentheti a hatékonyságot és növelheti a költségeket. Minthogy a SEPA célja a határon átnyúló fizetések költségeinek csökkentése, a fizetési mérlegre vonatkozó, adatgyűjtés-alapú adatszolgáltatást teljesen meg kell szüntetni.

| (37) | A jogbiztonság növelése érdekében célszerű összehangolni e rendelet rendelkezéseit és a 924/2009/EK rendelet 7. cikkében a bankközi díjak kapcsán meghatározott határidőket. |
| --- | --- |

(37)

A jogbiztonság növelése érdekében célszerű összehangolni e rendelet rendelkezéseit és a 924/2009/EK rendelet 7. cikkében a bankközi díjak kapcsán meghatározott határidőket.

| (38) | Ezért a 924/2009/EK rendeletet ennek megfelelően célszerű módosítani, |
| --- | --- |

(38)

Ezért a 924/2009/EK rendeletet ennek megfelelően célszerű módosítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet megállapítja az Unión belüli, euróban denominált azon átutalási és beszedési műveletekre vonatkozó szabályokat, amelyeknél a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója is az Unió területén található, vagy amelyeknél a fizetési műveletben érintett egyetlen fizetési szolgáltató (a továbbiakban: PSZ) az Unió területén található.

(2)   Ez a rendeletet nem vonatkozik a következőkre:

| a) | PSZ-eken belül vagy PSZ-ek – beleértve az ügynökeik vagy fióktelepeik – között lebonyolított saját számlás fizetési műveletek; |
| --- | --- |

a)

PSZ-eken belül vagy PSZ-ek – beleértve az ügynökeik vagy fióktelepeik – között lebonyolított saját számlás fizetési műveletek;

| b) | a nagyértékű fizetési rendszerek útján feldolgozott és kiegyenlített fizetési műveletek, kivéve az olyan beszedési műveleteket, amelyek során a fizető fél nem kérte kifejezetten azok nagyértékű fizetési rendszeren keresztüli továbbítását; |
| --- | --- |

b)

a nagyértékű fizetési rendszerek útján feldolgozott és kiegyenlített fizetési műveletek, kivéve az olyan beszedési műveleteket, amelyek során a fizető fél nem kérte kifejezetten azok nagyértékű fizetési rendszeren keresztüli továbbítását;

| c) | fizetési kártyával vagy hasonló eszközzel végzett fizetési műveletek, ideértve a készpénzfelvételt is, kivéve, ha a fizetési kártyát vagy hasonló eszközt csak a BBAN-nal vagy IBAN-nal azonosított fizetési számlára, illetve fizetési számláról történő átutaláshoz vagy beszedéshez szükséges információk előállítására használják; |
| --- | --- |

c)

fizetési kártyával vagy hasonló eszközzel végzett fizetési műveletek, ideértve a készpénzfelvételt is, kivéve, ha a fizetési kártyát vagy hasonló eszközt csak a BBAN-nal vagy IBAN-nal azonosított fizetési számlára, illetve fizetési számláról történő átutaláshoz vagy beszedéshez szükséges információk előállítására használják;

| d) | távközlési eszköz, digitális vagy IT-eszköz segítségével teljesített fizetési műveletek, amennyiben e fizetési műveletek nem eredményeznek átutalást vagy beszedést BBAN-nal vagy IBAN-nal azonosított fizetési számlára, illetve fizetési számláról; |
| --- | --- |

d)

távközlési eszköz, digitális vagy IT-eszköz segítségével teljesített fizetési műveletek, amennyiben e fizetési műveletek nem eredményeznek átutalást vagy beszedést BBAN-nal vagy IBAN-nal azonosított fizetési számlára, illetve fizetési számláról;

| e) | a 2007/64/EK irányelv 4. cikke (13) bekezdése szerinti készpénz-átutalási műveletek; |
| --- | --- |

e)

a 2007/64/EK irányelv 4. cikke (13) bekezdése szerinti készpénz-átutalási műveletek;

| f) | az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 2. cikke 2. pontjában meghatározottak szerinti elektronikus pénz átutalására irányuló fizetési műveletek kivéve, ha e műveletek BBAN-nal vagy IBAN-nal azonosított fizetési számlára, illetve fizetési számláról történő átutalást vagy beszedést eredményeznek. |
| --- | --- |

f)

az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 2. cikke 2. pontjában meghatározottak szerinti elektronikus pénz átutalására irányuló fizetési műveletek kivéve, ha e műveletek BBAN-nal vagy IBAN-nal azonosított fizetési számlára, illetve fizetési számláról történő átutalást vagy beszedést eredményeznek.

(3)   Amennyiben a fizetési modellek átutalással vagy beszedéssel teljesített fizetési műveleteken alapulnak, de emellett további opcionális jellemzőkkel vagy szolgáltatásokkal is rendelkeznek, e rendelet csak az alapul szolgáló átutalásokra vagy beszedésekre vonatkozik.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározások érvényesek:

1.   „átutalás”: a kedvezményezett fizetési számlájának egy fizetési művelet vagy sorozatos fizetési művelet útján történő jóváírására irányuló belföldi vagy határon átnyúló pénzforgalmi szolgáltatás, amelyet a fizető fél PSZ-nél vezetett fizetési számlájáról indítanak, a fizető fél által adott megbízás alapján;

2.   „beszedés”: a fizető fél fizetési számlájának a megterhelésére irányuló belföldi vagy határon átnyúló pénzforgalmi szolgáltatás, amelynél a fizetési műveletet a kedvezményezett kezdeményezi a fizető fél jóváhagyása alapján;

3.   „fizető fél”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely egy fizetési számla tulajdonosa, és aki vagy amely az adott fizetési számláról fizetési megbízást engedélyez, utasítva PSZ-ét a fizetési művelet teljesítésére, vagy – a fizető fél fizetési számlája hiányában – az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely egy kedvezményezett fizetési számlájának javára ilyen fizetési megbízást ad;

4.   „kedvezményezett”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely egy fizetési számla tulajdonosa és valamilyen fizetési művelet tárgyát képező pénzeszközök szándékolt jogosultja;

5.   „fizetési számla”: a pénzforgalmi szolgáltatás egy vagy több igénybe vevőjének a nevére nyitott olyan számla, amely fizetési műveletek teljesítésére szolgál;

6.   „fizetési rendszer”: pénzátutalási rendszer, amely a fizetési műveletek feldolgozására, elszámolására vagy kiegyenlítésére formális és szabványosított eljárásokat és közös szabályokat alkalmaz;

7.   „fizetési modell”: a fizetési műveletek uniós szintű és a tagállamokon belüli teljesítésére szolgáló, a PSZ-ek közötti megállapodáson alapuló egységes szabályok, gyakorlatok, szabványok és/vagy végrehajtási irányelvek összessége, amely elkülönül minden olyan infrastruktúrától vagy fizetési rendszertől, amely elősegíti működését;

8.   „PSZ”: olyan pénzforgalmi szolgáltató, amely a 2007/64/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében említett típusok bármelyikébe tartozik, valamint a 2007/64/EK irányelv 26. cikkében említett természetes vagy jogi személy, azonban nem tartoznak ide a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikkében felsorolt azon szervek, amelyek a 2007/64/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdése alapján mentességgel rendelkeznek;

9.   „PIV”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely fizető félként vagy kedvezményezettként pénzforgalmi szolgáltatást vesz igénybe;

10.   „fizetési művelet”: a fizető fél vagy a kedvezményezett által kezdeményezett, az Unión belüli fizetési számlák közötti pénzátutalás, függetlenül a fizető fél és a kedvezményezett közötti alapkötelezettségektől;

11.   „fizetési megbízás”: a fizető félnek vagy a kedvezményezettnek a saját PSZ-e számára adott, fizetési művelet teljesítésére vonatkozó utasítása;

12.   „bankközi díj”: a fizető fél és a kedvezményezett PSZ-ei között a beszedési műveletekért fizetett díj;

13.   „MIF”: kettőnél több PSZ közötti megállapodás hatálya alá tartozó multilaterális bankközi díj;

14.   „BBAN”: fizetési számla azonosító száma, amely egyértelműen azonosít egy adott fizetési számlát egy tagállam valamely PSZ-énél, és amely csak belföldi fizetési műveletekhez használható, míg a határon átnyúló fizetési műveletekhez ugyanezen fizetési számlát az IBAN-nal azonosítják;

15.   „IBAN”: fizetési számla nemzetközi azonosító száma, amely egyértelműen azonosít egy adott fizetési számlát egy tagállamban, és amelynek elemeit a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) határozza meg;

16.   „BIC”: üzleti azonosító kód, amely egyedileg azonosít valamely PSZ-t, és amelynek elemeit az ISO határozza meg;

17.   „ISO 20022 XML szabvány”: az ISO által meghatározott szabvány az elektronikus pénzügyi üzenetek felépítésére, beleértve a fizetési műveletek XML szintaxisban történő fizikai megjelenítését is, összhangban az e rendelet hatálya alá tartozó fizetési műveletek uniós szintű fizetési modelljeinek üzleti szabályaival és végrehajtási irányelveivel;

18.   „nagyértékű fizetési rendszer”: olyan fizetési rendszer, amely fő célja magas prioritású, sürgős és elsősorban nagy összegű egyedi fizetési műveletek feldolgozása, elszámolása vagy kiegyenlítése;

19.   „kiegyenlítési időpont”: az az időpont, amikor a fizető fél PSZ-e és a kedvezményezett PSZ-e között teljesülnek a pénzeszközök átutalására vonatkozó kötelezettségek;

20.   „pénzbeszedés”: a beszedés azon része, amely a kedvezményezett általi kezdeményezéssel kezdődik és a fizető fél fizetési számlájának szokásos módon történő megterhelésével fejeződik be;

21.   „felhatalmazás”: a fizető fél által a kedvezményezett és (közvetlenül vagy a kedvezményezett útján közvetetten) a fizető fél PSZ-e részére adott jóváhagyás és engedély arra vonatkozóan, hogy a kedvezményezett pénzbeszedést kezdeményezhet a fizető fél megadott fizetési számlája terhére, és hogy a fizető fél PSZ-e eleget tehet ezen megbízásoknak;

22.   „kisértékű fizetési rendszer”: olyan fizetési rendszer, amelynek fő célja (általában kötegelve továbbított, főleg kis összegű és alacsony prioritású) átutalások és beszedések feldolgozása, elszámolása vagy kiegyenlítése, és amely nem nagyértékű fizetési rendszer;

23.   „mikrovállalkozás”: olyan vállalkozás, amely a pénzforgalmi szolgáltatási szerződés megkötésének időpontjában a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (13) mellékletének 1. cikke és 2. cikke (1) és (3) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak minősül;

24.   „fogyasztó”: az a természetes személy, aki a pénzforgalmi szolgáltatási szerződésekben saját szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása körén kívül eső célból jár el;

25.   „R-művelet”: olyan fizetési művelet, amelyet valamely PSZ nem tud megfelelően teljesíteni vagy amely kivételkezelési műveletet eredményez, többek között fedezethiány, visszavonás, helytelen összeg vagy helytelen dátum, a felhatalmazás hiánya, illetve helytelen vagy megszűnt fizetési számla miatt;

26.   „határon átnyúló fizetési művelet”: a fizető fél vagy kedvezményezett által kezdeményezett fizetési művelet, ahol a fizető fél és a kedvezményezett PSZ-e különböző tagállamban található;

27.   „belföldi fizetési művelet”: a fizető fél vagy kedvezményezett által kezdeményezett fizetési művelet, ahol a fizető fél és a kedvezményezett PSZ-e ugyanabban a tagállamban található;

28.   „referenciapartner”: az a természetes vagy jogi személy, aki nevében egy fizető fél fizetést teljesít vagy a kedvezményezett javára fizetés érkezik.

3. cikk

Elérhetőség

(1)   Egy kedvezményezett azon PSZ-ének, amely egy fizetési modell keretében belföldi átutalás teljesítésére elérhető, egy uniós szintű fizetési modell szabályaival összhangban elérhetőnek kell lennie egy fizető fél által egy másik tagállamban található PSZ-eken keresztül kezdeményezett átutalás teljesítésére.

(2)   Egy fizető fél azon PSZ-ének, amely egy fizetési modell keretében belföldi beszedés teljesítésére elérhető, egy uniós szintű fizetési modell szabályaival összhangban elérhetőnek kell lennie egy kedvezményezett által egy másik tagállamban található PSZ-en keresztül kezdeményezett beszedés teljesítésére is.

(3)   Az (2) bekezdést kizárólag azokra a beszedésekre kell alkalmazni, amelyek a fizetési modell keretében a fogyasztóknak minősülő fizető felek rendelkezésére állnak.

4. cikk

Kölcsönös átjárhatóság

(1)   A PSZ-ek által átutalások és beszedések lebonyolítására alkalmazandó fizetési modelleknek a következő feltételeknek kell megfelelniük:

| a) | szabályaik azonosak az Unión belüli belföldi és határon átnyúló átutalási műveletek, csakúgy, mint az Unión belüli belföldi és határon átnyúló beszedések tekintetében; továbbá |
| --- | --- |

a)

szabályaik azonosak az Unión belüli belföldi és határon átnyúló átutalási műveletek, csakúgy, mint az Unión belüli belföldi és határon átnyúló beszedések tekintetében; továbbá

| b) | a fizetési modell résztvevői a tagállamok többségében működő PSZ-ek többségét képviselik, és kizárólag azon Unión belül működő PSZ-ek többségét is alkotják, amelyek átutalásokat, illetve beszedéseket teljesítenek. |
| --- | --- |

b)

a fizetési modell résztvevői a tagállamok többségében működő PSZ-ek többségét képviselik, és kizárólag azon Unión belül működő PSZ-ek többségét is alkotják, amelyek átutalásokat, illetve beszedéseket teljesítenek.

Az első albekezdés b) pontja alkalmazásában, amikor sem a fizető fél, sem a kedvezményezett nem fogyasztó, csak azon tagállamok vehetők figyelembe, ahol a PSZ-ek ilyen szolgáltatásokat nyújtanak, és csak az ilyen szolgáltatásokat nyújtó PSZ-ek vehetők figyelembe.

(2)   Az üzemeltető, vagy hivatalos üzemeltető hiányában az Unión belüli kisértékű fizetési rendszer résztvevői nemzetközi vagy európai szabványügyi testületek által kidolgozott szabványok alkalmazása révén biztosítják, hogy fizetési rendszerük technikailag kölcsönösen átjárható legyen más, Unión belüli kisértékű fizetési rendszerekkel. Ezen túlmenően nem vezetnek be olyan üzleti szabályokat, melyek a más, Unión belüli kisértékű fizetési rendszerekkel való kölcsönös átjárhatóságot korlátoznák. A fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (14) meghatározott fizetési rendszereknek csak az ugyanezen irányelvben meghatározott más, Unión belüli kisértékű fizetési rendszerekkel való kölcsönös átjárhatóságot kell biztosítaniuk.

(3)   Az átutalások és a beszedések feldolgozását nem gátolhatják technikai akadályok.

(4)   A fizetési modell tulajdonosa, vagy a fizetési modell hivatalos tulajdonosa hiányában a legalább nyolc tagállamból résztvevőkkel rendelkező újonnan létrehozott kisértékű fizetési rendszer vezető résztvevője az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában foglalt követelmények alóli átmeneti mentesítési kérelmet nyújthat be a fizetési modell tulajdonosa vagy a vezető résztvevő székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz. Ezen illetékes hatóságok az újonnan létrehozott modell többi résztvevőjének székhelye szerinti tagállamok illetékes hatóságaival, a Bizottsággal és az EKB-val folytatott konzultációt követően ilyen mentesítést legfeljebb három évre adhatnak. Ezen illetékes hatóságok a döntésüket annak függvényében hozzák meg, hogy az újonnan létrehozott fizetési modell megítélésük szerint képes lesz-e teljeskörűen páneurópai fizetési modellé fejlődni, továbbá mennyiben járul hozzá a verseny fellendítéséhez vagy az innováció előmozdításához.

(5)   A 16. cikk (4) bekezdése szerinti mentességet élvező pénzforgalmi szolgáltatások kivételével e cikk 2014. február 1-jétől hatályos.

5. cikk

Az átutalásokra és beszedésekre vonatkozó követelmények

(1)   A PSZ-ek az átutalásokat és a beszedéseket a következő követelményekkel összhangban bonyolítják le:

| a) | a fizetési számlák azonosítására – az érintett PSZ-ek helyétől függetlenül – a melléklet (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott fizetésiszámla-azonosítót használják; |
| --- | --- |

a)

a fizetési számlák azonosítására – az érintett PSZ-ek helyétől függetlenül – a melléklet (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott fizetésiszámla-azonosítót használják;

| b) | a fizetési műveletek másik PSZ-nek való továbbításakor, vagy a fizetési műveletek kisértékű fizetési rendszer útján való továbbításakor a melléklet (1) bekezdésének b) pontjában megadott üzenetformátumokat használják; |
| --- | --- |

b)

a fizetési műveletek másik PSZ-nek való továbbításakor, vagy a fizetési műveletek kisértékű fizetési rendszer útján való továbbításakor a melléklet (1) bekezdésének b) pontjában megadott üzenetformátumokat használják;

| c) | biztosítják, hogy a PIV a fizetési számlák azonosítására a melléklet (1) bekezdésének a) pontjában megadott fizetésiszámla-azonosítót használja, függetlenül attól, hogy a fizető fél PSZ-e és a kedvezményezett PSZ-e, vagy a fizetési műveletben érintett egyedüli PSZ ugyanazon tagállamban találhatók-e, mint a PIV; |
| --- | --- |

c)

biztosítják, hogy a PIV a fizetési számlák azonosítására a melléklet (1) bekezdésének a) pontjában megadott fizetésiszámla-azonosítót használja, függetlenül attól, hogy a fizető fél PSZ-e és a kedvezményezett PSZ-e, vagy a fizetési műveletben érintett egyedüli PSZ ugyanazon tagállamban találhatók-e, mint a PIV;

| d) | biztosítják, hogy ha a PIV – amely nem fogyasztó vagy mikrovállalkozás – olyan egyszeri átutalást vagy beszedést kezdeményez vagy fogad, amelyek nem egyesével, hanem kötegelve kerültek továbbításra, a melléklet (1) bekezdésének b) pontjában foglalt üzenetformátumokat használja. |
| --- | --- |

d)

biztosítják, hogy ha a PIV – amely nem fogyasztó vagy mikrovállalkozás – olyan egyszeri átutalást vagy beszedést kezdeményez vagy fogad, amelyek nem egyesével, hanem kötegelve kerültek továbbításra, a melléklet (1) bekezdésének b) pontjában foglalt üzenetformátumokat használja.

Az első albekezdés b) pontjának sérelme nélkül, a PSZ-ek az ezt kifejezetten kérő PIV-k tekintetében a melléklet (1) bekezdésének b) pontjában foglalt üzenetformátumokat használják.

(2)   A PSZ-ek átutalást – figyelemmel a 95/46/EK irányelv végrehajtására elfogadott nemzeti átültető jogszabályban foglalt egyéb kötelezettségekre is – a következő követelményekkel összhangban bonyolítják le:

| a) | a fizető fél PSZ-e biztosítja, hogy a fizető fél megadja a melléklet (2) bekezdésének a) pontjában foglalt adatelemeket; |
| --- | --- |

a)

a fizető fél PSZ-e biztosítja, hogy a fizető fél megadja a melléklet (2) bekezdésének a) pontjában foglalt adatelemeket;

| b) | a fizető fél PSZ-e megadja a kedvezményezett PSZ-ének a melléklet (2) bekezdésének b) pontjában foglalt adatelemeket; |
| --- | --- |

b)

a fizető fél PSZ-e megadja a kedvezményezett PSZ-ének a melléklet (2) bekezdésének b) pontjában foglalt adatelemeket;

| c) | a kedvezményezett PSZ-e megadja vagy elérhetővé teszi a kedvezményezettnek a melléklet (2) bekezdésének d) pontjában foglalt adatelemeket. |
| --- | --- |

c)

a kedvezményezett PSZ-e megadja vagy elérhetővé teszi a kedvezményezettnek a melléklet (2) bekezdésének d) pontjában foglalt adatelemeket.

