# Az Európai Unió L 73/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.073.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 73 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. március 13. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.073.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 73

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. március 13.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 211/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 12.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 1 |
| | | A Bizottság 212/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 3 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/146/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. március 9.) a Régiók Bizottsága egy litván tagjának és két litván póttagjának kinevezéséről | 5 |
| | | 2012/147/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. március 9.) az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására és figyelemmel kísérésére irányuló egyes 2012. évi módosított programok jóváhagyásáról, valamint a 2011/807/EU végrehajtási határozatnak a súrlókór felszámolására irányuló programokhoz nyújtandó uniós pénzügyi hozzájárulás, valamint a veszettség felszámolására irányuló, 2012. évi programokhoz az Unió által biztosított előleg kifizetése tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 1406. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 6 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | 2012/148/EU |
| | * | A Bizottság ajánlása (2012. március 9.) az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésének előkészítéséről | 9 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 211/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 12.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

1

A Bizottság 212/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

3

HATÁROZATOK

2012/146/EU

*

A Tanács határozata (2012. március 9.) a Régiók Bizottsága egy litván tagjának és két litván póttagjának kinevezéséről

5

2012/147/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. március 9.) az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására és figyelemmel kísérésére irányuló egyes 2012. évi módosított programok jóváhagyásáról, valamint a 2011/807/EU végrehajtási határozatnak a súrlókór felszámolására irányuló programokhoz nyújtandó uniós pénzügyi hozzájárulás, valamint a veszettség felszámolására irányuló, 2012. évi programokhoz az Unió által biztosított előleg kifizetése tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 1406. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 1406. számú dokumentummal történt)

1

6

AJÁNLÁSOK

2012/148/EU

*

A Bizottság ajánlása (2012. március 9.) az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésének előkészítéséről

9

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a gyakorlati útmutatóhoz a Törvényszék előtti felek részére (HL L 68., 2012.3.7.) | 23 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a gyakorlati útmutatóhoz a Törvényszék előtti felek részére (HL L 68., 2012.3.7.)

(HL L 68., 2012.3.7.)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 13.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 73/1

---

A BIZOTTSÁG 211/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. március 12.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | A Vámkódex Bizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(5)

A Vámkódex Bizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 12-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| A termék összetétele (tömegszázalékban) a következő:







  — | etil-alkohol | 70 |
| — | benzin | 30 |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

A termék összetétele (tömegszázalékban) a következő:

—

etil-alkohol

70

—

benzin

30

A terméket ömlesztve szállítják.

2207 20 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3.a) és 6. általános szabály, valamint a 2207 és a 2207 20 00 KN-kód szövegezése határozza meg. A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 3. a) általános szabályt alkalmazva megállapítható, hogy a 2207 vtsz. pontosabb leírással szolgál, mint a 3824 vtsz., amely általánosabb jellegű információkat tartalmaz. A termék 3824 vtsz. alá való besorolása ezért kizárt.

A termék etil-alkohol és benzin egyszerű keveréke. A keverékben lévő benzin százalékos aránya emberi fogyasztásra alkalmatlanná teszi a terméket, ám az ipari célú felhasználásnak nincs akadálya (lásd még a Harmonizált Rendszer 2207 vámtarifaszámához tartozó HR-magyarázat negyedik bekezdését).

A terméket következésképpen denaturált etil-alkoholként, a 2207 20 00 KN-kód alá kell besorolni.

---

| 13.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 73/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 73/3

---

A BIZOTTSÁG 212/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. március 12.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 12-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 121,2 |
| MA | 64,4 |
| TN | 80,4 |
| TR | 108,1 |
| ZZ | 93,5 |
| 0707 00 05 | JO | 108,0 |
| TR | 164,3 |
| ZZ | 136,2 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | MA | 54,5 |
| TR | 131,1 |
| ZZ | 92,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,8 |
| IL | 68,0 |
| MA | 55,4 |
| TN | 59,0 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | BR | 43,7 |
| EG | 41,7 |
| MA | 69,1 |
| TR | 46,3 |
| ZZ | 50,2 |
| 0808 10 80 | BR | 90,5 |
| CA | 121,2 |
| CL | 103,5 |
| CN | 108,7 |
| MK | 31,8 |
| US | 158,6 |
| ZZ | 102,4 |
| 0808 30 90 | AR | 81,8 |
| CL | 105,0 |
| CN | 41,0 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 80,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