(3)   A PSZ-ek a beszedéseket – figyelemmel a 95/46/EK irányelv végrehajtására elfogadott nemzeti átültető jogszabályban foglalt egyéb kötelezettségekre is – a következő követelményekkel összhangban bonyolítják le:

| a) | a kedvezményezett PSZ-e biztosítja, hogy






  i. | a kedvezményezett az első és az egyszeri beszedés során, valamint minden későbbi fizetési művelet során megadja a melléklet (3) bekezdésének a) pontjában foglalt adatelemeket; |
| --- | --- | --- |

a)

a kedvezményezett PSZ-e biztosítja, hogy

i.

a kedvezményezett az első és az egyszeri beszedés során, valamint minden későbbi fizetési művelet során megadja a melléklet (3) bekezdésének a) pontjában foglalt adatelemeket;

| ii. | a fizető fél jóváhagyását adja mind a kedvezményezett, mind a saját PSZ-e részére (közvetlenül vagy a kedvezményezett útján közvetve), a felhatalmazásokat – a későbbi módosításokkal vagy visszavonásokkal együtt – a kedvezményezett vagy a kedvezményezettet képviselő harmadik fél megőrzi, és a kedvezményezettet a saját PSZ-e tájékoztatja e követelményről a 2007/64/EK irányelv 41. és 42. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

ii.

a fizető fél jóváhagyását adja mind a kedvezményezett, mind a saját PSZ-e részére (közvetlenül vagy a kedvezményezett útján közvetve), a felhatalmazásokat – a későbbi módosításokkal vagy visszavonásokkal együtt – a kedvezményezett vagy a kedvezményezettet képviselő harmadik fél megőrzi, és a kedvezményezettet a saját PSZ-e tájékoztatja e követelményről a 2007/64/EK irányelv 41. és 42. cikkével összhangban;

| b) | a kedvezményezett PSZ-e megadja a fizető fél PSZ-ének a melléklet (3) bekezdésének b) pontjában foglalt adatelemeket; |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett PSZ-e megadja a fizető fél PSZ-ének a melléklet (3) bekezdésének b) pontjában foglalt adatelemeket;

| c) | a fizető fél PSZ-e megadja vagy elérhetővé teszi a fizető félnek a melléklet (3) bekezdésének c) pontjában foglalt adatelemeket; |
| --- | --- |

c)

a fizető fél PSZ-e megadja vagy elérhetővé teszi a fizető félnek a melléklet (3) bekezdésének c) pontjában foglalt adatelemeket;

| d) | a fizető félnek jogában áll megbízni PSZ-ét, hogy






  i. | bizonyos összegre vagy gyakoriságra vagy mindkettőre vonatkozóan korlátozza a beszedést; |
| --- | --- | --- |

d)

a fizető félnek jogában áll megbízni PSZ-ét, hogy

i.

bizonyos összegre vagy gyakoriságra vagy mindkettőre vonatkozóan korlátozza a beszedést;

| ii. | amennyiben egy fizetési modell szerinti felhatalmazás nem nyújt jogosultságot visszatérítéshez, a PSZ a fizető fél fizetési számlájának megterhelését megelőzően ellenőrizzen minden egyes beszedést, valamint a felhatalmazással kapcsolatos információk alapján ellenőrizze azt, hogy a beérkező beszedés összege és gyakorisága megegyezik-e a felhatalmazásban szereplő, megállapodás szerinti összeggel és gyakorisággal; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben egy fizetési modell szerinti felhatalmazás nem nyújt jogosultságot visszatérítéshez, a PSZ a fizető fél fizetési számlájának megterhelését megelőzően ellenőrizzen minden egyes beszedést, valamint a felhatalmazással kapcsolatos információk alapján ellenőrizze azt, hogy a beérkező beszedés összege és gyakorisága megegyezik-e a felhatalmazásban szereplő, megállapodás szerinti összeggel és gyakorisággal;

| iii. | tiltsa le a fizetési számláját érintő beszedéseket, vagy egy vagy több meghatározott kedvezményezet által indított beszedéseket, illetve kizárólag egy vagy több meghatározott kedvezményezett által kezdeményezett beszedéseket engedélyezzen. |
| --- | --- |

iii.

tiltsa le a fizetési számláját érintő beszedéseket, vagy egy vagy több meghatározott kedvezményezet által indított beszedéseket, illetve kizárólag egy vagy több meghatározott kedvezményezett által kezdeményezett beszedéseket engedélyezzen.

Amennyiben sem a fizető fél, sem a kedvezményezett nem fogyasztók, a PSZ nem köteles eleget tenni a d) pont i., ii. vagy iii. alpontjának.

A fizető PSZ-e tájékoztatja a fizetőt a d) pontban említett jogairól a 2007/64/EK irányelv 41. és 42. cikkével összhangban.

A kedvezményezett az első vagy az egyszeri beszedés során, valamint minden későbbi beszedés során megküldi PSZ-ének a felhatalmazással kapcsolatos információkat, a kedvezményezett PSZ-e pedig ezen információkat minden beszedés során továbbítja a fizető fél PSZ-ének.

(4)   Az (1) bekezdésben említett követelményeken túl, az átutalásokat elfogadó kedvezményezett a neki fizető felekkel közli a melléklet (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott fizetésiszámla-azonosítóját belföldi fizetési műveletek esetén 2014. február 1-jéig, határon átnyúló fizetési műveletek esetén 2016. február 1-jéig – de kizárólag szükség esetén – PSZ-e BIC-jét, ha átutalást kér.

(5)   A fizető fél az első beszedést megelőzően közli a melléklet (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott fizetésiszámla-azonosítóját. A fizető fél belföldi fizetési műveletek esetén 2014. február 1-jéig, határon átnyúló fizetési műveletek esetén 2016. február 1-jéig – de kizárólag szükség esetén – közli PSZ-e BIC-jét.

(6)   Amennyiben a fizető fél és a PSZ-e közötti keretszerződés nem nyújt jogosultságot visszatérítésre, a fizető fél PSZ-e a (3) bekezdés a) pontja ii. alpontjának sérelme nélkül a fizető fél fizetési számlájának megterhelését megelőzően minden egyes beszedés esetében – a felhatalmazással kapcsolatos információk alapján – ellenőrzi, hogy a beérkező beszedés összege megegyezik-e a felhatalmazásban szereplő, megállapodás szerinti összeggel és gyakorisággal.

(7)   Belföldi fizetési műveletek esetében 2014. február 1-je, határon átnyúló fizetési műveletek esetében 2016. február 1-je után a PSZ-ek nem kötelezik a PIV-ket a fizető fél vagy a kedvezményezett PSZ-e BIC-jének közlésére.

(8)   A fizető fél és a kedvezményezett PSZ-e nem számíthat fel további díjakat vagy bármilyen más költségeket a fizetési kártyával vagy segítségével az értékesítés helyén kezdeményezett, beszedést eredményező fizetési műveletekre irányuló felhatalmazások automatikus létrehozásával járó leolvasási eljárásokért.

6. cikk

Végső határidők

(1)   Az átutalásokat 2014. február 1-jétől az 5. cikk (1), (2) és (4) bekezdésében és a melléklet 1. és 2. pontjában meghatározott technikai követelményekkel összhangban kell lebonyolítani.

(2)   A beszedéseket 2014. február 1-jétől a 8. cikk (2) és (3) bekezdésének, valamint az 5. cikk (1), (3), (5), (6) és (8) bekezdésében és a melléklet 1. és 3. pontjában meghatározott követelményekkel összhangban kell lebonyolítani.

(3)   A 3. cikk sérelme nélkül, a beszedéseket belföldi fizetési műveletek esetében 2017. február 1-jétől, határon átnyúló fizetési műveletek esetében 2012. november 1-jétől a 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban kell lebonyolítani.

(4)   A belföldi fizetési műveletek tekintetében bármely tagállam vagy – az érintett tagállam beleegyezésével – az adott tagállam PSZ-ei – a polgárok felkészültségének és készségének figyelembevételét és értékelését követően – az (1) és (2) bekezdésben említetteknél korábbi időpontokat is megállapíthatnak.

7. cikk

A felhatalmazások érvényessége és a visszatérítéshez való jog

(1)   A 2014. február 1-je előtti, hagyományos modell szerinti rendszeres beszedésre vonatkozó érvényes kedvezményezett általi felhatalmazás ezen időpontot követően is érvényben marad, és azt – a beszedési felhatalmazások megbízások érvényességének fenntartását lehetővé tevő nemzeti jogszabályok vagy fogyasztói megállapodások hiányában – a fizető fél PSZ-ének adott jóváhagyásnak kell tekinteni az adott kedvezményezett által kezdeményezett rendszeres beszedések e rendelettel összhangban lévő teljesítésére.

(2)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazások lehetővé teszik a feltétel nélküli visszatérítést és a visszatérített fizetési művelet értéknapjára visszadátumozott visszatérítést, amennyiben a meglévő felhatalmazás keretei között előírják az ilyen visszatérítéseket.

8. cikk

A beszedések bankközi díjai

(1)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, beszedésenként felszámított MIF, vagy hasonló tárgyú, illetve hatású egyéb, megállapodás szerinti díjak nem alkalmazhatók a beszedésekre.

(2)   Az R-műveletekre alkalmazható MIF, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a megállapodás célja a költségek hatékony ráterhelése az R-műveletet okozó PSZ-re vagy – adott esetben – annak PIV-jére, számításba véve a fennálló tranzakciós költségeket is, és biztosítva, hogy a fizető fél terhére ne számítsanak fel költséget, és a PSZ egy adott R-művelet után nem számíthat fel a PIV terhére olyan költségeket, amelyek meghaladják a PSZ által az ilyen műveletek kapcsán viselt költségeket; |
| --- | --- |

a)

a megállapodás célja a költségek hatékony ráterhelése az R-műveletet okozó PSZ-re vagy – adott esetben – annak PIV-jére, számításba véve a fennálló tranzakciós költségeket is, és biztosítva, hogy a fizető fél terhére ne számítsanak fel költséget, és a PSZ egy adott R-művelet után nem számíthat fel a PIV terhére olyan költségeket, amelyek meghaladják a PSZ által az ilyen műveletek kapcsán viselt költségeket;

| b) | a díjak szigorúan költségalapúak; |
| --- | --- |

b)

a díjak szigorúan költségalapúak;

| c) | a díjak mértéke nem haladja meg azon legköltséghatékonyabb hasonló PSZ R-művelet kezelési tényleges költségét, amely a műveletek volumenét és a szolgáltatások jellegét tekintve a megállapodás jelentős szereplőjének minősül; |
| --- | --- |

c)

a díjak mértéke nem haladja meg azon legköltséghatékonyabb hasonló PSZ R-művelet kezelési tényleges költségét, amely a műveletek volumenét és a szolgáltatások jellegét tekintve a megállapodás jelentős szereplőjének minősül;

| d) | a díjak a), b) és c) ponttal összhangban történő alkalmazása megakadályozza, hogy a PSZ-ek az e bankközi díjak által fedezett költségeken felül további díjakat számítson fel a PIV-k terhére; |
| --- | --- |

d)

a díjak a), b) és c) ponttal összhangban történő alkalmazása megakadályozza, hogy a PSZ-ek az e bankközi díjak által fedezett költségeken felül további díjakat számítson fel a PIV-k terhére;

| e) | a megállapodásnak nincs olyan gyakorlati és gazdaságosan megvalósítható alternatívája, amely a fogyasztók számára azonos vagy alacsonyabb költségek mellett lehetővé tenné az R-műveletek ugyanannyira hatékony vagy hatékonyabb kezelését. |
| --- | --- |

e)

a megállapodásnak nincs olyan gyakorlati és gazdaságosan megvalósítható alternatívája, amely a fogyasztók számára azonos vagy alacsonyabb költségek mellett lehetővé tenné az R-műveletek ugyanannyira hatékony vagy hatékonyabb kezelését.

Az első albekezdés alkalmazásában csak az R-műveletek kezeléséhez közvetlenül és egyértelműen hozzárendelhető költségkategóriákat lehet figyelembe venni az R-műveleti díjak kiszámításánál. Ezeket a költségeket pontosan meg kell határozni. Az ellenőrzés és a nyomon követés megkönnyítése érdekében a megállapodásnak tartalmaznia kell a költségek bontását, beleértve az egyes költségelemek egyedi azonosítását.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés a megfelelő változtatásokkal alkalmazandó a többoldalú megállapodásokkal azonos tárgyú vagy hatású, egy adott PSZ által kiadott egyoldalú megállapodásokra, valamint a PSZ-ek közötti kétoldalú megállapodásokra.

9. cikk

A fizetési művelet hozzáférhetősége

(1)   Az a fizető fél, aki átutalást kezdeményez egy kedvezményezett részére az Unión belül található fizetési számlája javára, nem határozhatja meg azt a tagállamot, ahol annak a fizetési számlának léteznie kell, feltéve, hogy a fizetési számla a 3. cikkel összhangban elérhető.

(2)   Egy kedvezményezett, aki átutalást elfogad vagy beszedéssel pénzt szed be egy fizető féltől az Unión belül található fizetési számla terhére, nem határozhatja meg azt a tagállamot, ahol annak a fizetési számlának léteznie kell, feltéve, hogy a fizetési számla a 3. cikkel összhangban elérhető.

10. cikk

Illetékes hatóságok

(1)   A tagállamok az e rendeletnek való megfelelés biztosításáért felelős, illetékes hatóságként közhatóságokat jelölnek ki, vagy olyan testületeket, amelyeket a nemzeti jog, vagy a nemzeti jogban ilyen célra kifejezetten felhatalmazott közhatóság elismer, ideértve a nemzeti központi bankokat is. A tagállamok létező testületeket is kijelölhetnek illetékes hatóságként.

(2)   A tagállamok 2013. február 1-jéig értesítik a Bizottságot az (1) bekezdés szerint kijelölt illetékes hatóságokról. Az e hatóságokat érintő bármely későbbi változást haladéktalanul bejelentik a Bizottságnak és az Európai Felügyeleti Hatóságnak (Európai Bankhatóság, EBH).

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett illetékes hatóságok rendelkezzenek mindazokkal a hatáskörökkel, amelyek feladataik ellátásához szükségesek. Amennyiben egy tagállam területén az e rendelet hatálya alá tartozó kérdések szempontjából több illetékes hatóság van, úgy a tagállamok biztosítják e hatóságok szoros együttműködését annak érdekében, hogy azok mindegyike a saját feladatait hatékonyan tudja végrehajtani.

(4)   Az illetékes hatóságok hatékonyan nyomon követik e rendelet PSZ-ek általi betartását, és megteszik a szükséges intézkedéseket a megfelelés érdekében. E hatóságok a 2007/64/EK irányelv 24. cikkével és az 1093/2010/EU rendelet 31. cikkével összhangban együttműködnek egymással.

11. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok 2013. február 1-jéig meghatározzák az e rendelet megsértéséért kiszabható szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek ezek végrehajtása érdekében. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok 2013. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot e szabályokról és intézkedésekről, és haladéktalanul bejelentik az ezeket érintő esetleges későbbi módosításokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szankciók a fogyasztókra nem alkalmazandók.

12. cikk

Peren kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárások

(1)   A tagállamok megfelelő és hatékony peren kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárásokat hoznak létre a PIV-k és PSZ-ik között az e rendeletből eredő jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatosan felmerülő viták rendezéséhez. E célból a tagállamok már meglévő testületeket jelölnek ki, vagy adott esetben új testületeket hoznak létre.

(2)   A tagállamok 2013. február 1-jéig értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett illetékes testületekről. Az e testületeket érintő bármely későbbi változásról haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

(3)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ezt a cikket csak a fogyasztóknak, vagy pedig a fogyasztóknak és mikrovállalkozásoknak minősülő PIV-kre kell alkalmazni. A tagállamok az ilyen rendelkezésről 2013. augusztus 1-jéig tájékoztatják a Bizottságot.

13. cikk

Hatáskörök átruházása

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a melléklet módosítására vonatkozóan a technikai fejlődés és a piaci fejlemények figyelembevétele érdekében.

14. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A Bizottság 13. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2012. március 31-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 13. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   A 13. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő három hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik.

15. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2017. február 1-jéig – szükség esetén jogalkotási javaslat kíséretében – jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, az EKB-nak és az EBB-nek e rendelet alkalmazásáról.

16. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A tagállamok a 6. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérően 2016. február 1-jéig engedélyezhetik a PSZ-ek számára, hogy a belföldi fizetési műveletek vonatkozásában konvertálási szolgáltatásokat nyújtsanak a PIV-k részére, lehetővé téve a fogyasztóknak minősülő PIV-knek, hogy a melléklet (1) pontjának a) alpontjában említett fizetési számlaazonosító helyett továbbra is a BBAN-t használják, feltéve, hogy a fizető fél és a kedvezményezett BBAN-jának a melléklet (1) bekezdésének a) alpontjában említett fizetési számlaazonosítóra való, technikai és biztonsági szempontból megfelelő konvertálása révén garantált a kölcsönös átjárhatóság. A kezdeményező PIV – adott esetben még a fizetés teljesítése előtt – megkapja a szóban forgó számlaazonosítót. Ilyen esetekben a PSZ-ek nem háríthatnak a PIV-kre sem további díjat, sem egyéb, e konvertálási szolgáltatásokhoz közvetlen vagy közvetett módon kapcsolódó költséget.

(2)   Az euróban denominált pénzforgalmi szolgáltatásokat kínáló és az euroövezeten kívüli tagállamokban található PSZ-eknek 2016. október 31-ére kell teljesíteniük a 3. cikkben foglalt követelményeket, ha euróban denominált pénzforgalmi szolgáltatásokat kínálnak. Amennyiben azonban e tagállamok valamelyike 2015. október 31-ét megelőzően bevezeti az eurót, úgy az adott tagállamban található PSZ az adott tagállam euroövezethez való csatlakozásának időpontjától számított egy éven belül köteles megfelelni a 3. cikkben foglalt követelményeknek.

(3)   A tagállamok engedélyezhetik, hogy illetékes hatóságaik 2016. február 1-jéig mentesítsék a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében említett követelmények egésze vagy egy része alól azokat az átutalásokat vagy beszedéseket, amelyeknek összesített piaci részesedése az EKB évente közzétett hivatalos pénzforgalmi statisztikái alapján az adott tagállamban nem haladja meg az átutalások, illetve a beszedések 10 %-át.

(4)   A tagállamok engedélyezhetik, hogy illetékes hatóságaik 2016. február 1-jéig mentesítsék a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelmények egésze vagy egy része alól azokat a fizetési kártyával az értékesítés helyén kezdeményezett fizetési műveleteket, amelyek BBAN-nal vagy IBAN-nal azonosított fizetési számláról teljesített beszedést eredményeznek.

(5)   A tagállamok a 6. cikk (1) és (2) bekezdéseiben foglalt rendelkezésektől eltérve 2016. február 1-jéig engedélyezhetik illetékes hatóságaik számára, hogy a továbbítás céljára kötegelt egyszeri átutalásokat vagy beszedéseket kezdeményező vagy fogadó PIV-k tekintetében mentességet adjanak a melléklet (1) bekezdésének b) pontjában és az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában előírt üzenetformátum használatára vonatkozó követelmény alól. Az esetleges mentesség ellenére a PSZ-ek eleget tesznek az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában foglalt követelményeknek, ha a PIV ilyen szolgáltatást kér.

(6)   A tagállamok a 6. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérve 2016. február 1-jéig halasztást adhatnak a belföldi fizetési műveletek esetében az 5. cikk (4), (5) és (7) bekezdésében foglalt, BIC közlésére vonatkozó követelmény tekintetében.

(7)   Amennyiben egy tagállam élni kíván az (1), (3), (4), (5) és (6) bekezdésben meghatározott eltérések valamelyikével, erről 2013. február 1-jéig értesíti a Bizottságot, és ezt követően engedélyezheti illetékes hatóságának, hogy az eltérésről szóló rendelkezésben foglalt időtartamra mentességet adjon az 5. cikkben, a 6. cikk (1) vagy (2) bekezdésében, valamint a mellékletben foglalt követelmények összessége vagy egy része alól az egyes bekezdésekben vagy albekezdésekben említett megfelelő fizetési műveletek tekintetében. A tagállamok értesítik a Bizottságot az eltérés által érintett fizetési műveletekről és az esetleges későbbi módosításokról.

(8)   Az euroövezeten kívüli tagállamokban működő PSZ-eknek és az e tagállamokban pénzforgalmi szolgáltatásokat igénybe vevő PIV-knek 2016. október 31-ig kell teljesíteniük a 4. és az 5. cikkben foglalt követelményeket. Az euroövezeten kívüli tagállamokban működő kisértékű fizetési rendszerek szolgáltatóinak a 4. cikk (2) bekezdésében foglalt követelményeket 2016. október 31-ig kell teljesíteniük.

Amennyiben azonban egy ilyen tagállamban 2015. október 31. előtt bevezetésre kerül az euro, az érintett tagállamban működő PSZ-eknek vagy adott esetben a helyi kisértékű fizetési rendszerek üzemeltetőinek és az ott nyújtott pénzforgalmi szolgáltatásokat igénybe vevő PIV-knek az érintett tagállam euroövezethez való csatlakozásának időpontjától számított egy éven belül – de az 2012. március 31-én az euroövezethez tartozó tagállamok számára előírt határidőknél nem korábban – kell megfelelniük a szóban forgó rendelkezéseknek.

17. cikk

A 924/2009/EK rendelet módosításai

A 924/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk 10. pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „10.   »pénz«: bankjegyek és pénzérmék, számlapénz, valamint az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) 2. cikkének (2) bekezdésében szereplő meghatározás szerinti elektronikus pénz. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk 10. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„10.   »pénz«: bankjegyek és pénzérmék, számlapénz, valamint az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) 2. cikkének (2) bekezdésében szereplő meghatározás szerinti elektronikus pénz.

| 2. | A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Egy pénzforgalmi szolgáltató által határon átnyúló fizetési műveletekért a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjaknak meg kell egyezniük a szóban forgó pénzforgalmi szolgáltató által lebonyolított azonos összegű és azonos pénznemben történő megfelelő belföldi fizetési műveletekért a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjakkal.”; |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Egy pénzforgalmi szolgáltató által határon átnyúló fizetési műveletekért a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjaknak meg kell egyezniük a szóban forgó pénzforgalmi szolgáltató által lebonyolított azonos összegű és azonos pénznemben történő megfelelő belföldi fizetési műveletekért a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjakkal.”;

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdést el kell hagyni;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A pénzforgalmi szolgáltató a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek a 3. cikk (1) bekezdésével összhangban kiszabott díjak mellett kiegészítő díjakat számíthat fel, amennyiben a szolgáltatást igénybe vevő az IBAN és – adott esetben, az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. március 14-i 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) összhangban – a BIC közlése nélkül ad megbízást a pénzforgalmi szolgáltatónak a határon átnyúló fizetés teljesítésére egy másik tagállamban található fizetési számla vonatkozásában. E díjaknak megfelelőknek és a költségekkel arányosaknak kell lenniük. A felszámított díjakról a pénzforgalmi szolgáltatónak és a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének meg kell állapodnia. A pénzforgalmi szolgáltatónak – megfelelő idővel azt megelőzően, hogy a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjét az említett megállapodás kötelezné – tájékoztatnia kell a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjét a kiegészítő díjak összegéről. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A pénzforgalmi szolgáltató a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek a 3. cikk (1) bekezdésével összhangban kiszabott díjak mellett kiegészítő díjakat számíthat fel, amennyiben a szolgáltatást igénybe vevő az IBAN és – adott esetben, az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. március 14-i 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) összhangban – a BIC közlése nélkül ad megbízást a pénzforgalmi szolgáltatónak a határon átnyúló fizetés teljesítésére egy másik tagállamban található fizetési számla vonatkozásában. E díjaknak megfelelőknek és a költségekkel arányosaknak kell lenniük. A felszámított díjakról a pénzforgalmi szolgáltatónak és a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének meg kell állapodnia. A pénzforgalmi szolgáltatónak – megfelelő idővel azt megelőzően, hogy a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjét az említett megállapodás kötelezné – tájékoztatnia kell a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjét a kiegészítő díjak összegéről.

| 4. | Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok 2016. február 1-jei hatállyal eltörlik a pénzforgalmi szolgáltatókat terhelő, az ügyfeleik fizetési műveleteivel kapcsolatos fizetésimérleg-statisztikákra vonatkozó, pénzforgalmi alapú nemzeti adatszolgáltatási kötelezettségeket.” |
| --- | --- |

4.

Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok 2016. február 1-jei hatállyal eltörlik a pénzforgalmi szolgáltatókat terhelő, az ügyfeleik fizetési műveleteivel kapcsolatos fizetésimérleg-statisztikákra vonatkozó, pénzforgalmi alapú nemzeti adatszolgáltatási kötelezettségeket.”

| 5. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az 1. cikkben a „2012. november 1.” időpont helyébe „2017. február 1.” lép; |
| --- | --- | --- |

5.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

az 1. cikkben a „2012. november 1.” időpont helyébe „2017. február 1.” lép;

| b) | a 2. cikkben a „2012. november 1.” időpont helyébe „2017. február 1.” lép; |
| --- | --- |

b)

a 2. cikkben a „2012. november 1.” időpont helyébe „2017. február 1.” lép;

| c) | a 3. cikkben a „2012. november 1.” időpont helyébe „2017. február 1.” lép. |
| --- | --- |

c)

a 3. cikkben a „2012. november 1.” időpont helyébe „2017. február 1.” lép.

| 6. | A 8. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

A 8. cikket el kell hagyni.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2012. március 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL C 155., 2011.5.25., 1. o.

1

(2)  HL C 218., 2011.7.23., 74. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2012. február 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. február 28-i határozata.

3

(4)  HL C 87. E, 2010.4.1., 166. o.

4

(5)  HL C 349. E, 2010.12.22., 43. o.

5

(6)  HL L 319., 2007.12.5., 1. o.

6

(7)  HL L 266., 2009.10.9., 11. o.

7

(8)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

8

(9)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

9

(10)  HL L 195., 2010.7.27., 5. o.

10

(11)  HL L 267., 2009.10.10., 7. o.

11

(12)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

12

(13)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

13

(14)  HL L 166., 1998.6.11., 45. o.

14

(15)  HL L 267., 2009.10.10., 7. o.”;

15

(16)  HL L 94., 2012.3.30., 22. o.”

16

---

MELLÉKLET

TECHNIKAI KÖVETELMÉNYEK (5. CIKK)

| 1. | Az 5. cikkben meghatározott alapvető követelmények mellett a következő technikai követelmények vonatkoznak az átutalási és a beszedési műveletekre:






  a) | Az 5. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában hivatkozott fizetésiszámla-azonosító az IBAN. |
| --- | --- | --- |

1.

Az 5. cikkben meghatározott alapvető követelmények mellett a következő technikai követelmények vonatkoznak az átutalási és a beszedési műveletekre:

a)

Az 5. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában hivatkozott fizetésiszámla-azonosító az IBAN.

| b) | A 5. cikk (1) bekezdésének b) és d) pontjában hivatkozott üzenetformátum szabványa az ISO 20022 XML szabvány. |
| --- | --- |

b)

A 5. cikk (1) bekezdésének b) és d) pontjában hivatkozott üzenetformátum szabványa az ISO 20022 XML szabvány.

| c) | Az átutalási közlemény legalább 140 karakternek ad helyt. A fizetési modellek ennél nagyobb számú karaktert is megengedhetnek, kivéve, ha az információ továbbítására használt eszköz technikai korláttal rendelkezik a karakterek számát illetően, amikor is a technikai korlát az irányadó. |
| --- | --- |

c)

Az átutalási közlemény legalább 140 karakternek ad helyt. A fizetési modellek ennél nagyobb számú karaktert is megengedhetnek, kivéve, ha az információ továbbítására használt eszköz technikai korláttal rendelkezik a karakterek számát illetően, amikor is a technikai korlát az irányadó.

| d) | A közleményben megadott hivatkozásokat és az e melléklet 2. és 3. pontjával összhangban rendelkezésre bocsátott további adatelemek a fizetési láncban hiánytalanul, módosítás nélkül kerülnek továbbításra a PSZ-ek között. |
| --- | --- |

d)

A közleményben megadott hivatkozásokat és az e melléklet 2. és 3. pontjával összhangban rendelkezésre bocsátott további adatelemek a fizetési láncban hiánytalanul, módosítás nélkül kerülnek továbbításra a PSZ-ek között.

| e) | Ha a szükséges adatok elektronikus formában is elérhetők, a fizetési műveletek a pénzforgalmi lánc mentén minden feldolgozási szakaszban lehetővé téve azok teljesen automatizált, elektronikus feldolgozását (a végpontok közötti, azonnali és közvetlen feldolgozást), így a teljes fizetési folyamat lebonyolítása megvalósulhat elektronikusan, adatbevitel vagy manuális beavatkozás nélkül. Ahol lehetséges, ott ez a kivételes kezelést igénylő átutalásokra és beszedésekre is érvényes. |
| --- | --- |

e)

Ha a szükséges adatok elektronikus formában is elérhetők, a fizetési műveletek a pénzforgalmi lánc mentén minden feldolgozási szakaszban lehetővé téve azok teljesen automatizált, elektronikus feldolgozását (a végpontok közötti, azonnali és közvetlen feldolgozást), így a teljes fizetési folyamat lebonyolítása megvalósulhat elektronikusan, adatbevitel vagy manuális beavatkozás nélkül. Ahol lehetséges, ott ez a kivételes kezelést igénylő átutalásokra és beszedésekre is érvényes.

| f) | A fizetési modellek nem szabhatnak alsó küszöbértéket az átutalásokat és a beszedéseket lehetővé tevő fizetési műveletekre, de nem kötelezhetők a nulla összegre vonatkozó fizetési műveletek feldolgozására. |
| --- | --- |

f)

A fizetési modellek nem szabhatnak alsó küszöbértéket az átutalásokat és a beszedéseket lehetővé tevő fizetési műveletekre, de nem kötelezhetők a nulla összegre vonatkozó fizetési műveletek feldolgozására.

| g) | A fizetési modellek nem kötelezhetők 999 999 999,99 EUR-t meghaladó összegű átutalások és beszedések lebonyolítására. |
| --- | --- |

g)

A fizetési modellek nem kötelezhetők 999 999 999,99 EUR-t meghaladó összegű átutalások és beszedések lebonyolítására.

| 2. | Az átutalásokra az 1. pontban említetteken kívül a következő követelmények vonatkoznak:






  a) | Az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontjában hivatkozott adatelemek a következők:






  i. | a fizető fél neve és/vagy a fizető fél fizetési számlájának IBAN-ja; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az átutalásokra az 1. pontban említetteken kívül a következő követelmények vonatkoznak:

a)

Az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontjában hivatkozott adatelemek a következők:

i.

a fizető fél neve és/vagy a fizető fél fizetési számlájának IBAN-ja;

| ii. | az átutalás összege; |
| --- | --- |

ii.

az átutalás összege;

| iii. | a kedvezményezett fizetési számlájának IBAN-ja; |
| --- | --- |

iii.

a kedvezményezett fizetési számlájának IBAN-ja;

| iv. | amennyiben ismert, a kedvezményezett neve; |
| --- | --- |

iv.

amennyiben ismert, a kedvezményezett neve;

| v. | bármilyen közlemény. |
| --- | --- |

v.

bármilyen közlemény.

| b) | Az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontjában hivatkozott adatelemek a következők:






  i. | a fizető fél neve; |
| --- | --- | --- |

b)

Az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontjában hivatkozott adatelemek a következők:

i.

a fizető fél neve;

| ii. | a fizető fél fizetési számlájának IBAN-ja; |
| --- | --- |

ii.

a fizető fél fizetési számlájának IBAN-ja;

| iii. | az átutalás összege; |
| --- | --- |

iii.

az átutalás összege;

| iv. | a kedvezményezett fizetési számlájának IBAN-ja; |
| --- | --- |

iv.

a kedvezményezett fizetési számlájának IBAN-ja;

| v. | bármilyen közlemény; |
| --- | --- |

v.

bármilyen közlemény;

| vi. | a kedvezményezett bármely azonosító kódja; |
| --- | --- |

vi.

a kedvezményezett bármely azonosító kódja;

| vii. | a kedvezményezett bármely referenciapartnerének neve; |
| --- | --- |

vii.

a kedvezményezett bármely referenciapartnerének neve;

| viii. | az átutalás bármely jogcíme; |
| --- | --- |

viii.

az átutalás bármely jogcíme;

| ix. | az átutalás jogcímének bármely kategóriája. |
| --- | --- |

ix.

az átutalás jogcímének bármely kategóriája.

| c) | A fizető fél PSZ-e a kedvezményezett PSZ-ének rendelkezésére bocsátja a következő kötelező adatelemeket:






  i. | (a fizetési műveletben részt vevő PSZ-ek közötti eltérő megállapodás hiányában) a fizető fél PSZ-ének BIC-jét; |
| --- | --- | --- |

c)

A fizető fél PSZ-e a kedvezményezett PSZ-ének rendelkezésére bocsátja a következő kötelező adatelemeket:

i.

(a fizetési műveletben részt vevő PSZ-ek közötti eltérő megállapodás hiányában) a fizető fél PSZ-ének BIC-jét;

| ii. | (a fizetési műveletben részt vevő PSZ-ek közötti eltérő megállapodás hiányában) a kedvezményezett fél PSZ-ének BIC-jét; |
| --- | --- |

ii.

(a fizetési műveletben részt vevő PSZ-ek közötti eltérő megállapodás hiányában) a kedvezményezett fél PSZ-ének BIC-jét;

| iii. | a fizetési modell azonosító kódját; |
| --- | --- |

iii.

a fizetési modell azonosító kódját;

| iv. | az átutalás kiegyenlítésének napját; |
| --- | --- |

iv.

az átutalás kiegyenlítésének napját;

| v. | a fizető fél PSZ-ének az átutalási üzenetének hivatkozási számát. |
| --- | --- |

v.

a fizető fél PSZ-ének az átutalási üzenetének hivatkozási számát.

| d) | Az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontjában hivatkozott adatelemek a következők:






  i. | a fizető fél neve; |
| --- | --- | --- |

d)

Az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontjában hivatkozott adatelemek a következők:

i.

a fizető fél neve;

| ii. | az átutalás összege; |
| --- | --- |

ii.

az átutalás összege;

| iii. | bármilyen közlemény. |
| --- | --- |

iii.

bármilyen közlemény.

| 3. | A beszedésekre az 1. pontban említetteken kívül a következő követelmények vonatkoznak:






  a) | Az 5. cikk (3) bekezdése a) pontjának i. alpontjában hivatkozott adatelemek a következők:






  i. | a beszedés típusa (rendszeres, egyszeri, első, utolsó vagy visszautalás); |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A beszedésekre az 1. pontban említetteken kívül a következő követelmények vonatkoznak:

a)

Az 5. cikk (3) bekezdése a) pontjának i. alpontjában hivatkozott adatelemek a következők:

i.

a beszedés típusa (rendszeres, egyszeri, első, utolsó vagy visszautalás);

| ii. | a kedvezményezett neve; |
| --- | --- |

ii.

a kedvezményezett neve;

| iii. | a kedvezményezett azon fizetési számlájának IBAN-ja, amelyen a pénzbeszedést jóváírják; |
| --- | --- |

iii.

a kedvezményezett azon fizetési számlájának IBAN-ja, amelyen a pénzbeszedést jóváírják;

| iv. | amennyiben ismert, a fizető fél neve; |
| --- | --- |

iv.

amennyiben ismert, a fizető fél neve;

| v. | a fizető fél azon fizetési számlájának IBAN-ja, amelyre a pénzbeszedést terhelik; |
| --- | --- |

v.

a fizető fél azon fizetési számlájának IBAN-ja, amelyre a pénzbeszedést terhelik;

| vi. | a felhatalmazásra utaló egyedi hivatkozás; |
| --- | --- |

vi.

a felhatalmazásra utaló egyedi hivatkozás;

| vii. | amennyiben a fizető fél 2012. március 31-t követően adta meg felhatalmazását, a felhatalmazás aláírásának kelte; |
| --- | --- |

vii.

amennyiben a fizető fél 2012. március 31-t követően adta meg felhatalmazását, a felhatalmazás aláírásának kelte;

| viii. | a pénzbeszedés összege; |
| --- | --- |

viii.

a pénzbeszedés összege;

| ix. | ha a felhatalmazást egy, a felhatalmazást kibocsátó kedvezményezettől eltérő kedvezményezett vette át, a felhatalmazásra utaló, a felhatalmazást kibocsátó eredeti kedvezményezett által megadott egyedi hivatkozás; |
| --- | --- |

ix.

ha a felhatalmazást egy, a felhatalmazást kibocsátó kedvezményezettől eltérő kedvezményezett vette át, a felhatalmazásra utaló, a felhatalmazást kibocsátó eredeti kedvezményezett által megadott egyedi hivatkozás;

| x. | a kedvezményezett azonosítója; |
| --- | --- |

x.

a kedvezményezett azonosítója;

| xi. | ha a felhatalmazást egy, a felhatalmazást kibocsátó kedvezményezettől eltérő kedvezményezett vette át, a felhatalmazást kibocsátó eredeti kedvezményezett azonosítója; |
| --- | --- |

xi.

ha a felhatalmazást egy, a felhatalmazást kibocsátó kedvezményezettől eltérő kedvezményezett vette át, a felhatalmazást kibocsátó eredeti kedvezményezett azonosítója;

| xii. | a kedvezményezettől származó, a fizető félnek szánt bármely közlemény; |
| --- | --- |

xii.

a kedvezményezettől származó, a fizető félnek szánt bármely közlemény;

| xiii. | a pénzbeszedés bármely jogcíme; |
| --- | --- |

xiii.

a pénzbeszedés bármely jogcíme;

| xiv. | a beszedés jogcímének bármely kategóriája. |
| --- | --- |

xiv.

a beszedés jogcímének bármely kategóriája.

| b) | Az 5. cikk (3) bekezdésének b) pontjában hivatkozott adatelemek a következők:






  i. | (a fizetési műveletben részt vevő PSZ-ek közötti eltérő megállapodás hiányában) a kedvezményezett fél PSZ-ének BIC-je; |
| --- | --- | --- |

b)

Az 5. cikk (3) bekezdésének b) pontjában hivatkozott adatelemek a következők:

i.

(a fizetési műveletben részt vevő PSZ-ek közötti eltérő megállapodás hiányában) a kedvezményezett fél PSZ-ének BIC-je;

| ii. | (a fizetési műveletben részt vevő PSZ-ek közötti eltérő megállapodás hiányában) a fizető fél PSZ-ének BIC-je; |
| --- | --- |

ii.