121,2

MA

64,4

TN

80,4

TR

108,1

ZZ

93,5

0707 00 05

JO

108,0

TR

164,3

ZZ

136,2

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

MA

54,5

TR

131,1

ZZ

92,8

0805 10 20

EG

51,8

IL

68,0

MA

55,4

TN

59,0

TR

71,8

ZZ

61,2

0805 50 10

BR

43,7

EG

41,7

MA

69,1

TR

46,3

ZZ

50,2

0808 10 80

BR

90,5

CA

121,2

CL

103,5

CN

108,7

MK

31,8

US

158,6

ZZ

102,4

0808 30 90

AR

81,8

CL

105,0

CN

41,0

ZA

92,2

ZZ

80,0

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 13.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 73/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 73/5

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. március 9.)

a Régiók Bizottsága egy litván tagjának és két litván póttagjának kinevezéséről

(2012/146/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a litván kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU (2) határozatot.

| (2) | Vytas APUTIS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. Gintautas BABRAVIČIUS és Viktor TROFIMOV hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Vytas APUTIS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. Gintautas BABRAVIČIUS és Viktor TROFIMOV hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Audrius BIELSKUS, Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Audrius BIELSKUS, Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys

valamint

| b) | póttagként:






  — | Vincas KAPOČIUS, Trakų rajono savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Vincas KAPOČIUS, Trakų rajono savivaldybės tarybos narys (meras)

| — | Viktoras TROFIMOVAS, Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys (a betöltött tisztség megváltozása). |
| --- | --- |

—

Viktoras TROFIMOVAS, Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys (a betöltött tisztség megváltozása).

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. AUKEN

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 13.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 73/6

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. március 9.)

az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására és figyelemmel kísérésére irányuló egyes 2012. évi módosított programok jóváhagyásáról, valamint a 2011/807/EU végrehajtási határozatnak a súrlókór felszámolására irányuló programokhoz nyújtandó uniós pénzügyi hozzájárulás, valamint a veszettség felszámolására irányuló, 2012. évi programokhoz az Unió által biztosított előleg kifizetése tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2012) 1406. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/147/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 27. cikke (5) és (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/470/EK határozat megállapítja az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló programokhoz történő uniós pénzügyi hozzájárulásra irányadó eljárásokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/470/EK határozat megállapítja az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló programokhoz történő uniós pénzügyi hozzájárulásra irányadó eljárásokat.

| (2) | Az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programokra vonatkozó közösségi szempontok megállapításáról szóló, 2008. április 25-i 2008/341/EK bizottsági határozat (2) előírja, hogy ahhoz, hogy a programok az Unió pénzügyi intézkedései értelmében elfogadásra kerüljenek, a tagállamok által a Bizottságnak benyújtott, az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló programoknak legalább az említett határozat mellékletében rögzített szempontoknak meg kell felelniük. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programokra vonatkozó közösségi szempontok megállapításáról szóló, 2008. április 25-i 2008/341/EK bizottsági határozat (2) előírja, hogy ahhoz, hogy a programok az Unió pénzügyi intézkedései értelmében elfogadásra kerüljenek, a tagállamok által a Bizottságnak benyújtott, az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló programoknak legalább az említett határozat mellékletében rögzített szempontoknak meg kell felelniük.

| (3) | Portugália módosított programot nyújtott be a kéknyelv-betegség figyelemmel kísérésére és felszámolására, Görögország módosított programot nyújtott be a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) figyelemmel kísérésére, valamint a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma és a surlókór felszámolására, továbbá Bulgária módosított programot nyújtott be a veszettség felszámolására. |
| --- | --- |

(3)

Portugália módosított programot nyújtott be a kéknyelv-betegség figyelemmel kísérésére és felszámolására, Görögország módosított programot nyújtott be a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) figyelemmel kísérésére, valamint a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma és a surlókór felszámolására, továbbá Bulgária módosított programot nyújtott be a veszettség felszámolására.

| (4) | A Bizottság mind állat-egészségügyi, mind pénzügyi szempontból megvizsgálta az említett módosított programokat. Megállapítást nyert, hogy a programok megfelelnek a vonatkozó uniós állat-egészségügyi jogszabályoknak, különösen a 2008/341/EK határozat mellékletében szereplő kritériumoknak. Így jóvá kell hagyni az említett tagállamok módosított programjait. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság mind állat-egészségügyi, mind pénzügyi szempontból megvizsgálta az említett módosított programokat. Megállapítást nyert, hogy a programok megfelelnek a vonatkozó uniós állat-egészségügyi jogszabályoknak, különösen a 2008/341/EK határozat mellékletében szereplő kritériumoknak. Így jóvá kell hagyni az említett tagállamok módosított programjait.

| (5) | Az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szabályokat állapít meg az állatokban előforduló TSE-k megelőzésére, az ellenük való védekezésre és felszámolásukra. Az említett rendelet VII. melléklete előírja azokat az intézkedéseket, amelyeket a TSE szarvasmarhákban, juh- és kecskefélékben történő kitörésének megerősítését követően annak felszámolása céljából végre kell hajtani. |
| --- | --- |