(a fizetési műveletben részt vevő PSZ-ek közötti eltérő megállapodás hiányában) a fizető fél PSZ-ének BIC-je;

| iii. | a fizető fél referenciapartnerének neve (ha szerepel a dematerializált felhatalmazásban); |
| --- | --- |

iii.

a fizető fél referenciapartnerének neve (ha szerepel a dematerializált felhatalmazásban);

| iv. | a fizető fél referenciapartnerének azonosító kódja (ha szerepel a dematerializált felhatalmazásban); |
| --- | --- |

iv.

a fizető fél referenciapartnerének azonosító kódja (ha szerepel a dematerializált felhatalmazásban);

| v. | a kedvezményezett referenciapartnerének neve (ha szerepel a dematerializált felhatalmazásban); |
| --- | --- |

v.

a kedvezményezett referenciapartnerének neve (ha szerepel a dematerializált felhatalmazásban);

| vi. | a kedvezményezett referenciapartnerének azonosító kódja (ha szerepel a dematerializált felhatalmazásban); |
| --- | --- |

vi.

a kedvezményezett referenciapartnerének azonosító kódja (ha szerepel a dematerializált felhatalmazásban);

| vii. | a fizetési modell azonosító kódja; |
| --- | --- |

vii.

a fizetési modell azonosító kódja;

| viii. | a pénzbeszedés kiegyenlítésének napja; |
| --- | --- |

viii.

a pénzbeszedés kiegyenlítésének napja;

| ix. | a kedvezményezett PSZ-ének a pénzbeszedéshez kapcsolódó hivatkozása; |
| --- | --- |

ix.

a kedvezményezett PSZ-ének a pénzbeszedéshez kapcsolódó hivatkozása;

| x. | a felhatalmazás típusa; |
| --- | --- |

x.

a felhatalmazás típusa;

| xi. | a beszedés típusa (rendszeres, egyszeri, első, utolsó vagy visszautalás); |
| --- | --- |

xi.

a beszedés típusa (rendszeres, egyszeri, első, utolsó vagy visszautalás);

| xii. | a kedvezményezett neve; |
| --- | --- |

xii.

a kedvezményezett neve;

| xiii. | a kedvezményezett azon fizetési számlájának IBAN-ja, amelyen a pénzbeszedéseket jóváírják; |
| --- | --- |

xiii.

a kedvezményezett azon fizetési számlájának IBAN-ja, amelyen a pénzbeszedéseket jóváírják;

| xiv. | amennyiben ismert, a fizető fél neve; |
| --- | --- |

xiv.

amennyiben ismert, a fizető fél neve;

| xv. | a fizető fél azon fizetési számlájának IBAN-ja, amelyre a pénzbeszedéseket terhelik; |
| --- | --- |

xv.

a fizető fél azon fizetési számlájának IBAN-ja, amelyre a pénzbeszedéseket terhelik;

| xvi. | a felhatalmazásra utaló egyedi hivatkozás; |
| --- | --- |

xvi.

a felhatalmazásra utaló egyedi hivatkozás;

| xvii. | amennyiben a fizető fél 2012. március 31-t követően adta felhatalmazását, a felhatalmazás aláírásának kelte; |
| --- | --- |

xvii.

amennyiben a fizető fél 2012. március 31-t követően adta felhatalmazását, a felhatalmazás aláírásának kelte;

| xviii. | a pénzbeszedés összege; |
| --- | --- |

xviii.

a pénzbeszedés összege;

| xix. | a felhatalmazásra utaló, a felhatalmazást kibocsátó eredeti kedvezményezett által megadott egyedi hivatkozás (ha a felhatalmazást egy, a felhatalmazást kibocsátó kedvezményezettől eltérő kedvezményezett vette át); |
| --- | --- |

xix.

a felhatalmazásra utaló, a felhatalmazást kibocsátó eredeti kedvezményezett által megadott egyedi hivatkozás (ha a felhatalmazást egy, a felhatalmazást kibocsátó kedvezményezettől eltérő kedvezményezett vette át);

| xx. | a kedvezményezett azonosítója; |
| --- | --- |

xx.

a kedvezményezett azonosítója;

| xxi. | a felhatalmazást kibocsátó eredeti kedvezményezett azonosítója (ha a felhatalmazást egy, a felhatalmazást kibocsátó kedvezményezettől eltérő kedvezményezett vette át); |
| --- | --- |

xxi.

a felhatalmazást kibocsátó eredeti kedvezményezett azonosítója (ha a felhatalmazást egy, a felhatalmazást kibocsátó kedvezményezettől eltérő kedvezményezett vette át);

| xxii. | a kedvezményezettől származó, a fizető félnek szánt bármely további információ. |
| --- | --- |

xxii.

a kedvezményezettől származó, a fizető félnek szánt bármely további információ.

| c) | Az 5. cikk (3) bekezdésének c) pontjában hivatkozott adatelemek a következők:






  i. | a felhatalmazásra utaló egyedi hivatkozás; |
| --- | --- | --- |

c)

Az 5. cikk (3) bekezdésének c) pontjában hivatkozott adatelemek a következők:

i.

a felhatalmazásra utaló egyedi hivatkozás;

| ii. | a kedvezményezett azonosítója; |
| --- | --- |

ii.

a kedvezményezett azonosítója;

| iii. | a kedvezményezett neve; |
| --- | --- |

iii.

a kedvezményezett neve;

| iv. | a pénzbeszedés összege; |
| --- | --- |

iv.

a pénzbeszedés összege;

| v. | bármilyen közlemény; |
| --- | --- |

v.

bármilyen közlemény;

| vi. | a fizetési modell azonosító kódja. |
| --- | --- |

vi.

a fizetési modell azonosító kódja.

---

| 30.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/38

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 261/2012/EU RENDELETE

(2012. március 14.)

az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke első bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A tej és tejtermékek közös piacszervezését – amelyet jelenleg a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (4) tartalmaz – egymást követően többször megújították a piacorientáltság előmozdításának céljával, vagyis hogy a mezőgazdasági termelők az árjelzések alapján döntsenek arról, hogy mit és milyen mennyiségben termelnek, a tejágazat versenyhelyzetének és a globalizálódó kereskedelemben való fenntarthatóságának erősítése érdekében. Ezért a közös agrárpolitika kiigazításáról és a 247/2006/EK, a 320/2006/EK, az 1405/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a 479/2008/EK rendelet módosításáról, továbbá az 1883/78/EGK, az 1254/89/EGK, a 2247/89/EGK, a 2055/93/EGK, az 1868/94/EK, a 2596/97/EK, az 1182/2005/EK és a 315/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 72/2009/EK tanácsi rendelettel (5) (a KAP állapotfelméréséhez kapcsolódó 2008–2009. évi reform) döntés született a tejkvóták fokozatos növeléséről a tejkvótarendszer 2015-ig történő zökkenőmentes megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A tej és tejtermékek közös piacszervezését – amelyet jelenleg a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (4) tartalmaz – egymást követően többször megújították a piacorientáltság előmozdításának céljával, vagyis hogy a mezőgazdasági termelők az árjelzések alapján döntsenek arról, hogy mit és milyen mennyiségben termelnek, a tejágazat versenyhelyzetének és a globalizálódó kereskedelemben való fenntarthatóságának erősítése érdekében. Ezért a közös agrárpolitika kiigazításáról és a 247/2006/EK, a 320/2006/EK, az 1405/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a 479/2008/EK rendelet módosításáról, továbbá az 1883/78/EGK, az 1254/89/EGK, a 2247/89/EGK, a 2055/93/EGK, az 1868/94/EK, a 2596/97/EK, az 1182/2005/EK és a 315/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 72/2009/EK tanácsi rendelettel (5) (a KAP állapotfelméréséhez kapcsolódó 2008–2009. évi reform) döntés született a tejkvóták fokozatos növeléséről a tejkvótarendszer 2015-ig történő zökkenőmentes megszüntetése érdekében.

| (2) | A 2007 és 2009 közötti időszakban rendkívüli fejlemények zajlottak le a tej- és tejtermékágazat piacain, amelyek végül 2008/2009-ben árzuhanáshoz vezettek. Először a szélsőséges óceániai időjárási körülmények következtében nagymértékben visszaesett a kínálat, ami az árak gyors és jelentős emelkedésével járt. Bár a világpiacon megkezdődött a kínálat élénkülése és az árak közeledése a szokásos szinthez, a kibontakozó pénzügyi és gazdasági válság hátrányosan befolyásolta az Unió tejtermelőit, és súlyosbította az áringadozást. A nyersanyagárak emelkedése miatt számottevően megnövekedtek a takarmány- és egyéb termelési költségek, többek között az energiaköltségek. Ezután visszaesett a világpiaci és az uniós kereslet, ideértve a tej és a tejtermékek iránti keresletet is, miközben az uniós termelés stabil maradt, aminek következtében az uniós árak a biztonsági háló alacsonyabb szintjére zuhantak. A tejágazat nyersanyagárainak ez a jelentős visszaesése azonban nem teljes mértékben nyilvánult meg alacsonyabb fogyasztói árakban, aminek következtében a legtöbb tejágazati termék és ország esetében a feldolgozóágazatokban szélesedett a bruttó árrés, és megakadályozta, hogy a kereslet igazodjon az alacsonyabb nyersanyagárakhoz, lelassította az árak helyreállását, és súlyosbította az alacsony áraknak a tejtermelőkre gyakorolt hatását, ami számos tejtermelő gazdasági életképességét komoly veszélybe sodorta. |
| --- | --- |

(2)

A 2007 és 2009 közötti időszakban rendkívüli fejlemények zajlottak le a tej- és tejtermékágazat piacain, amelyek végül 2008/2009-ben árzuhanáshoz vezettek. Először a szélsőséges óceániai időjárási körülmények következtében nagymértékben visszaesett a kínálat, ami az árak gyors és jelentős emelkedésével járt. Bár a világpiacon megkezdődött a kínálat élénkülése és az árak közeledése a szokásos szinthez, a kibontakozó pénzügyi és gazdasági válság hátrányosan befolyásolta az Unió tejtermelőit, és súlyosbította az áringadozást. A nyersanyagárak emelkedése miatt számottevően megnövekedtek a takarmány- és egyéb termelési költségek, többek között az energiaköltségek. Ezután visszaesett a világpiaci és az uniós kereslet, ideértve a tej és a tejtermékek iránti keresletet is, miközben az uniós termelés stabil maradt, aminek következtében az uniós árak a biztonsági háló alacsonyabb szintjére zuhantak. A tejágazat nyersanyagárainak ez a jelentős visszaesése azonban nem teljes mértékben nyilvánult meg alacsonyabb fogyasztói árakban, aminek következtében a legtöbb tejágazati termék és ország esetében a feldolgozóágazatokban szélesedett a bruttó árrés, és megakadályozta, hogy a kereslet igazodjon az alacsonyabb nyersanyagárakhoz, lelassította az árak helyreállását, és súlyosbította az alacsony áraknak a tejtermelőkre gyakorolt hatását, ami számos tejtermelő gazdasági életképességét komoly veszélybe sodorta.

| (3) | A tejtermékek piacán kialakult nehéz helyzetre válaszul 2009 októberében létrejött a tejágazattal foglalkozó magas szintű szakértői csoport, hogy a tejkvóták 2015. évi megszűnésének összefüggésében megvitassa a tej- és tejtermékágazatban szükséges közép- és hosszú távú intézkedéseket, amelyek hozzájárulnának a piac és a tejtermelői bevételek stabilizálásához, valamint növelnék az ágazat átláthatóságát. |
| --- | --- |

(3)

A tejtermékek piacán kialakult nehéz helyzetre válaszul 2009 októberében létrejött a tejágazattal foglalkozó magas szintű szakértői csoport, hogy a tejkvóták 2015. évi megszűnésének összefüggésében megvitassa a tej- és tejtermékágazatban szükséges közép- és hosszú távú intézkedéseket, amelyek hozzájárulnának a piac és a tejtermelői bevételek stabilizálásához, valamint növelnék az ágazat átláthatóságát.

| (4) | A szakértői csoport szóbeli és írásbeli észrevételeket kapott a mezőgazdasági termelőket, a tejfeldolgozókat, a nagy- és a kiskereskedőket, valamint a fogyasztókat, tehát a tejipari ellátási lánc szereplőit képviselő fő európai érdekcsoportoktól. Emellett a szakértői csoport munkájához hozzájárultak felkért tudományos szakértők, harmadik országok képviselői, a nemzeti versenyhatóságok és a bizottsági szolgálatok is. A tejipari ágazat képviselőinek részvételével 2010. március 26-án konferenciára került sor, amelynek keretében az ellátási lánc számos szereplője adhatott hangot véleményének. A szakértői csoport 2010. június 15-én terjesztette elő jelentését. A jelentés elemezte a tejágazat aktuális helyzetét, és számos ajánlást fogalmazott meg a szerződéses kapcsolatokra, a termelők tárgyalási pozíciójára, a szakmaközi szervezetekre, az átláthatóságra (és azon belül az európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz továbbfejlesztésére), a piaci intézkedésekre és határidős ügyletekre, a forgalmazási előírásokra és az eredetmegjelölésre, az innovációra és a kutatásra vonatkozóan. Ez a rendelet ezek közül első lépésként az első négy kérdéssel foglalkozik. |
| --- | --- |

(4)

A szakértői csoport szóbeli és írásbeli észrevételeket kapott a mezőgazdasági termelőket, a tejfeldolgozókat, a nagy- és a kiskereskedőket, valamint a fogyasztókat, tehát a tejipari ellátási lánc szereplőit képviselő fő európai érdekcsoportoktól. Emellett a szakértői csoport munkájához hozzájárultak felkért tudományos szakértők, harmadik országok képviselői, a nemzeti versenyhatóságok és a bizottsági szolgálatok is. A tejipari ágazat képviselőinek részvételével 2010. március 26-án konferenciára került sor, amelynek keretében az ellátási lánc számos szereplője adhatott hangot véleményének. A szakértői csoport 2010. június 15-én terjesztette elő jelentését. A jelentés elemezte a tejágazat aktuális helyzetét, és számos ajánlást fogalmazott meg a szerződéses kapcsolatokra, a termelők tárgyalási pozíciójára, a szakmaközi szervezetekre, az átláthatóságra (és azon belül az európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz továbbfejlesztésére), a piaci intézkedésekre és határidős ügyletekre, a forgalmazási előírásokra és az eredetmegjelölésre, az innovációra és a kutatásra vonatkozóan. Ez a rendelet ezek közül első lépésként az első négy kérdéssel foglalkozik.

| (5) | A szakértői csoport megállapította, hogy a tejtermelő és -feldolgozó ágazatok az egyes tagállamokban jelentősen eltérnek. Emellett az egyes tagállamokon belül is nagy különbség van a piaci szereplők helyzetében és tevékenységi körönként is. Sok esetben azonban alacsony a kínálat koncentrációja, aminek következtében az ellátási láncon belül nincs egyensúlyban a mezőgazdasági termelők és a tejüzemek tárgyalási pozíciója. Ez az egyensúlyhiány tisztességtelen kereskedelmi gyakorlathoz vezethet: mindenekelőtt a mezőgazdasági termelők a szállítás időpontjában gyakran nem tudhatják, hogy milyen árat kapnak a tejért, mert az árat a tejüzemek gyakran jóval később, az elért hozzáadott érték alapján állapítják meg, amelyet a mezőgazdasági termelők többnyire nem tudnak befolyásolni. |
| --- | --- |

(5)

A szakértői csoport megállapította, hogy a tejtermelő és -feldolgozó ágazatok az egyes tagállamokban jelentősen eltérnek. Emellett az egyes tagállamokon belül is nagy különbség van a piaci szereplők helyzetében és tevékenységi körönként is. Sok esetben azonban alacsony a kínálat koncentrációja, aminek következtében az ellátási láncon belül nincs egyensúlyban a mezőgazdasági termelők és a tejüzemek tárgyalási pozíciója. Ez az egyensúlyhiány tisztességtelen kereskedelmi gyakorlathoz vezethet: mindenekelőtt a mezőgazdasági termelők a szállítás időpontjában gyakran nem tudhatják, hogy milyen árat kapnak a tejért, mert az árat a tejüzemek gyakran jóval később, az elért hozzáadott érték alapján állapítják meg, amelyet a mezőgazdasági termelők többnyire nem tudnak befolyásolni.

| (6) | Ily módon az egész ellátási láncban problémát jelent az ártranszmisszió, különösen ami a mezőgazdasági termelőknek fizetett árat illeti, amelynek szintje általában nem követi a termelési költségek növekedését. Ennek ellenére 2009-ben a tejkínálat nem igazodott azonnal az alacsonyabb kereslethez. Sőt, néhány nagy tejtermelő tagállamban a termelők az alacsonyabb árakra válaszul az előző évinél többet termeltek. Az ellátási láncban a hozzáadott érték nagyobb mértékben a feldolgozóágazatokban, főként a tejüzemeknél és a kiskereskedőknél koncentrálódott, olyan végső fogyasztói árban, amely a tejtermelőknek kifizetett árban nem tükröződött. A tejágazati ellátási lánc összes szereplőjét, köztük a forgalmazási ágazat szereplőit is ösztönözni kell arra, hogy működjenek együtt ezen egyensúlyhiány kezelése érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Ily módon az egész ellátási láncban problémát jelent az ártranszmisszió, különösen ami a mezőgazdasági termelőknek fizetett árat illeti, amelynek szintje általában nem követi a termelési költségek növekedését. Ennek ellenére 2009-ben a tejkínálat nem igazodott azonnal az alacsonyabb kereslethez. Sőt, néhány nagy tejtermelő tagállamban a termelők az alacsonyabb árakra válaszul az előző évinél többet termeltek. Az ellátási láncban a hozzáadott érték nagyobb mértékben a feldolgozóágazatokban, főként a tejüzemeknél és a kiskereskedőknél koncentrálódott, olyan végső fogyasztói árban, amely a tejtermelőknek kifizetett árban nem tükröződött. A tejágazati ellátási lánc összes szereplőjét, köztük a forgalmazási ágazat szereplőit is ösztönözni kell arra, hogy működjenek együtt ezen egyensúlyhiány kezelése érdekében.

| (7) | A tejüzemek esetében a részükre az adott időszakban szállított tejmennyiségeket nem mindig tervezik jól. Még a tejipari szövetkezetek (amelyek mezőgazdasági termelők tulajdonában vannak, feldolgozólétesítményekkel rendelkeznek és az Unióban termelt nyers tej 58 %-át dolgozzák fel) esetében is előfordulhat, hogy a kínálatot nem igazítják a kereslethez: a mezőgazdasági termelőket kötelezik arra, hogy az általuk termelt tej teljes mennyiségét a szövetkezetükbe szállítsák, és a szövetkezet köteles a teljes mennyiséget elfogadni. |
| --- | --- |

(7)

A tejüzemek esetében a részükre az adott időszakban szállított tejmennyiségeket nem mindig tervezik jól. Még a tejipari szövetkezetek (amelyek mezőgazdasági termelők tulajdonában vannak, feldolgozólétesítményekkel rendelkeznek és az Unióban termelt nyers tej 58 %-át dolgozzák fel) esetében is előfordulhat, hogy a kínálatot nem igazítják a kereslethez: a mezőgazdasági termelőket kötelezik arra, hogy az általuk termelt tej teljes mennyiségét a szövetkezetükbe szállítsák, és a szövetkezet köteles a teljes mennyiséget elfogadni.

| (8) | Nem gyakori, hogy a szállítás előtt a felek alapelemeket tartalmazó mintaszerződést kötnek. Pedig az ilyen szerződések segíthetnek megerősíteni a tejágazati ellátási lánc szereplőinek felelősségét, és segíthetnek annak tudatosításában, hogy a piac jelzéseit jobban figyelembe kell venni, javítani kell az ártranszmissziót, és a kereslethez kell igazítani a kínálatot, valamint segíthetnek egyes tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elkerülésében. |
| --- | --- |

(8)

Nem gyakori, hogy a szállítás előtt a felek alapelemeket tartalmazó mintaszerződést kötnek. Pedig az ilyen szerződések segíthetnek megerősíteni a tejágazati ellátási lánc szereplőinek felelősségét, és segíthetnek annak tudatosításában, hogy a piac jelzéseit jobban figyelembe kell venni, javítani kell az ártranszmissziót, és a kereslethez kell igazítani a kínálatot, valamint segíthetnek egyes tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elkerülésében.

| (9) | Az ilyen szerződésekre vonatkozó uniós jogi szabályozás hiányában a tagállamok saját szerződési jogi rendszerükön belül kötelezővé tehetik ezen szerződések alkalmazását, feltéve, hogy egyidejűleg betartják az uniós jogszabályokat, és mindenekelőtt szem előtt tartják a belső piac és a közös piacszervezés megfelelő működését. Tekintettel arra, hogy a szerződési jogra vonatkozóan nagyok az eltérések az Unióban, a szubszidiaritás érdekében ennek a döntésnek a tagállamok hatáskörében kell maradnia. Ugyanazon feltételeknek kell vonatkozniuk a nyerstej-szállításra egy adott területen belül. Ezért amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy a területén belül a mezőgazdasági termelők csak írásbeli szerződés alapján szállíthatnak a feldolgozóknak, akkor ezt a kötelezettséget a más tagállamból szállított nyers tejre is alkalmazni kell, a más tagállamba szállított nyers tejre azonban nem szükségképpen kell alkalmazni. A szubszidiaritás elvével összhangban továbbra is a tagállamoknak kell dönteniük annak előírásáról, hogy az első felvásárló az ilyen szerződésekre vonatkozóan köteles-e írásbeli ajánlatot tenni a mezőgazdasági termelőnek. |
| --- | --- |

(9)