(5)

Az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szabályokat állapít meg az állatokban előforduló TSE-k megelőzésére, az ellenük való védekezésre és felszámolásukra. Az említett rendelet VII. melléklete előírja azokat az intézkedéseket, amelyeket a TSE szarvasmarhákban, juh- és kecskefélékben történő kitörésének megerősítését követően annak felszámolása céljából végre kell hajtani.

| (6) | A 727/2007/EK bizottsági rendelettel (4) módosított VII. melléklet A. fejezetének 2.3.d) pontja értelmében a tagállamok határozhatnak úgy, hogy azokban a gazdaságokban, ahol a juh- és kecskefélékben TSE-előfordulást állapítottak meg – bizonyos feltételek teljesülése mellett – egyes állatok leölése és teljes megsemmisítése helyett elrendelik azok emberi fogyasztás céljából történő levágását. |
| --- | --- |

(6)

A 727/2007/EK bizottsági rendelettel (4) módosított VII. melléklet A. fejezetének 2.3.d) pontja értelmében a tagállamok határozhatnak úgy, hogy azokban a gazdaságokban, ahol a juh- és kecskefélékben TSE-előfordulást állapítottak meg – bizonyos feltételek teljesülése mellett – egyes állatok leölése és teljes megsemmisítése helyett elrendelik azok emberi fogyasztás céljából történő levágását.

| (7) | 2007. július 17-én a Törvényszékhez benyújtott T-257/07 sz. ügyben Franciaország kereseti kérelemmel élt az Európai Bizottság ellen, amelyben a 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendeletben, különösen a VII. melléklet A. fejezetének 2.3.d) pontjában foglalt egyes rendelkezések részleges eltörlését kérte. |
| --- | --- |

(7)

2007. július 17-én a Törvényszékhez benyújtott T-257/07 sz. ügyben Franciaország kereseti kérelemmel élt az Európai Bizottság ellen, amelyben a 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendeletben, különösen a VII. melléklet A. fejezetének 2.3.d) pontjában foglalt egyes rendelkezések részleges eltörlését kérte.

| (8) | 2007. szeptember 28-i végzésében (5) a Törvényszék – az alapügyben való ítélet meghozataláig – felfüggesztette a 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezetének 2.3.b) pontja iii. alpontja, 2.3.d) pontja és 4. pontja alkalmazását. A Törvényszék az említett végzésében megkérdőjelezte az esetleges veszélyekre vonatkozó, rendelkezésre álló tudományos adatok bizottsági értékelését. |
| --- | --- |

(8)

2007. szeptember 28-i végzésében (5) a Törvényszék – az alapügyben való ítélet meghozataláig – felfüggesztette a 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezetének 2.3.b) pontja iii. alpontja, 2.3.d) pontja és 4. pontja alkalmazását. A Törvényszék az említett végzésében megkérdőjelezte az esetleges veszélyekre vonatkozó, rendelkezésre álló tudományos adatok bizottsági értékelését.

| (9) | A Bizottság ezt követően felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA), hogy segítsen tisztázni, mely főbb előfeltételekre épült a 727/2007/EK rendelet. Tekintettel az EFSA magyarázataira, a 999/2001/EK rendeletet módosító 746/2008/EK bizottsági rendelet (6) visszaállította a Törvényszék által felfüggesztett rendelkezések alkalmazását. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság ezt követően felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA), hogy segítsen tisztázni, mely főbb előfeltételekre épült a 727/2007/EK rendelet. Tekintettel az EFSA magyarázataira, a 999/2001/EK rendeletet módosító 746/2008/EK bizottsági rendelet (6) visszaállította a Törvényszék által felfüggesztett rendelkezések alkalmazását.

| (10) | 2008. október 30-i végzésében (7) a Törvényszék – a T-257/07 sz. alapügyben való ítélet meghozataláig – felfüggesztette a 746/2008/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezetének 2.3.b) pontja iii. alpontja, 2.3.d) pontja és 4. pontja alkalmazását. |
| --- | --- |

(10)

2008. október 30-i végzésében (7) a Törvényszék – a T-257/07 sz. alapügyben való ítélet meghozataláig – felfüggesztette a 746/2008/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezetének 2.3.b) pontja iii. alpontja, 2.3.d) pontja és 4. pontja alkalmazását.

| (11) | A Törvényszék 2011. szeptember 9-i ítéletében (8) elutasította Franciaország keresetét. Az ítélet értelmében a 746/2008/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezetének 2.3.b) pontja iii. alpontja, 2.3.d) pontja és 4. pontja alkalmazásának felfüggesztése megszűnt. |
| --- | --- |