Az ilyen szerződésekre vonatkozó uniós jogi szabályozás hiányában a tagállamok saját szerződési jogi rendszerükön belül kötelezővé tehetik ezen szerződések alkalmazását, feltéve, hogy egyidejűleg betartják az uniós jogszabályokat, és mindenekelőtt szem előtt tartják a belső piac és a közös piacszervezés megfelelő működését. Tekintettel arra, hogy a szerződési jogra vonatkozóan nagyok az eltérések az Unióban, a szubszidiaritás érdekében ennek a döntésnek a tagállamok hatáskörében kell maradnia. Ugyanazon feltételeknek kell vonatkozniuk a nyerstej-szállításra egy adott területen belül. Ezért amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy a területén belül a mezőgazdasági termelők csak írásbeli szerződés alapján szállíthatnak a feldolgozóknak, akkor ezt a kötelezettséget a más tagállamból szállított nyers tejre is alkalmazni kell, a más tagállamba szállított nyers tejre azonban nem szükségképpen kell alkalmazni. A szubszidiaritás elvével összhangban továbbra is a tagállamoknak kell dönteniük annak előírásáról, hogy az első felvásárló az ilyen szerződésekre vonatkozóan köteles-e írásbeli ajánlatot tenni a mezőgazdasági termelőnek.

| (10) | Az ilyen szerződésekre vonatkozó megfelelő minimumszabályok, valamint a belső piac és a közös piacszervezés jó működésének biztosítása érdekében uniós szinten meg kell határozni néhány, az említett szerződések alkalmazására vonatkozó alapfeltételt. Ezeket az alapfeltételeket azonban szabadon kell megtárgyalni. Ugyanakkor annak érdekében, hogy egyes tagállamokban, ahol a rendkívül rövid távú szerződések használata igen elterjedt, erősödjön a tejpiac stabilitása és a tejtermelők felvevőpiaca, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok előírhassák minimális szerződési időtartamoknak az ilyen szerződésekbe és/vagy ajánlatokba való belefoglalását. Ez a minimális időtartam azonban csak az első felvásárlók és a tejtermelők közötti szerződésekre, illetve az első felvásárlók által a tejtermelőknek adott ajánlatokra írható elő. Emellett nem hátráltathatja a belső piac megfelelő működését, és lehetővé kell tenni, hogy a tejtermelők elvessék vagy visszautasítsák a minimális időtartam alkalmazását. Az alapfeltételek közül fontos, hogy a szállításért fizetendő árat a szerződésben – a szerződő felek választása szerint – rögzített árként vagy bizonyos tényezőktől, mint például a szállított nyers tej mennyiségétől, minőségétől vagy összetételétől függő változó árként lehessen meghatározni, annak kizárása nélkül, hogy egyetlen szerződésen belül kombinálják a bizonyos mennyiségre meghatározott rögzített árat és a szállított nyers tej további mennyiségére megállapított, képlet alapján számított árat. |
| --- | --- |

(10)

Az ilyen szerződésekre vonatkozó megfelelő minimumszabályok, valamint a belső piac és a közös piacszervezés jó működésének biztosítása érdekében uniós szinten meg kell határozni néhány, az említett szerződések alkalmazására vonatkozó alapfeltételt. Ezeket az alapfeltételeket azonban szabadon kell megtárgyalni. Ugyanakkor annak érdekében, hogy egyes tagállamokban, ahol a rendkívül rövid távú szerződések használata igen elterjedt, erősödjön a tejpiac stabilitása és a tejtermelők felvevőpiaca, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok előírhassák minimális szerződési időtartamoknak az ilyen szerződésekbe és/vagy ajánlatokba való belefoglalását. Ez a minimális időtartam azonban csak az első felvásárlók és a tejtermelők közötti szerződésekre, illetve az első felvásárlók által a tejtermelőknek adott ajánlatokra írható elő. Emellett nem hátráltathatja a belső piac megfelelő működését, és lehetővé kell tenni, hogy a tejtermelők elvessék vagy visszautasítsák a minimális időtartam alkalmazását. Az alapfeltételek közül fontos, hogy a szállításért fizetendő árat a szerződésben – a szerződő felek választása szerint – rögzített árként vagy bizonyos tényezőktől, mint például a szállított nyers tej mennyiségétől, minőségétől vagy összetételétől függő változó árként lehessen meghatározni, annak kizárása nélkül, hogy egyetlen szerződésen belül kombinálják a bizonyos mennyiségre meghatározott rögzített árat és a szállított nyers tej további mennyiségére megállapított, képlet alapján számított árat.

| (11) | Azokat a tejipari szövetkezeteket, amelyek alapszabálya és az ezen alapuló szabályai és határozatai tartalmaznak az e rendeletben meghatározott szerződéses alapfeltételekhez hasonló hatással járó szabályokat, az egyszerűség érdekében mentesíteni kell azon követelmény alól, hogy írásbeli szerződést kelljen kötniük. |
| --- | --- |

(11)

Azokat a tejipari szövetkezeteket, amelyek alapszabálya és az ezen alapuló szabályai és határozatai tartalmaznak az e rendeletben meghatározott szerződéses alapfeltételekhez hasonló hatással járó szabályokat, az egyszerűség érdekében mentesíteni kell azon követelmény alól, hogy írásbeli szerződést kelljen kötniük.

| (12) | A fentiekben meghatározott, szerződésen alapuló és olyan rendszer hatékony működésének megerősítése érdekében, amelyben a tejet köztes szereplők gyűjtik össze a mezőgazdasági termelőktől és szállítják a feldolgozókhoz, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az említett rendszert ezen közvetítőkre vonatkozóan is alkalmazzák. |
| --- | --- |

(12)

A fentiekben meghatározott, szerződésen alapuló és olyan rendszer hatékony működésének megerősítése érdekében, amelyben a tejet köztes szereplők gyűjtik össze a mezőgazdasági termelőktől és szállítják a feldolgozókhoz, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az említett rendszert ezen közvetítőkre vonatkozóan is alkalmazzák.

| (13) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 42. cikke előírja, hogy az uniós versenyszabályok a mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére csak olyan mértékben vonatkoznak, ahogyan azt az Európai Parlament és a Tanács az EUMSZ 43. cikke (2) bekezdésének keretében meghatározza, amely utóbbi cikk pedig előírja a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozását. |
| --- | --- |

(13)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 42. cikke előírja, hogy az uniós versenyszabályok a mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére csak olyan mértékben vonatkoznak, ahogyan azt az Európai Parlament és a Tanács az EUMSZ 43. cikke (2) bekezdésének keretében meghatározza, amely utóbbi cikk pedig előírja a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozását.

| (14) | A termelés életképes fejlesztésének és így a tejtermelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében meg kell erősíteni tárgyalási pozíciójukat a tejfeldolgozókkal szemben, aminek eredményeként az ellátási láncban meg kell valósulnia a hozzáadott érték méltányosabb eloszlásának. Ezért e közös agrárpolitikai célok megvalósítása érdekében az EUMSZ 42. cikkének és 43. cikke (2) bekezdésének megfelelően rendelkezni kell arról, hogy a kizárólag tejtermelők által alkotott termelői szervezetek vagy ezek társulásai – tagjaik összessége vagy azok egy része termelésének vonatkozásában – közös tárgyalásokat folytathassanak a tejüzemekkel a szerződéses feltételekről, többek között az árról. Ez a rendelkezés azonban csak azokra a termelői szervezetekre vonatkozhat, amelyek kérik és meg is kapják az 1234/2007/EK rendelet 122. cikke szerinti elismerést. E rendelkezés ezenkívül nem vonatkozhat azokra az elismert termelői szervezetekre – a szövetkezeteket is beleértve – amelyek tagjaik teljes nyerstej-mennyiségét feldolgozzák, mivel a tagok nem szállítanak nyers tejet más feldolgozóknak. Emellett rendelkezni kell annak lehetőségéről, hogy a nemzeti jog alapján elismert meglévő termelői szervezeteket e rendelet értelmében de facto elismerjék. |
| --- | --- |

(14)

A termelés életképes fejlesztésének és így a tejtermelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében meg kell erősíteni tárgyalási pozíciójukat a tejfeldolgozókkal szemben, aminek eredményeként az ellátási láncban meg kell valósulnia a hozzáadott érték méltányosabb eloszlásának. Ezért e közös agrárpolitikai célok megvalósítása érdekében az EUMSZ 42. cikkének és 43. cikke (2) bekezdésének megfelelően rendelkezni kell arról, hogy a kizárólag tejtermelők által alkotott termelői szervezetek vagy ezek társulásai – tagjaik összessége vagy azok egy része termelésének vonatkozásában – közös tárgyalásokat folytathassanak a tejüzemekkel a szerződéses feltételekről, többek között az árról. Ez a rendelkezés azonban csak azokra a termelői szervezetekre vonatkozhat, amelyek kérik és meg is kapják az 1234/2007/EK rendelet 122. cikke szerinti elismerést. E rendelkezés ezenkívül nem vonatkozhat azokra az elismert termelői szervezetekre – a szövetkezeteket is beleértve – amelyek tagjaik teljes nyerstej-mennyiségét feldolgozzák, mivel a tagok nem szállítanak nyers tejet más feldolgozóknak. Emellett rendelkezni kell annak lehetőségéről, hogy a nemzeti jog alapján elismert meglévő termelői szervezeteket e rendelet értelmében de facto elismerjék.

| (15) | A szövetkezetek hatékony működése aláásásának elkerülése, valamint az egyértelműség érdekében rögzíteni kell, hogy amennyiben a mezőgazdasági termelő valamely szövetkezet tagjaként köteles az általa termelt tej teljes mennyiségére vagy egy részére vonatkozóan a szövetkezet alapszabályában vagy az azon alapuló szabályokban vagy határozatokban megállapított feltételek szerinti nyers tejet szállítani, e feltételek nem képezhetik a termelői szervezetek tárgyalásainak tárgyát. |
| --- | --- |

(15)

A szövetkezetek hatékony működése aláásásának elkerülése, valamint az egyértelműség érdekében rögzíteni kell, hogy amennyiben a mezőgazdasági termelő valamely szövetkezet tagjaként köteles az általa termelt tej teljes mennyiségére vagy egy részére vonatkozóan a szövetkezet alapszabályában vagy az azon alapuló szabályokban vagy határozatokban megállapított feltételek szerinti nyers tejet szállítani, e feltételek nem képezhetik a termelői szervezetek tárgyalásainak tárgyát.

| (16) | Továbbá – a hatékony tejpiaci verseny fenntartása érdekében – ezt a lehetőséget az uniós termelés és a tárgyalások által érintett tagállam termelése százalékos arányában meghatározott megfelelő korlátokhoz kell kötni. A tagállami termelés százalékos arányában meghatározott korlátozást először a termelő tagállamban, illetve az egyes termelő tagállamokban termelt nyers tej mennyiségére kell alkalmazni. Ugyanazt a százalékos korlátot kell alkalmazni a bármely rendeltetési tagállamba szállított nyers tej mennyiségére is. |
| --- | --- |

(16)

Továbbá – a hatékony tejpiaci verseny fenntartása érdekében – ezt a lehetőséget az uniós termelés és a tárgyalások által érintett tagállam termelése százalékos arányában meghatározott megfelelő korlátokhoz kell kötni. A tagállami termelés százalékos arányában meghatározott korlátozást először a termelő tagállamban, illetve az egyes termelő tagállamokban termelt nyers tej mennyiségére kell alkalmazni. Ugyanazt a százalékos korlátot kell alkalmazni a bármely rendeltetési tagállamba szállított nyers tej mennyiségére is.

| (17) | Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM) és az oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) – különösen a kiszolgáltatott vidéki régiók esetében fennálló – jelentőségére tekintettel, valamint a hozzáadott érték biztosítása és a minőség – konkrétan az OEM vagy OFJ által védett sajtok minősége – fenntartása érdekében és a tejkvótarendszer megszűnésével összefüggésben lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok szabályokat alkalmazzanak a meghatározott földrajzi területen előállított ilyen sajtok kínálatának szabályozására. A szabályoknak az adott sajt előállítási folyamatának egészére ki kell terjedniük, és azokat szakmaközi szervezetnek, termelői szervezetnek vagy a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (6) szerinti csoportnak kell kérelmeznie. Ezeket a kérelmeket az e sajthoz felhasznált tejmennyiség nagy többségét képviselő tejtermelők nagy többségének, illetve szakmaközi szervezetek és csoportok esetén a termelt sajtmennyiség nagy többségét képviselő sajttermelők nagy többségének kell támogatniuk. Továbbá az előírásokat szigorú feltételekhez kell kötni, különösen annak érdekében, hogy ne sérüljön a termékek más piacokon való forgalmazása, és biztosított legyen a kisebbségi jogok védelme. A tagállamoknak a kiigazított szabályokat haladéktalanul közzé kell tenniük és meg kell küldeniük a Bizottságnak, biztosítaniuk kell a rendszeres ellenőrzéseket, meg nem felelés esetén pedig a szabályokat hatályon kívül kell helyezniük. |
| --- | --- |

(17)

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM) és az oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) – különösen a kiszolgáltatott vidéki régiók esetében fennálló – jelentőségére tekintettel, valamint a hozzáadott érték biztosítása és a minőség – konkrétan az OEM vagy OFJ által védett sajtok minősége – fenntartása érdekében és a tejkvótarendszer megszűnésével összefüggésben lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok szabályokat alkalmazzanak a meghatározott földrajzi területen előállított ilyen sajtok kínálatának szabályozására. A szabályoknak az adott sajt előállítási folyamatának egészére ki kell terjedniük, és azokat szakmaközi szervezetnek, termelői szervezetnek vagy a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (6) szerinti csoportnak kell kérelmeznie. Ezeket a kérelmeket az e sajthoz felhasznált tejmennyiség nagy többségét képviselő tejtermelők nagy többségének, illetve szakmaközi szervezetek és csoportok esetén a termelt sajtmennyiség nagy többségét képviselő sajttermelők nagy többségének kell támogatniuk. Továbbá az előírásokat szigorú feltételekhez kell kötni, különösen annak érdekében, hogy ne sérüljön a termékek más piacokon való forgalmazása, és biztosított legyen a kisebbségi jogok védelme. A tagállamoknak a kiigazított szabályokat haladéktalanul közzé kell tenniük és meg kell küldeniük a Bizottságnak, biztosítaniuk kell a rendszeres ellenőrzéseket, meg nem felelés esetén pedig a szabályokat hatályon kívül kell helyezniük.

| (18) | Néhány ágazatban uniós szintű szabályokat vezettek be a szakmaközi szervezetekre vonatkozóan. Ezek a szervezetek hasznosnak bizonyulhatnak az ellátási lánc szereplői közötti párbeszéd, valamint a legjobb gyakorlatok és a piaci átláthatóság előmozdítása terén. Ezeket a szabályokat a tej- és tejtermékágazatban is alkalmazni kell, azokkal a rendelkezésekkel együtt, amelyek versenyjogi szempontból tisztázzák e szervezetek helyzetét, feltéve, hogy az említett szervezetek magatartása nem torzítja a versenyt vagy a belső piacot, és nem befolyásolja hátrányosan a mezőgazdasági piacok közös szervezésének jó működését. A tagállamoknak valamennyi érintett gazdasági szereplőt ösztönözniük kell a szakmaközi szervezetekben való részvételre. |
| --- | --- |

(18)

Néhány ágazatban uniós szintű szabályokat vezettek be a szakmaközi szervezetekre vonatkozóan. Ezek a szervezetek hasznosnak bizonyulhatnak az ellátási lánc szereplői közötti párbeszéd, valamint a legjobb gyakorlatok és a piaci átláthatóság előmozdítása terén. Ezeket a szabályokat a tej- és tejtermékágazatban is alkalmazni kell, azokkal a rendelkezésekkel együtt, amelyek versenyjogi szempontból tisztázzák e szervezetek helyzetét, feltéve, hogy az említett szervezetek magatartása nem torzítja a versenyt vagy a belső piacot, és nem befolyásolja hátrányosan a mezőgazdasági piacok közös szervezésének jó működését. A tagállamoknak valamennyi érintett gazdasági szereplőt ösztönözniük kell a szakmaközi szervezetekben való részvételre.

| (19) | Annak érdekében, hogy követni tudja a piaci fejleményeket, a Bizottságnak megfelelő időben tájékoztatást kell kapnia a nyerstej-szállítások mennyiségéről. Ezért indokolt rendelkezni arról, hogy az első felvásárló rendszeresen közölje ezeket az információkat a tagállamokkal, a tagállam pedig értesítse erről a Bizottságot. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy követni tudja a piaci fejleményeket, a Bizottságnak megfelelő időben tájékoztatást kell kapnia a nyerstej-szállítások mennyiségéről. Ezért indokolt rendelkezni arról, hogy az első felvásárló rendszeresen közölje ezeket az információkat a tagállamokkal, a tagállam pedig értesítse erről a Bizottságot.

| (20) | A tagállamoknak a szerződésre irányuló tárgyalásokra, a termelői szervezetek és társulásaik, illetve a szakmaközi szervezetek elismerésére, valamint a tej- és tejtermékágazaton belüli szerződéses kapcsolatokra vonatkozóan is értesíteniük kell a Bizottságot e rendelet alkalmazásának nyomon követése és elemzése érdekében, különösen azon jelentések elkészítése céljából, amelyeket a Bizottságnak a tejpiac fejlődéséről az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjesztenie. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamoknak a szerződésre irányuló tárgyalásokra, a termelői szervezetek és társulásaik, illetve a szakmaközi szervezetek elismerésére, valamint a tej- és tejtermékágazaton belüli szerződéses kapcsolatokra vonatkozóan is értesíteniük kell a Bizottságot e rendelet alkalmazásának nyomon követése és elemzése érdekében, különösen azon jelentések elkészítése céljából, amelyeket a Bizottságnak a tejpiac fejlődéséről az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjesztenie.

| (21) | Az e rendeletben megállapított intézkedéseket a tejpiac jelenlegi gazdasági körülményei és az ellátási lánc szerkezete indokolják. Ezért célszerű azokat kellően hosszú ideig alkalmazni, hogy hatásukat teljes mértékben kifejthessék. Az intézkedéseknek azonban – tekintettel messze ható jellegükre – átmenetinek kell lenniük, és felül kell vizsgálni a működésüket, valamint azt, hogy szükség van-e további alkalmazásukra. Az értékelést a tejpiaci fejleményekről szóló két bizottsági jelentésnek kell tartalmaznia – az elsőt 2014. június 30-ig, a másodikat 2018. december 31-ig kell előterjeszteni –, amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönző lehetséges intézkedésekre is kiterjednek. |
| --- | --- |

(21)

Az e rendeletben megállapított intézkedéseket a tejpiac jelenlegi gazdasági körülményei és az ellátási lánc szerkezete indokolják. Ezért célszerű azokat kellően hosszú ideig alkalmazni, hogy hatásukat teljes mértékben kifejthessék. Az intézkedéseknek azonban – tekintettel messze ható jellegükre – átmenetinek kell lenniük, és felül kell vizsgálni a működésüket, valamint azt, hogy szükség van-e további alkalmazásukra. Az értékelést a tejpiaci fejleményekről szóló két bizottsági jelentésnek kell tartalmaznia – az elsőt 2014. június 30-ig, a másodikat 2018. december 31-ig kell előterjeszteni –, amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönző lehetséges intézkedésekre is kiterjednek.

| (22) | Bizonyos hátrányos helyzetű uniós régiók gazdasága erősen függ a tejtermeléstől. E régiók sajátosságai miatt az általános politikákat igényeik jobb kielégítése érdekében ki kell igazítani. A közös agrárpolitika már rendelkezik egyedi intézkedésekről az ezen hátrányos helyzetű régiókra vonatkozóan. Az e rendeletben rögzített további szakpolitikai intézkedések hozzájárulhatnak az ilyen régiók tejtermelői helyzetének erősítéséhez. Ezeket a hatásokat azonban a fent említett jelentésekben elemezni kell, amelyek alapján a Bizottságnak szükség esetén javaslatokat kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(22)

Bizonyos hátrányos helyzetű uniós régiók gazdasága erősen függ a tejtermeléstől. E régiók sajátosságai miatt az általános politikákat igényeik jobb kielégítése érdekében ki kell igazítani. A közös agrárpolitika már rendelkezik egyedi intézkedésekről az ezen hátrányos helyzetű régiókra vonatkozóan. Az e rendeletben rögzített további szakpolitikai intézkedések hozzájárulhatnak az ilyen régiók tejtermelői helyzetének erősítéséhez. Ezeket a hatásokat azonban a fent említett jelentésekben elemezni kell, amelyek alapján a Bizottságnak szükség esetén javaslatokat kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (23) | Annak biztosítása érdekében, hogy a tej- és tejtermékágazaton belüli termelői szervezeteknek, illetve termelői szervezetek társulásainak céljai és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a transznacionális termelői szervezetek és a termelői szervezetek transznacionális társulásai elismerésének feltételeire, az azok létrehozására vonatkozó szabályokra és a transznacionális együttműködés esetében nyújtható adminisztratív segítség feltételeire, valamint a termelői szervezet tárgyalásai által érintett nyers tej mennyiségének számítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(23)

Annak biztosítása érdekében, hogy a tej- és tejtermékágazaton belüli termelői szervezeteknek, illetve termelői szervezetek társulásainak céljai és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a transznacionális termelői szervezetek és a termelői szervezetek transznacionális társulásai elismerésének feltételeire, az azok létrehozására vonatkozó szabályokra és a transznacionális együttműködés esetében nyújtható adminisztratív segítség feltételeire, valamint a termelői szervezet tárgyalásai által érintett nyers tej mennyiségének számítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (24) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. A termelői szervezetek, társulásaik és a szakmaközi szervezetek elismerési feltételeivel, e szervezeteknek a tárgyalások által érintett nyers tej mennyiségére vonatkozó értesítéseivel, a tagállamok által e szervezetekre és az OEM és OFJ által védett sajtok kínálatának szabályozására vonatkozóan a Bizottságnak megküldendő értesítésekkel, a tej- és tejtermék-ágazatbeli megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, valamint szerződéses viszonyok részletes szabályaival, az ezen ágazatban alkalmazandó kötelező nyilatkozatok tartalmával, formájával és ütemezésével, a nyers tej mezőgazdasági termelők általi szállítására vonatkozó szerződések bizonyos tényezőivel, valamint a Bizottságnak a tagállamok által e tekintetben hozott döntésekről való értesítésével kapcsolatos végrehajtási hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(24)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. A termelői szervezetek, társulásaik és a szakmaközi szervezetek elismerési feltételeivel, e szervezeteknek a tárgyalások által érintett nyers tej mennyiségére vonatkozó értesítéseivel, a tagállamok által e szervezetekre és az OEM és OFJ által védett sajtok kínálatának szabályozására vonatkozóan a Bizottságnak megküldendő értesítésekkel, a tej- és tejtermék-ágazatbeli megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, valamint szerződéses viszonyok részletes szabályaival, az ezen ágazatban alkalmazandó kötelező nyilatkozatok tartalmával, formájával és ütemezésével, a nyers tej mezőgazdasági termelők általi szállítására vonatkozó szerződések bizonyos tényezőivel, valamint a Bizottságnak a tagállamok által e tekintetben hozott döntésekről való értesítésével kapcsolatos végrehajtási hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.

| (25) | Tekintettel a Bizottságnak az uniós versenypolitika terén fennálló hatásköreire és az említett jogi aktusok sajátos jellegére, a Bizottságnak a 182/2011/EU rendelet alkalmazása nélkül kell határoznia arról, hogy a tej- és tejtermékágazatban meglévő bizonyos megállapodások és összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek-e az Unió versenyjogi szabályaival, hogy egy adott termelői szervezet egynél több tagállamot érintő tárgyalásaira sor kerülhet-e, és hogy a tagállamok által az OEM vagy OFJ által védett sajtok kínálatának szabályozására megállapított egyes előírásokat hatályon kívül kell-e helyezni. |
| --- | --- |

(25)

Tekintettel a Bizottságnak az uniós versenypolitika terén fennálló hatásköreire és az említett jogi aktusok sajátos jellegére, a Bizottságnak a 182/2011/EU rendelet alkalmazása nélkül kell határoznia arról, hogy a tej- és tejtermékágazatban meglévő bizonyos megállapodások és összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek-e az Unió versenyjogi szabályaival, hogy egy adott termelői szervezet egynél több tagállamot érintő tárgyalásaira sor kerülhet-e, és hogy a tagállamok által az OEM vagy OFJ által védett sajtok kínálatának szabályozására megállapított egyes előírásokat hatályon kívül kell-e helyezni.

| (26) | Ezért az 1234/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(26)

Ezért az 1234/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1234/2007/EK rendelet módosításai

Az 1234/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 122. cikk első bekezdésének a) pontjában a következő alpont kerül beillesztésre:






  „iiia. | tej és tejtermékek;” |
| --- | --- | --- |

1.

A 122. cikk első bekezdésének a) pontjában a következő alpont kerül beillesztésre:

„iiia.

tej és tejtermékek;”

| 2. | A 123. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A tagállamok olyan szakmaközi szervezeteket is elismerhetnek, amelyek:






  a) | hivatalosan kérték elismerésüket, és olyan gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak, amelyek a nyers tej előállításához és az ellátási lánc következő szakaszai közül legalább az egyikhez kapcsolódnak: a tej- és tejtermékágazat termékeinek feldolgozása vagy kereskedelme, beleértve a forgalmazást; |
| --- | --- | --- |

2.

A 123. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A tagállamok olyan szakmaközi szervezeteket is elismerhetnek, amelyek:

a)

hivatalosan kérték elismerésüket, és olyan gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak, amelyek a nyers tej előállításához és az ellátási lánc következő szakaszai közül legalább az egyikhez kapcsolódnak: a tej- és tejtermékágazat termékeinek feldolgozása vagy kereskedelme, beleértve a forgalmazást;

| b) | az a) pontban említett képviselők összességének vagy egy részének kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett képviselők összességének vagy egy részének kezdeményezésére jöttek létre;

| c) | az adott szakmaközi szervezetek tagjai és a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével az Unió egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül egyet vagy többet folytatnak:






  i. | a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között a már megkötött nyerstej-szállítási szerződések tekintetében az árakra, mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti és nemzetközi szintű piaci fejlemények elemzése révén; |
| --- | --- | --- |

c)

az adott szakmaközi szervezetek tagjai és a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével az Unió egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül egyet vagy többet folytatnak:

i.

a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között a már megkötött nyerstej-szállítási szerződések tekintetében az árakra, mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti és nemzetközi szintű piaci fejlemények elemzése révén;

| ii. | hozzájárulás a tej és a tejtermékek forgalomba hozatalának jobb koordinációjához, különösen kutatás és piacelemzés révén; |
| --- | --- |

ii.

hozzájárulás a tej és a tejtermékek forgalomba hozatalának jobb koordinációjához, különösen kutatás és piacelemzés révén;

| iii. | a belső és külső piacokon forgalmazott tej és tejtermékek fogyasztásának előmozdítása, valamint az azokra vonatkozó információk szolgáltatása; |
| --- | --- |

iii.

a belső és külső piacokon forgalmazott tej és tejtermékek fogyasztásának előmozdítása, valamint az azokra vonatkozó információk szolgáltatása;

| iv. | a potenciális exportpiacok felkutatása; |
| --- | --- |

iv.

a potenciális exportpiacok felkutatása;

| v. | az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása a nyers tej felvásárlók számára történő eladása és/vagy feldolgozott termékek nagy- és kiskereskedők számára történő szállítása tekintetében, figyelembe véve a tisztességes versenyfeltételek kialakításának szükségességét, és elkerülve a piac torzulásait; |
| --- | --- |

v.

az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása a nyers tej felvásárlók számára történő eladása és/vagy feldolgozott termékek nagy- és kiskereskedők számára történő szállítása tekintetében, figyelembe véve a tisztességes versenyfeltételek kialakításának szükségességét, és elkerülve a piac torzulásait;

| vi. | azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre; |
| --- | --- |

vi.

azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre;

| vii. | a tejágazat termelési potenciáljának fenntartása és fejlesztése, többek között az innováció előmozdítása és az alkalmazott kutatási és fejlesztési programok támogatása révén a tej és tejtermékek kínálta lehetőségek maradéktalan kihasználása érdekében, különös tekintettel a fogyasztó számára vonzóbb, hozzáadott értéket képviselő termékek létrehozására; |
| --- | --- |

vii.

a tejágazat termelési potenciáljának fenntartása és fejlesztése, többek között az innováció előmozdítása és az alkalmazott kutatási és fejlesztési programok támogatása révén a tej és tejtermékek kínálta lehetőségek maradéktalan kihasználása érdekében, különös tekintettel a fogyasztó számára vonzóbb, hozzáadott értéket képviselő termékek létrehozására;

| viii. | az állat-egészségügyi termékek kisebb mértékű felhasználását, az egyéb inputanyagok jobb kezelését, valamint az élelmiszer-biztonság és az állategészségügy javítását lehetővé tévő módszerek felkutatása; |
| --- | --- |

viii.

az állat-egészségügyi termékek kisebb mértékű felhasználását, az egyéb inputanyagok jobb kezelését, valamint az élelmiszer-biztonság és az állategészségügy javítását lehetővé tévő módszerek felkutatása;

| ix. | olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és a forgalmazás valamennyi szakaszában javítható; |
| --- | --- |

ix.

olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és a forgalmazás valamennyi szakaszában javítható;

| x. | az ökológiai termelésben rejlő lehetőségek kiaknázása, az ilyen típusú termelés, valamint az eredetmegjelöléssel, minőségi védjegyekkel (tanúsító védjegyekkel) és földrajzi árujelzőkkel ellátott termékek termelésének védelme és előmozdítása; illetve |
| --- | --- |

x.

az ökológiai termelésben rejlő lehetőségek kiaknázása, az ilyen típusú termelés, valamint az eredetmegjelöléssel, minőségi védjegyekkel (tanúsító védjegyekkel) és földrajzi árujelzőkkel ellátott termékek termelésének védelme és előmozdítása; illetve

| xi. | az integrált termelés vagy egyéb környezetbarát termelési módszerek terjesztése.” |
| --- | --- |

xi.

az integrált termelés vagy egyéb környezetbarát termelési módszerek terjesztése.”

| 3. | A II. rész II. címének II. fejezetében a következő szakasz kerül beillesztésre:
  „IIA.   szakasz



  A tej- és tejtermékágazatban működő termelői és szakmaközi szervezetekre vonatkozó szabályok


  126a. cikk
  A tej- és tejtermékágazatban működő termelői szervezetek és társulásaik elismerése
  (1)   A tagállamok termelői szervezetként ismernek el a tej- és tejtermékágazatban minden olyan elismerést kérelmező jogi személyt vagy jogi személyek egyértelműen meghatározott részét, amely teljesíti az alábbi feltételeket:






  a) | megfelel a 122. cikk első bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

3.

A II. rész II. címének II. fejezetében a következő szakasz kerül beillesztésre:

„IIA.   szakasz

A tej- és tejtermékágazatban működő termelői és szakmaközi szervezetekre vonatkozó szabályok

126a. cikk

A tej- és tejtermékágazatban működő termelői szervezetek és társulásaik elismerése

(1)   A tagállamok termelői szervezetként ismernek el a tej- és tejtermékágazatban minden olyan elismerést kérelmező jogi személyt vagy jogi személyek egyértelműen meghatározott részét, amely teljesíti az alábbi feltételeket:

a)

megfelel a 122. cikk első bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott követelményeknek;

| b) | a működési területén rendelkezik egy, az érintett tagállam által meghatározandó minimális taglétszámmal és/vagy minimális forgalmazható termelési mennyiséggel; |
| --- | --- |

b)

a működési területén rendelkezik egy, az érintett tagállam által meghatározandó minimális taglétszámmal és/vagy minimális forgalmazható termelési mennyiséggel;

| c) | elegendő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy megfelelően végzi tevékenységét, mind a ráfordított idő, mind a hatékonyság és a kínálat koncentrációja tekintetében; |
| --- | --- |

c)

elegendő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy megfelelően végzi tevékenységét, mind a ráfordított idő, mind a hatékonyság és a kínálat koncentrációja tekintetében;

| d) | alapszabálya összhangban áll e bekezdés a), b) és c) pontjával. |
| --- | --- |

d)

alapszabálya összhangban áll e bekezdés a), b) és c) pontjával.

(2)   Kérelem alapján a tagállamok elismerhetik a tej- és tejtermékágazatban működő elismert termelői szervezetek társulását, ha az érintett tagállam úgy ítéli meg, hogy a társulás képes eredményesen elvégezni egy elismert termelői szervezet minden tevékenységét, és megfelel az (1) bekezdésben előírt feltételeknek.

(3)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2012. április 2-át megelőzően, a nemzeti jog alapján elismert és az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelő termelői szervezeteket a 122. cikk első bekezdése a) pontjának iiia. alpontja alapján elismert termelői szervezeteknek kell tekinteni.

2012. április 2-át megelőzően a nemzeti jog alapján elismert azon termelői szervezetek, amelyek nem felelnek meg az e cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, 2012. október 3-ig folytathatják tevékenységüket a nemzeti jog alapján.

(4)   A tagállamok:

| a) | a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről; a kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található; |
| --- | --- |

a)

a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről; a kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található;

| b) | általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert termelői szervezetek és társulásaik betartják-e e fejezet előírásait; |
| --- | --- |

b)

általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert termelői szervezetek és társulásaik betartják-e e fejezet előírásait;

| c) | az e fejezetben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre és társulásaikra, és adott esetben eldöntik, hogy vissza kell-e vonni az elismerést; |
| --- | --- |

c)

az e fejezetben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre és társulásaikra, és adott esetben eldöntik, hogy vissza kell-e vonni az elismerést;

| d) | minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerések megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról. |
| --- | --- |

d)

minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerések megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.

126b. cikk

A tej- és tejtermékágazatban működő szakmaközi szervezetek elismerése

(1)   A tagállamok tej- és tejtermékágazatban működő szakmaközi szervezeteket akkor ismerhetnek el, ha az említett szervezetek:

| a) | megfelelnek a 123. cikk (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

megfelelnek a 123. cikk (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek;

| b) | az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket; |
| --- | --- |

b)

az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket;

| c) | a 123. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik; |
| --- | --- |

c)

a 123. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik;

| d) | ők maguk nem foglalkoznak tej- és tejtermékek előállításával, feldolgozásával, illetve forgalmazásával. |
| --- | --- |

d)

ők maguk nem foglalkoznak tej- és tejtermékek előállításával, feldolgozásával, illetve forgalmazásával.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2012. április 2-át megelőzően, a nemzeti jog alapján elismert és az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelő szakmaközi szervezeteket a 123. cikk (4) bekezdése alapján szakmaközi szervezetként kell elismerni.

(3)   Amennyiben a tagállamok élnek azzal a lehetőséggel, hogy az (1) és/vagy (2) bekezdés értelmében elismerjenek egy szakmaközi szervezetet, a tagállamok:

| a) | a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számítva négy hónapon belül határoznak a szakmaközi szervezet elismeréséről; a kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található; |
| --- | --- |

a)

a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számítva négy hónapon belül határoznak a szakmaközi szervezet elismeréséről; a kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található;

| b) | általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek;

| c) | az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben eldöntik, hogy vissza kell-e vonni az elismerést; |
| --- | --- |

c)

az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben eldöntik, hogy vissza kell-e vonni az elismerést;

| d) | visszavonják az elismerést, ha:






  i. | az elismerés tekintetében e cikkben meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek; |
| --- | --- | --- |

d)

visszavonják az elismerést, ha:

i.

az elismerés tekintetében e cikkben meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek;

| ii. | a szakmaközi szervezet szerepet vállal bármely, a 177a. cikk (4) bekezdésében említett megállapodásban, döntésben vagy összehangolt magatartásban, bármely egyéb – a nemzeti törvény szerinti – szankció alkalmazásának sérelme nélkül; |
| --- | --- |

ii.

a szakmaközi szervezet szerepet vállal bármely, a 177a. cikk (4) bekezdésében említett megállapodásban, döntésben vagy összehangolt magatartásban, bármely egyéb – a nemzeti törvény szerinti – szankció alkalmazásának sérelme nélkül;

| iii. | a szakmaközi szervezet nem tesz eleget a 177a. cikk (2) bekezdésében említett értesítési kötelezettségnek; |
| --- | --- |

iii.

a szakmaközi szervezet nem tesz eleget a 177a. cikk (2) bekezdésében említett értesítési kötelezettségnek;

| e) | minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról. |
| --- | --- |

e)

minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.

126c. cikk

Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban

(1)   A 122. cikknek megfelelően elismert, mezőgazdasági termelőket tömörítő tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek tárgyalásokat folytathatnak mezőgazdasági termelő tagjaik nevében azok közös termelésének egy része vagy egésze tekintetében a nyers tejnek a termelő által a nyers tej feldolgozója vagy a 185f. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti begyűjtője számára történő szállítására vonatkozó szerződésről.

(2)   A termelői szervezet tárgyalásokat folytathat:

| a) | függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termelők átruházzák-e a nyers tej feletti tulajdonjogot a termelői szervezetre vagy sem; |
| --- | --- |

a)

függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termelők átruházzák-e a nyers tej feletti tulajdonjogot a termelői szervezetre vagy sem;

| b) | függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár azonos-e a mezőgazdasági termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében; |
| --- | --- |

b)

függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár azonos-e a mezőgazdasági termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében;

| c) | feltéve, hogy az adott termelői szervezet tekintetében:






  i. | az ilyen tárgyalások által érintett nyers tej mennyisége nem haladja meg a teljes uniós termelés 3,5 %-át; és |
| --- | --- | --- |

c)

feltéve, hogy az adott termelői szervezet tekintetében:

i.

az ilyen tárgyalások által érintett nyers tej mennyisége nem haladja meg a teljes uniós termelés 3,5 %-át; és

| ii. | az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely adott tagállamban termelt mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át; és |
| --- | --- |

ii.

az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely adott tagállamban termelt mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át; és

| iii. | az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely adott tagállamba szállított mennyisége nem haladja meg az adott tagállam nemzeti termelésének 33 %-át; |
| --- | --- |

iii.

az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely adott tagállamba szállított mennyisége nem haladja meg az adott tagállam nemzeti termelésének 33 %-át;

| d) | feltéve, hogy az érintett mezőgazdasági termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek ettől a feltételtől, amennyiben a mezőgazdasági termelők két különálló termelői egysége különböző földrajzi területen helyezkedik el; |
| --- | --- |

d)

feltéve, hogy az érintett mezőgazdasági termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek ettől a feltételtől, amennyiben a mezőgazdasági termelők két különálló termelői egysége különböző földrajzi területen helyezkedik el;

| e) | feltéve, hogy a nyers tejre nem vonatkozik egyéb, a mezőgazdasági termelő szövetkezeti tagságából származó olyan kötelezettség, hogy a szövetkezet alapszabályában lefektetett feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a tejet leadja; és |
| --- | --- |

e)

feltéve, hogy a nyers tejre nem vonatkozik egyéb, a mezőgazdasági termelő szövetkezeti tagságából származó olyan kötelezettség, hogy a szövetkezet alapszabályában lefektetett feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a tejet leadja; és

| f) | feltéve, hogy a termelői szervezet értesíti az ezen tárgyalások által érintett nyers tej mennyiségéről azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

f)

feltéve, hogy a termelői szervezet értesíti az ezen tárgyalások által érintett nyers tej mennyiségéről azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben tevékenységet folytat.

(3)   A termelői szervezet a (2) bekezdés c) pontja ii. és iii. alpontjában meghatározott feltételektől függetlenül tárgyalásokat folytathat az (1) bekezdés értelmében, ha az adott termelői szervezet esetében a tárgyalások által érintett – 500 000 tonnánál alacsonyabb teljes éves nyerstej-termeléssel rendelkező tagállamban termelt, vagy ilyen tagállamba szállított – nyers tej mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 45 %-át.

(4)   E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozás a termelői szervezetek társulásait is magában foglalja.

(5)   A (2) bekezdés c) pontja és a (3) bekezdés alkalmazásában a Bizottság az általa megfelelőnek tartott módon a legfrissebb rendelkezésre álló információk alapján közzéteszi az Unióban és a tagállamokban termelt nyers tej mennyiségét.

(6)   A (2) bekezdés c) pontjától és a (3) bekezdéstől eltérve – még akkor is, ha nem valósul meg az ezekben megállapított küszöbértékek túllépése – az e bekezdés második albekezdésében említett versenyhatóság eseti alapon dönthet úgy, hogy a termelői szervezetnek adott tárgyalást vagy újból meg kell nyitnia, vagy arra egyáltalán nem kerülhet sor, ha ezt a verseny fenntartása érdekében szükségesnek ítéli, vagy azért, hogy a tejfeldolgozást végző kis- és középvállalkozások ne kerüljenek súlyosan hátrányos helyzetbe a területén.

Egynél több tagállamot érintő tárgyalások esetén az első albekezdésben említett határozatot a Bizottság a 195. cikk (2) bekezdésében vagy a 196b. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül hozza meg. Más esetekben e határozatot annak a tagállamnak a nemzeti versenyhatósága hozza meg, amelyre a tárgyalások vonatkoznak.

Az e bekezdésben említett határozatok az érintett vállalkozások értesítésének időpontját követően alkalmazandók.

(7)   E cikk alkalmazásában:

a)   »nemzeti versenyhatóság«: a Szerződés 101. és 102. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (8) 5. cikkében említett hatóság;

b)   »kis- és középvállalkozás«: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (9) szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás.

(8)   Az a tagállam, ahol e cikknek megfelelően tárgyalásokat folytatnak, értesíti a Bizottságot a (2) bekezdés f) pontja és a (6) bekezdés alkalmazásáról.

126d. cikk

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt kínálatának szabályozása

(1)   A 122. cikk első bekezdésének a) pontja értelmében elismert termelői szervezet, a 123. cikk (4) bekezdése értelmében elismert szakmaközi szervezet, vagy az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett csoportosulás kérelme alapján a tagállamok – korlátozott időtartamra – kötelező szabályokat állapíthatnak meg az 510/2006/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt kínálatának szabályozására.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szabályoknak meg kell felelniük a (4) bekezdésben megállapított feltételeknek, és előfeltételük az 510/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen lévő felek közötti előzetes megállapodás. E megállapodásnak a tejtermelők legalább kétharmada vagy az (1) bekezdésben említett sajt előállításához felhasznált nyers tej legalább kétharmadát képviselő képviselőik, és adott esetben az 510/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen előállított ilyen sajt termelésének legalább kétharmadát képviselő termelők legalább kétharmada között kell létrejönnie.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában, az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt vonatkozásában a nyers tej e sajt termékleírásában szereplő származási földrajzi területének meg kell egyeznie az e sajt vonatkozásában az 510/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területtel.

(4)   Az (1) bekezdésben említett szabályok

| a) | csak az érintett termék kínálatának szabályozására vonatkoznak, és céljuk e sajt kínálatának a kereslethez történő igazítása; |
| --- | --- |

a)

csak az érintett termék kínálatának szabályozására vonatkoznak, és céljuk e sajt kínálatának a kereslethez történő igazítása;

| b) | csak az érintett termékre érvényesek; |
| --- | --- |

b)

csak az érintett termékre érvényesek;

| c) | legfeljebb három évre tehetők kötelezővé, mely időszak után az (1) bekezdésben említett új kérelem alapján megújíthatók; |
| --- | --- |

c)

legfeljebb három évre tehetők kötelezővé, mely időszak után az (1) bekezdésben említett új kérelem alapján megújíthatók;

| d) | nem okozhatnak kárt az (1) bekezdésben említett szabályok hatálya alá tartozó termékeken kívüli egyéb termékek kereskedelmében; |
| --- | --- |

d)

nem okozhatnak kárt az (1) bekezdésben említett szabályok hatálya alá tartozó termékeken kívüli egyéb termékek kereskedelmében;

| e) | nem vonatkoznak az érintett sajt első ízben történő forgalmazása utáni ügyletekre; |
| --- | --- |

e)

nem vonatkoznak az érintett sajt első ízben történő forgalmazása utáni ügyletekre;

| f) | nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését is; |
| --- | --- |

f)

nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését is;

| g) | nem tarthatják vissza az érintett termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét; |
| --- | --- |

g)

nem tarthatják vissza az érintett termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét;

| h) | nem eredményezhetnek megkülönböztetést, nem állíthatnak akadályt a piacra újonnan belépők elé, illetve nem érinthetik hátrányosan a kistermelőket; |
| --- | --- |

h)

nem eredményezhetnek megkülönböztetést, nem állíthatnak akadályt a piacra újonnan belépők elé, illetve nem érinthetik hátrányosan a kistermelőket;

| i) | hozzájárulnak az érintett termék minőségének fenntartásához és/vagy fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

i)

hozzájárulnak az érintett termék minőségének fenntartásához és/vagy fejlesztéséhez;

| j) | a 126c. cikk sérelme nélkül alkalmazandók. |
| --- | --- |

j)

a 126c. cikk sérelme nélkül alkalmazandók.

(5)   Az (1) bekezdésben említett szabályokat közzé kell tenni az érintett tagállam egy hivatalos kiadványában.

(6)   A tagállamok ellenőrzéseket folytatnak a (4) bekezdésben megállapított feltételek teljesülésének biztosítása érdekében, és ha az illetékes nemzeti hatóság úgy ítéli meg, hogy e feltételeket nem teljesítették, hatályon kívül helyezi az (1) bekezdésben említett szabályokat.

(7)   A tagállamok azonnal értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett, általuk elfogadott szabályokról. A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat az ilyen szabályokról szóló értesítésekről.

(8)   A Bizottság bármikor elfogadhat végrehajtási jogi aktusokat egy tagállam arra való kötelezésére vonatkozóan, hogy helyezze hatályon kívül az általa az (1) bekezdésnek megfelelően megállapított szabályokat, amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e szabályok nem felelnek meg a (4) bekezdésben megállapított feltételeknek, a belső piac jelentős részén akadályozzák vagy torzítják a versenyt, vagy veszélyeztetik a szabad kereskedelmet vagy az EUMSZ 39. cikke célkitűzéseinek elérését. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 195. cikk (2) bekezdésében vagy a 196b. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

126e. cikk

A Bizottság hatáskörei a tej- és tejtermékágazatban működő termelői és szakmaközi szervezetek vonatkozásában

(1)   A termelő szervezetekre, valamint azok társulásaira vonatkozó célok és feladatok egyértelmű meghatározása, valamint az ilyen szervezetek fellépésének hatékonyságához – szükségtelen terhek előírása nélkül – való hozzájárulás érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a 196a. cikknek megfelelően, amely előírja:

| a) | a transznacionális termelői szervezetek és a termelői szervezetek transznacionális társulásai elismerésének feltételeit; |
| --- | --- |

a)

a transznacionális termelői szervezetek és a termelői szervezetek transznacionális társulásai elismerésének feltételeit;

| b) | a létrehozásra vonatkozó szabályokat és az illetékes hatóságok által a transznacionális együttműködés esetében nyújtható adminisztratív segítség feltételeit; |
| --- | --- |

b)

a létrehozásra vonatkozó szabályokat és az illetékes hatóságok által a transznacionális együttműködés esetében nyújtható adminisztratív segítség feltételeit;

| c) | a 126c. cikk (2) bekezdése c) pontjában és a (3) bekezdésében említett tárgyalások által érintett nyers tej mennyiségének kiszámításával kapcsolatos további szabályokat. |
| --- | --- |

c)

a 126c. cikk (2) bekezdése c) pontjában és a (3) bekezdésében említett tárgyalások által érintett nyers tej mennyiségének kiszámításával kapcsolatos további szabályokat.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyek az alábbiakhoz szükséges részletes szabályokat írják elő:

| a) | a termelői szervezetek és társulásaik, valamint a szakmaközi szervezetek 126a. és 126b. cikkben meghatározott elismerési feltételeinek végrehajtása; |
| --- | --- |

a)

a termelői szervezetek és társulásaik, valamint a szakmaközi szervezetek 126a. és 126b. cikkben meghatározott elismerési feltételeinek végrehajtása;

| b) | a 126c. cikk (2) bekezdése f) pontjában említett értesítés; |
| --- | --- |

b)

a 126c. cikk (2) bekezdése f) pontjában említett értesítés;

| c) | a tagállamok által a 126a. cikk (4) bekezdése d) pontjával, a 126b. cikk (3) bekezdése e) pontjával, a 126c. cikk (8) bekezdésével és a 126d. cikk (7) bekezdésével összhangban a Bizottságnak küldendő értesítések; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által a 126a. cikk (4) bekezdése d) pontjával, a 126b. cikk (3) bekezdése e) pontjával, a 126c. cikk (8) bekezdésével és a 126d. cikk (7) bekezdésével összhangban a Bizottságnak küldendő értesítések;

| d) | a transznacionális együttműködés esetében nyújtható adminisztratív segítséggel kapcsolatos eljárások. |
| --- | --- |

d)

a transznacionális együttműködés esetében nyújtható adminisztratív segítséggel kapcsolatos eljárások.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 196b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

| 4. | A 175. cikkben az „e rendelet 176–177. cikkére is figyelemmel” mondatrészt az „e rendelet 176–177a. cikkére is figyelemmel” mondatrész váltja fel. |
| --- | --- |

4.

A 175. cikkben az „e rendelet 176–177. cikkére is figyelemmel” mondatrészt az „e rendelet 176–177a. cikkére is figyelemmel” mondatrész váltja fel.

| 5. | A következő cikk kerül beillesztésre:
  „177a. cikk
  Megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a tej- és tejtermékágazatban
  (1)   Az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az elismert szakmaközi szervezetek azon megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, amelyek célja az e rendelet 123. cikke (4) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységek végzése.
  (2)   Az (1) bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha:






  a) | a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot; és |
| --- | --- | --- |

5.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„177a. cikk

Megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a tej- és tejtermékágazatban

(1)   Az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az elismert szakmaközi szervezetek azon megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, amelyek célja az e rendelet 123. cikke (4) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységek végzése.

(2)   Az (1) bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha:

a)

a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot; és

| b) | a Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő három hónapon belül – a 195. cikk (2) bekezdésében vagy a 196b. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás összeegyeztethetetlen az uniós szabályokkal. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő három hónapon belül – a 195. cikk (2) bekezdésében vagy a 196b. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás összeegyeztethetetlen az uniós szabályokkal.

(3)   A megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a (2) bekezdés b) pontjában említett időszak lejártáig nem léptethetők hatályba.

(4)   Az uniós szabályokkal összeegyeztethetetlennek kell minősíteni minden esetben az olyan megállapodásokat, döntéseket és összehangolt magatartásokat, amelyek:

| a) | az Unión belül a piacok bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek; |
| --- | --- |

a)

az Unión belül a piacok bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;

| b) | befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését; |
| --- | --- |

b)

befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;

| c) | a verseny torzulásait okozhatják, és nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége révén követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez; |
| --- | --- |

c)

a verseny torzulásait okozhatják, és nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége révén követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez;

| d) | az árak rögzítésével járnak; |
| --- | --- |

d)

az árak rögzítésével járnak;

| e) | megkülönböztetést eredményezhetnek vagy megszüntethetik a versenyt a szóban forgó termékek jelentős részére vonatkozóan. |
| --- | --- |

e)

megkülönböztetést eredményezhetnek vagy megszüntethetik a versenyt a szóban forgó termékek jelentős részére vonatkozóan.

(5)   Ha a Bizottság a (2) bekezdés b) pontjában említett időszak lejártát követően úgy ítéli meg, hogy az (1) bekezdés alkalmazásának feltételei nem teljesülnek, akkor – a 195. cikk (2) bekezdésében vagy a 196b. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül – határozatot hoz, amelyben kimondja, hogy az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó a szóban forgó megállapodásra, döntésre vagy összehangolt magatartásra.

Ez a bizottsági határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezetnek a határozatról való értesítésének időpontját megelőzően, kivéve, ha a szakmaközi szervezet helytelen tájékoztatást adott vagy visszaélt az e cikk (1) bekezdésében biztosított mentességgel.

(6)   Több évre szóló megállapodások esetében az első évben tett értesítés érvényes a megállapodás következő éveire. Mindemellett ebben az esetben a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy másik tagállam kérésére bármikor megállapíthat összeegyeztethetetlenséget.

(7)   A Bizottság az e cikk egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 196b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

| 6. | A 184. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „6. | 2010. december 31. és 2012. december 31. előtt az Európai Parlament és a Tanács részére a piaci helyzet alakulásáról és a tejkvótarendszer ezt követő zökkenőmentes, fokozatos megszüntetésének feltételeiről, adott esetben megfelelő javaslatok kíséretében;” |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A 184. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:

„6.

2010. december 31. és 2012. december 31. előtt az Európai Parlament és a Tanács részére a piaci helyzet alakulásáról és a tejkvótarendszer ezt követő zökkenőmentes, fokozatos megszüntetésének feltételeiről, adott esetben megfelelő javaslatok kíséretében;”

| b) | a cikk a következő ponttal egészül ki:






  „9. | 2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig az Európai Parlament és a Tanács részére a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban és különösen a 122. cikk első bekezdése a) pontja iiia. alpontjának és 123. cikke (4) bekezdésének, valamint 126c., 126d., 177a., 185e. és 185f. cikkének alkalmazásáról, különösen a hátrányos helyzetű régiók tejtermelőire és tejtermelésére gyakorolt hatásokat a termelés e régiókban való fenntartásának általános célja tekintetében értékelve, és kitérve azokra a lehetséges intézkedésekre is, amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik, a megfelelő javaslatokkal együtt.” |
| --- | --- | --- |

b)

a cikk a következő ponttal egészül ki:

„9.

2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig az Európai Parlament és a Tanács részére a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban és különösen a 122. cikk első bekezdése a) pontja iiia. alpontjának és 123. cikke (4) bekezdésének, valamint 126c., 126d., 177a., 185e. és 185f. cikkének alkalmazásáról, különösen a hátrányos helyzetű régiók tejtermelőire és tejtermelésére gyakorolt hatásokat a termelés e régiókban való fenntartásának általános célja tekintetében értékelve, és kitérve azokra a lehetséges intézkedésekre is, amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik, a megfelelő javaslatokkal együtt.”

| 7. | A következő cikkek kerülnek beillesztésre:
  „185e. cikk
  Kötelező bejelentések a tej- és tejtermékágazatban
  2015. április 1-jétől kezdődően a nyers tej első felvásárlói havonta bejelentik az illetékes nemzeti hatóságnak a hozzájuk szállított nyers tej mennyiségét.
  E cikk és a 185f. cikk alkalmazásában az »első felvásárló« olyan vállalkozás vagy csoport, amely a termelőktől az alábbi célokból tejet vásárol:






  a) | begyűjtés, csomagolás, tárolás, hűtés vagy feldolgozás céljából, többek között szerződés alapján; |
| --- | --- | --- |

7.

A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

„185e. cikk

Kötelező bejelentések a tej- és tejtermékágazatban

2015. április 1-jétől kezdődően a nyers tej első felvásárlói havonta bejelentik az illetékes nemzeti hatóságnak a hozzájuk szállított nyers tej mennyiségét.

E cikk és a 185f. cikk alkalmazásában az »első felvásárló« olyan vállalkozás vagy csoport, amely a termelőktől az alábbi célokból tejet vásárol:

a)

begyűjtés, csomagolás, tárolás, hűtés vagy feldolgozás céljából, többek között szerződés alapján;

| b) | egy vagy több, tej vagy egyéb tejtermékek kezelésével vagy feldolgozásával foglalkozó vállalkozás részére történő értékesítés. |
| --- | --- |

b)

egy vagy több, tej vagy egyéb tejtermékek kezelésével vagy feldolgozásával foglalkozó vállalkozás részére történő értékesítés.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az első albekezdésben említett nyerstej-mennyiségről.

A Bizottság az ilyen nyilatkozatok tartalmára, formájára és időzítésére vonatkozó szabályokat meghatározó végrehajtási jogi aktusokat, valamint a tagországok által e cikknek megfelelően megküldendő értesítésekkel kapcsolatos intézkedéseket fogadhat el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 196b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

185f. cikk

Szerződéses kapcsolatok a tej- és tejtermékágazatban

(1)   Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor a területén belül egy mezőgazdasági termelő egy nyerstej-feldolgozónak nyers tejet szállít, és/vagy ha úgy dönt, hogy az első felvásárlók kötelesek a nyers tej mezőgazdasági termelők általi szállítására vonatkozó szerződés megkötésére vonatkozó írásbeli ajánlatot tenni, akkor e szerződésnek és/vagy az ezen, szerződés megkötésére vonatkozó ajánlatnak teljesítenie kell a (2) bekezdésben megállapított feltételeket.

Ha a tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy nyerstej-feldolgozónak nyers tejet szállít, arról is döntenie kell, hogy a felek között kötött ilyen szerződés a szállítás mely szakaszára vagy szakaszaira vonatkozik, ha a nyers tej szállítását egy vagy több begyűjtő végzi. E cikk alkalmazásában a »begyűjtő« olyan vállalkozás, amely egy mezőgazdasági termelőtől vagy egy másik begyűjtőtől elszállítja a nyers tejet egy nyerstej-feldolgozóhoz vagy egy másik begyűjtőhöz, és a nyers tej tulajdonjoga minden esetben átszáll.

(2)   A szerződést és/vagy a szerződésre vonatkozó ajánlatot:

| a) | a szállítás megkezdése előtt kell elkészíteni; |
| --- | --- |

a)

a szállítás megkezdése előtt kell elkészíteni;

| b) | írásban kell rögzíteni; és |
| --- | --- |

b)

írásban kell rögzíteni; és

| c) | annak tartalmaznia kell különösen az alábbi elemeket:






  i. | a szállított tejért fizetendő árat, amely:






  — | állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

c)

annak tartalmaznia kell különösen az alábbi elemeket:

i.

a szállított tejért fizetendő árat, amely:

—

állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy

| — | kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelhetnek a piaci fejlemények változását tükröző piaci mutatók, a szállított mennyiség és a szállított nyers tej minősége vagy összetétele; |
| --- | --- |

—

kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelhetnek a piaci fejlemények változását tükröző piaci mutatók, a szállított mennyiség és a szállított nyers tej minősége vagy összetétele;

| ii. | a szállítható és/vagy szállítandó nyers tej mennyiségét és a szállítások ütemezését; |
| --- | --- |

ii.

a szállítható és/vagy szállítandó nyers tej mennyiségét és a szállítások ütemezését;

| iii. | a szerződés időtartamát, amely vagy határozott, vagy határozatlan lehet és a felmondási záradékot; |
| --- | --- |

iii.

a szerződés időtartamát, amely vagy határozott, vagy határozatlan lehet és a felmondási záradékot;

| iv. | a kifizetési időszakokra és az eljárásokra vonatkozó részleteket; |
| --- | --- |

iv.

a kifizetési időszakokra és az eljárásokra vonatkozó részleteket;

| v. | a nyers tej átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezéseket; valamint |
| --- | --- |

v.

a nyers tej átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezéseket; valamint

| vi. | a vis maior esetén alkalmazandó szabályokat. |
| --- | --- |

vi.

a vis maior esetén alkalmazandó szabályokat.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve nem írható elő szerződés és/vagy szerződésre vonatkozó ajánlat akkor, ha a mezőgazdasági termelő a nyers tejet olyan szövetkezetnek szállítja, amelynek a tagja, és amennyiben e szövetkezet alapszabálya vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályok és határozatok a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában megállapított rendelkezésekkel azonos hatású rendelkezéseket tartalmaznak.

(4)   A mezőgazdasági termelők, nyerstej-begyűjtők vagy -feldolgozók által kötött szállítási szerződések valamennyi eleméről – ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is – a felek szabadon tárgyalhatnak.

Eltekintve az első albekezdéstől,

| i. | ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej szállítására az e cikk (1) bekezdésének megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, megállapíthat egy minimális időtartamot, amely csak a mezőgazdasági termelő és a nyers tej első felvásárlója közötti írásbeli szerződésekre alkalmazandó. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem hátráltathatja a belső piac megfelelő működését; és/vagy |
| --- | --- |

i.

ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej szállítására az e cikk (1) bekezdésének megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, megállapíthat egy minimális időtartamot, amely csak a mezőgazdasági termelő és a nyers tej első felvásárlója közötti írásbeli szerződésekre alkalmazandó. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem hátráltathatja a belső piac megfelelő működését; és/vagy

| ii. | ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej első felvásárlója köteles a mezőgazdasági termelőnek az (1) bekezdésnek megfelelően írásbeli szerződésre vonatkozó ajánlatot tenni, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlatnak tartalmaznia kell a nemzeti jogszabályok szerint e célra meghatározott minimális időtartamot. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem hátráltathatja a belső piac megfelelő működését. |
| --- | --- |

ii.

ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej első felvásárlója köteles a mezőgazdasági termelőnek az (1) bekezdésnek megfelelően írásbeli szerződésre vonatkozó ajánlatot tenni, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlatnak tartalmaznia kell a nemzeti jogszabályok szerint e célra meghatározott minimális időtartamot. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem hátráltathatja a belső piac megfelelő működését.

A második albekezdés nem érinti a mezőgazdasági termelő arra vonatkozó jogát, hogy visszautasítsa e minimális időtartamot, feltéve, hogy azt írásban teszi. Ebben az esetben a felek szabadon tárgyalhatnak a szerződés valamennyi eleméről, ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is.

(5)   Az a tagállam, amely az e cikkben említett lehetőségeket alkalmazza, köteles értesíteni a Bizottságot azok alkalmazásának módjáról.

(6)   A Bizottság az e cikk (2) bekezdése a) és b) pontjának, valamint (3) bekezdésének egységes alkalmazásához. szükséges intézkedéseket meghatározó végrehajtási jogi aktusokat, valamint a tagországok által e cikknek megfelelően megküldendő értesítésekkel kapcsolatos intézkedéseket fogadhat el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 196b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

| 8. | A VII. rész I. fejezete az alábbi cikkekkel egészül ki:
  „196a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
  (2)   A Bizottság 126e. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól, 2012. április 2-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 126e. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
  (5)   A 126e. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
  196b. cikk
  Bizottsági eljárás
  (1)   A Bizottságot egy olyan bizottság segíti, amelynek elnevezése a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság. Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) értelmében vett bizottságnak minősül.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. |
| --- | --- |

8.

A VII. rész I. fejezete az alábbi cikkekkel egészül ki:

„196a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A Bizottság 126e. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól, 2012. április 2-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 126e. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   A 126e. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

196b. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy olyan bizottság segíti, amelynek elnevezése a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság. Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

| 9. | A 204. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(7)   A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a 122. cikk első bekezdése a) pontjának iiia. alpontja, a 123. cikk (4) bekezdése, a 126a., 126b., 126e., valamint a 177a. cikk 2012. április 2-től2020. június 30-ig alkalmazandó, a 126c., 126d., 185e. és 185f. cikk pedig 2012. október 3-tól2020. június 30-ig alkalmazandó.” |
| --- | --- |

9.

A 204. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7)   A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a 122. cikk első bekezdése a) pontjának iiia. alpontja, a 123. cikk (4) bekezdése, a 126a., 126b., 126e., valamint a 177a. cikk 2012. április 2-től2020. június 30-ig alkalmazandó, a 126c., 126d., 185e. és 185f. cikk pedig 2012. október 3-tól2020. június 30-ig alkalmazandó.”

2. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

(2)   Ez a rendelet 2012. április 2-től alkalmazandó.

Az 1234/2007/EK rendelet e rendelet által beillesztett 126c., 126d., 185e. és 185f. cikkét azonban 2012. október 3-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2012. március 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 110. o.

1

(2)  HL C 192., 2011.7.1., 36. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2012. február 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. február 28-i határozata.

3

(4)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

4

(5)  HL L 30., 2009.1.31., 1. o.

5

(6)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

6

(7)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

7

(8)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o. Megjegyzés: Az 1/2003/EK rendelet címe az Európai Közösséget létrehozó szerződés cikkei újraszámozásának figyelembevétele érdekében kiigazításra került, a Lisszaboni Szerződés 5. cikkének megfelelően; eredetileg a Szerződés 81. és 82. cikke.

8

(9)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.”

9

(10)  HL L 55., 2011.2.28.,13. o.”

10

---

Helyesbítések

| 30.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/49

---

Helyesbítés a polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(Az
  Európai Unió Hivatalos Lapja L 65., 2011. március 11.
  )

| 1. | 4. oldal, 4. cikk (1) bekezdés, második albekezdés: |
| --- | --- |

1.

4. oldal, 4. cikk (1) bekezdés, második albekezdés:

a következő szövegrész:

„Az információkat az Unió valamely hivatalos nyelveinek egyikén kell eljuttatni a Bizottsághoz, a Bizottság által erre a célra rendelkezésre bocsátott online nyilvántartás (»a nyilvántartás«) segítségével.”,

helyesen:

„Az információkat az Unió valamelyik hivatalos nyelvén kell eljuttatni a Bizottsághoz, a Bizottság által erre a célra rendelkezésre bocsátott online nyilvántartás (»a nyilvántartás«) segítségével.”.

| 2. | 11. oldal, II. melléklet, 3. pont: |
| --- | --- |

2.

11. oldal, II. melléklet, 3. pont:

a következő szövegrész:

| „3. | A Bizottságot javaslat beterjesztésére felhívó, javasolt...”, |
| --- | --- |

„3.

A Bizottságot javaslat beterjesztésére felhívó, javasolt...”,

helyesen:

| „3. | A Bizottságot cselekvésre felkérő, javasolt...”. |
| --- | --- |

„3.

A Bizottságot cselekvésre felkérő, javasolt...”.

| 3. | 11. oldal, II. melléklet, lábjegyzet: |
| --- | --- |

3.

11. oldal, II. melléklet, lábjegyzet:

a következő szövegrész:

| „(1) | Adatvédelmi nyilatkozat: a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkével összhangban tájékoztatjuk az adatalanyokat, hogy e személyes adatokat a Bizottság a javasolt polgári kezdeményezés eljárásának céljából gyűjti össze. A Bizottság online nyilvántartásában kizárólag a szervezők nevét, a kapcsolattartók e-mail címét és a támogatással és finanszírozással kapcsolatos információkat bocsátják rendelkezésre a nyilvánosság számára. Az adatalanyoknak jogukban áll, hogy sajátos helyzetükkel összefüggő lényeges jogos érdekből tiltakozzanak személyes adataik közzététele ellen, valamint bármikor kérjék az adatok helyesbítését, illetve a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételétől számított kétéves időtartam letelte után a Bizottság online nyilvántartásából való törlését.”, |
| --- | --- |

„(1)

Adatvédelmi nyilatkozat: a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkével összhangban tájékoztatjuk az adatalanyokat, hogy e személyes adatokat a Bizottság a javasolt polgári kezdeményezés eljárásának céljából gyűjti össze. A Bizottság online nyilvántartásában kizárólag a szervezők nevét, a kapcsolattartók e-mail címét és a támogatással és finanszírozással kapcsolatos információkat bocsátják rendelkezésre a nyilvánosság számára. Az adatalanyoknak jogukban áll, hogy sajátos helyzetükkel összefüggő lényeges jogos érdekből tiltakozzanak személyes adataik közzététele ellen, valamint bármikor kérjék az adatok helyesbítését, illetve a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételétől számított kétéves időtartam letelte után a Bizottság online nyilvántartásából való törlését.”,

helyesen:

| „(1) | Adatvédelmi nyilatkozat: a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkével összhangban tájékoztatjuk az érintetteket, hogy e személyes adatokat a Bizottság a javasolt polgári kezdeményezésre vonatkozó eljárás céljából gyűjti össze. A Bizottság online nyilvántartásában kizárólag a szervezők nevét, a kapcsolattartók e-mail címét és a támogatással és finanszírozással kapcsolatos információkat hozzák nyilvánosságra. Az érintetteknek jogukban áll, hogy sajátos helyzetükkel összefüggő lényeges jogos érdekből megtiltsák személyes adataik nyilvánosságra hozatalát, valamint bármikor kérjék az adatok helyesbítését, illetve a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének időpontjától számított két év elteltét követően a Bizottság online nyilvántartásából való törlését.”. |
| --- | --- |

„(1)

Adatvédelmi nyilatkozat: a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkével összhangban tájékoztatjuk az érintetteket, hogy e személyes adatokat a Bizottság a javasolt polgári kezdeményezésre vonatkozó eljárás céljából gyűjti össze. A Bizottság online nyilvántartásában kizárólag a szervezők nevét, a kapcsolattartók e-mail címét és a támogatással és finanszírozással kapcsolatos információkat hozzák nyilvánosságra. Az érintetteknek jogukban áll, hogy sajátos helyzetükkel összefüggő lényeges jogos érdekből megtiltsák személyes adataik nyilvánosságra hozatalát, valamint bármikor kérjék az adatok helyesbítését, illetve a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének időpontjától számított két év elteltét követően a Bizottság online nyilvántartásából való törlését.”.

| 4. | 12. oldal, III. melléklet, 1. rovat, harmadik sor: |
| --- | --- |

4.

12. oldal, III. melléklet, 1. rovat, harmadik sor:

a következő szövegrész:

„...csak abban az esetben, ha értesítették nemzeti hatóságukat a lakóhelyükről...”,

helyesen:

„... csak abban az esetben, ha bejelentették nemzeti hatóságuknak a lakóhelyüket ...”.

| 5. | 12. oldal, III. melléklet, 10. rovat: |
| --- | --- |

5.

12. oldal, III. melléklet, 10. rovat:

a következő szövegrész:

„... weboldala ...”,

helyesen:

„... honlapja ...”.

| 6. | 12. oldal, III. melléklet, az utolsó két sor: |
| --- | --- |

6.

12. oldal, III. melléklet, az utolsó két sor:

a következő szövegrész:

„AZ ALÁÍRÓKNAK KELL ELŐRE KITÖLTENIÜK

„Kijelentem, hogy fent megadott adataim a valóságnak megfelelnek, és ezt a javasolt polgári kezdeményezést korábban még nem támogattam.””,

helyesen:

„AZ ALÁÍRÓKNAK KELL KITÖLTENIÜK

„Kijelentem, hogy az ebben a formanyomtatványban megadott adataim a valóságnak megfelelnek, és ezt a javasolt polgári kezdeményezést korábban még nem támogattam.””.

| 7. | 13. és 15. oldal, a táblázat utolsó oszlopának címében:
  A vessző törlendő. |
| --- | --- |

7.

13. és 15. oldal, a táblázat utolsó oszlopának címében:

A vessző törlendő.

| 8. | 13. oldal, III. melléklet, 1. lábjegyzet: |
| --- | --- |

8.

13. oldal, III. melléklet, 1. lábjegyzet:

a következő szövegrész:

„Hollandia és Szlovákia esetében, kérjük, tüntesse fel a születéskori nevet is.”,

helyesen:

„Hollandia és Szlovákia esetében tüntesse fel a születési nevet is.”.

| 9. | 13. oldal, III. melléklet, 2. lábjegyzet: |
| --- | --- |

9.

13. oldal, III. melléklet, 2. lábjegyzet:

a következő szövegrész:

„Finnország esetében, kérjük, csak az állandó lakóhely szerinti országot tüntesse fel.”

helyesen:

„Finnország esetében csak az állandó lakóhely szerinti országot tüntesse fel.”.

| 10. | 13. oldal, III. melléklet, 3. lábjegyzet: |
| --- | --- |

10.

13. oldal, III. melléklet, 3. lábjegyzet:

a következő szövegrész:

„Finnország és az Egyesült Királyság esetében, kérjük, csak a születési időpontot tüntesse fel.”,

helyesen:

„Finnország és az Egyesült Királyság esetében csak a születési időt tüntesse fel.”.

| 11. | 13. oldal, III. melléklet, adatvédelmi nyilatkozat, utolsó mondat: |
| --- | --- |

11.

13. oldal, III. melléklet, adatvédelmi nyilatkozat, utolsó mondat:

a következő szövegrész:

„Valamennyi támogató nyilatkozatot megsemmisítenek legkésőbb a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének napjától számított 18 hónapon belül, vagy közigazgatási és jogi eljárás esetében, legkésőbb egy héttel a szóban forgó eljárás lezárultát követően.”,

helyesen:

„Valamennyi támogató nyilatkozatot megsemmisítenek legkésőbb 18 hónappal a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének időpontját követően, vagy közigazgatási vagy jogi eljárás esetében legkésőbb egy héttel a szóban forgó eljárás lezárultát követően.”.

| 12. | 14. oldal, III. melléklet, B. rész, az 1. pont utolsó mondata: |
| --- | --- |

12.

14. oldal, III. melléklet, B. rész, az 1. pont utolsó mondata:

a következő szövegrész:

„Lásd a C. részben a személyi azonosító számokat/személyi azonosító okmányok számát, amelyek egyikét meg kell adni.”,

helyesen:

„Lásd a C. részben azokat a személyi azonosító számokat/ személyazonosítóokmány-számokat, amelyek egyikét meg kell adni.”.

| 13. | 14. oldal, III. melléklet, 10. rovat: |
| --- | --- |

13.

14. oldal, III. melléklet, 10. rovat:

a következő szövegrész:

„... weboldala ...”

helyesen:

„... honlapja ...”.

| 14. | 14. oldal, III. melléklet, az utolsó két sor: |
| --- | --- |

14.

14. oldal, III. melléklet, az utolsó két sor:

a következő szövegrész:

„AZ ALÁÍRÓKNAK KELL ELŐRE KITÖLTENIÜK

„Kijelentem, hogy fent megadott adataim a valóságnak megfelelnek, és ezt a javasolt polgári kezdeményezést korábban még nem támogattam.””,

helyesen:

„AZ ALÁÍRÓKNAK KELL KITÖLTENIÜK

„Kijelentem, hogy az ebben a formanyomtatványban megadott adataim a valóságnak megfelelnek, és ezt a javasolt polgári kezdeményezést korábban még nem támogattam.””.

| 15. | 15. oldal, III. melléklet, 1. lábjegyzet: |
| --- | --- |

15.

15. oldal, III. melléklet, 1. lábjegyzet:

a következő szövegrész:

„Bulgária és Görögország esetében, kérjük, tüntesse fel az édesapa nevét is; Görögország és Lettország esetében, kérjük, tüntesse fel a születéskori nevet is.”,

helyesen:

„Bulgária és Görögország esetében tüntesse fel az apa nevét is; Görögország és Lettország esetében tüntesse fel a születési nevet is.”.

| 16. | 15. oldal, III. melléklet, 3. lábjegyzet |
| --- | --- |

16.

15. oldal, III. melléklet, 3. lábjegyzet

a következő szövegrész:

„Görögország, Franciaország, Málta, Portugália és Románia esetében, kérjük csak a születés idejét tüntesse fel, Luxembourg esetében csak a születési helyet, Olaszország, Lettország, Ausztria, Szlovénia és Svédország esetében kérjük tüntesse fel a születési időt és helyet egyaránt.”,

helyesen:

„Görögország, Franciaország, Málta, Portugália és Románia esetében csak a születési időt tüntesse fel, Luxemburg esetében csak a születési helyet, Olaszország, Lettország, Ausztria, Szlovénia és Svédország esetében tüntesse fel a születési időt és helyet egyaránt.”.

| 17. | 17. oldal, III. melléklet, francia dokumentumok felsorolása, második franciabekezdés: |
| --- | --- |

17.

17. oldal, III. melléklet, francia dokumentumok felsorolása, második franciabekezdés:

a következő szövegrész:

| „— | Carte d’identité d’élu local avec photographie, délivrée par le représentant de l’Etat (helyi képviselőnek a kormányképviselő által kiállított fényképes személyi igazolványa)”, |
| --- | --- |

„—

Carte d’identité d’élu local avec photographie, délivrée par le représentant de l’Etat (helyi képviselőnek a kormányképviselő által kiállított fényképes személyi igazolványa)”,

helyesen:

| „— | Carte d’identité d’élu local avec photographie, délivrée par le représentant de l’Etat (helyi képviselőnek az állam képviselője által kiállított fényképes személyi igazolványa)”. |
| --- | --- |

„—

Carte d’identité d’élu local avec photographie, délivrée par le représentant de l’Etat (helyi képviselőnek az állam képviselője által kiállított fényképes személyi igazolványa)”.

| 18. | 17. oldal, III. melléklet, francia dokumentumok felsorolása, hetedik franciabekezdés: |
| --- | --- |

18.

17. oldal, III. melléklet, francia dokumentumok felsorolása, hetedik franciabekezdés:

a következő szövegrész:

| „— | Permis de chasser avec photographie, délivré par le représentant de l’Etat (kormányképviselő által kiállított, fényképes vadászigazolvány)”, |
| --- | --- |

„—

Permis de chasser avec photographie, délivré par le représentant de l’Etat (kormányképviselő által kiállított, fényképes vadászigazolvány)”,

helyesen:

| „— | Permis de chasser avec photographie, délivré par le représentant de l’Etat (az állam képviselője által kiállított, fényképes vadászigazolvány)”. |
| --- | --- |

„—

Permis de chasser avec photographie, délivré par le représentant de l’Etat (az állam képviselője által kiállított, fényképes vadászigazolvány)”.

| 19. | 17. oldal, III. melléklet, olasz dokumentumok felsorolása, második franciabekezdés: |
| --- | --- |

19.

17. oldal, III. melléklet, olasz dokumentumok felsorolása, második franciabekezdés:

a következő szövegrész:

| „— | Carta de identità ...” |
| --- | --- |

„—

Carta de identità ...”

helyesen:

| „— | Carta di identità ...”. |
| --- | --- |

„—

Carta di identità ...”.

| 20. | 17. oldal, III. melléklet, magyar dokumentumok felsorolása, harmadik franciabekezdés: |
| --- | --- |

20.

17. oldal, III. melléklet, magyar dokumentumok felsorolása, harmadik franciabekezdés:

a következő szövegrész:

| „— | Személyi azonosító szám (személyi szám)”, |
| --- | --- |

„—

Személyi azonosító szám (személyi szám)”,

helyesen:

| „— | Személyi azonosító (személyi szám)”. |
| --- | --- |

„—

Személyi azonosító (személyi szám)”.

| 21. | 17. oldal, III. melléklet, a máltai dokumentum: |
| --- | --- |

21.

17. oldal, III. melléklet, a máltai dokumentum:

a következő szövegrész:

| „— | Személyi igazolvány”, |
| --- | --- |

„—

Személyi igazolvány”,

helyesen:

| „— | Karta tal-Identità (személyi igazolvány)”. |
| --- | --- |

„—

Karta tal-Identità (személyi igazolvány)”.

| 22. | 18. oldal, III. melléklet, a román dokumentumok felsorolása: |
| --- | --- |

22.

18. oldal, III. melléklet, a román dokumentumok felsorolása:

a következő szövegrész:

| „— | carte de identitate (személyi igazolvány) |
| --- | --- |

„—

carte de identitate (személyi igazolvány)

| — | pasaport (útlevél) |
| --- | --- |

—

pasaport (útlevél)

| — | certificat de inregistrare (nyilvántartásba vételi igazolás) |
| --- | --- |

—

certificat de inregistrare (nyilvántartásba vételi igazolás)

| — | cartea de rezidenta permanenta pentru cetatenii UE (uniós polgárok számára kiállított állandó tartózkodási engedély) |
| --- | --- |

—

cartea de rezidenta permanenta pentru cetatenii UE (uniós polgárok számára kiállított állandó tartózkodási engedély)

| — | Cod Numeric Personal (személyi azonosító szám)”, |
| --- | --- |

—

Cod Numeric Personal (személyi azonosító szám)”,

helyesen:

| „— | carte de identitate (személyi igazolvány) |
| --- | --- |

„—

carte de identitate (személyi igazolvány)

| — | pașaport (útlevél) |
| --- | --- |

—

pașaport (útlevél)

| — | certificat de înregistrare (nyilvántartásba vételi igazolás) |
| --- | --- |

—

certificat de înregistrare (nyilvántartásba vételi igazolás)

| — | carte de rezidență permanentă pentru cetățenii UE (uniós polgárok számára kiállított állandó tartózkodási engedély) |
| --- | --- |

—

carte de rezidență permanentă pentru cetățenii UE (uniós polgárok számára kiállított állandó tartózkodási engedély)

| — | cod numeric personal (személyi azonosító szám)”. |
| --- | --- |

—

cod numeric personal (személyi azonosító szám)”.

---