(11)

A Törvényszék 2011. szeptember 9-i ítéletében (8) elutasította Franciaország keresetét. Az ítélet értelmében a 746/2008/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezetének 2.3.b) pontja iii. alpontja, 2.3.d) pontja és 4. pontja alkalmazásának felfüggesztése megszűnt.

| (12) | A tagállamok által 2012-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2011. november 30-i 2011/807/EU bizottsági végrehajtási határozat (9) jóváhagy egyes nemzeti programokat, és a tagállamok által benyújtott minden egyes programra vonatkozóan meghatározza az uniós pénzügyi hozzájárulás mértékét és maximális összegét, valamint a támogatható összegek kifizetésére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok által 2012-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2011. november 30-i 2011/807/EU bizottsági végrehajtási határozat (9) jóváhagy egyes nemzeti programokat, és a tagállamok által benyújtott minden egyes programra vonatkozóan meghatározza az uniós pénzügyi hozzájárulás mértékét és maximális összegét, valamint a támogatható összegek kifizetésére vonatkozó szabályokat.

| (13) | Egyes tagállamok, a 2011/807/EU végrehajtási határozattal összhangban elfogadott programjaik részeként jelezték, hogy élni kívánnak a 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezetének 2.3.d) pontjában foglalt lehetőséggel, és a juh- és kecskefélék leölése és teljes megsemmisítése helyett elrendelnék azok emberi fogyasztás céljából történő levágását. |
| --- | --- |

(13)

Egyes tagállamok, a 2011/807/EU végrehajtási határozattal összhangban elfogadott programjaik részeként jelezték, hogy élni kívánnak a 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezetének 2.3.d) pontjában foglalt lehetőséggel, és a juh- és kecskefélék leölése és teljes megsemmisítése helyett elrendelnék azok emberi fogyasztás céljából történő levágását.

| (14) | A 2011/807/EU végrehajtási határozatban rögzített, a súrlókór felszámolására irányuló programokhoz nyújtandó uniós pénzügyi támogatás jelenleg nem fedezi a 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezete 2.3.d) pontjának megfelelően a juh- és kecskefélék kényszervágására kötelezett állattartóknak fizetett kártérítést. |
| --- | --- |

(14)

A 2011/807/EU végrehajtási határozatban rögzített, a súrlókór felszámolására irányuló programokhoz nyújtandó uniós pénzügyi támogatás jelenleg nem fedezi a 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezete 2.3.d) pontjának megfelelően a juh- és kecskefélék kényszervágására kötelezett állattartóknak fizetett kártérítést.

| (15) | Ezért helyénvaló a surlókór felszámolására irányuló programok keretében a leselejtezés és megsemmisítés alternatívájaként szolgáló, a juh- és kecskefélék kényszerlevágására vonatkozó programok támogatásának lehetővé tétele. Ehhez nincs szükség a 2011/807/EU végrehajtási határozat által a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak figyelemmel kísérését és felszámolását célzó tagállami programokra előirányzott összegek növelésére. |
| --- | --- |

(15)

Ezért helyénvaló a surlókór felszámolására irányuló programok keretében a leselejtezés és megsemmisítés alternatívájaként szolgáló, a juh- és kecskefélék kényszerlevágására vonatkozó programok támogatásának lehetővé tétele. Ehhez nincs szükség a 2011/807/EU végrehajtási határozat által a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak figyelemmel kísérését és felszámolását célzó tagállami programokra előirányzott összegek növelésére.

| (16) | Ezenkívül a 2011/807/EU végrehajtási határozat előírja, hogy csak az elfogadott éves vagy többéves programok megvalósítása során felmerült és a végleges jelentés tagállami benyújtását megelőzően kifizetett költségek társfinanszírozhatók uniós pénzügyi hozzájárulásból. Ugyanakkor a Bizottság – az érintett tagállam kérésére – egyes költségekre vonatkozóan a meghatározott maximális összeg legfeljebb 60 %–át előlegként folyósítja a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül. Ez az előlegigénylési lehetőség nem fedezi teljes mértékben a veszettség elleni szájon át történő vakcinázás kampányainak költségeit. |
| --- | --- |

(16)

Ezenkívül a 2011/807/EU végrehajtási határozat előírja, hogy csak az elfogadott éves vagy többéves programok megvalósítása során felmerült és a végleges jelentés tagállami benyújtását megelőzően kifizetett költségek társfinanszírozhatók uniós pénzügyi hozzájárulásból. Ugyanakkor a Bizottság – az érintett tagállam kérésére – egyes költségekre vonatkozóan a meghatározott maximális összeg legfeljebb 60 %–át előlegként folyósítja a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül. Ez az előlegigénylési lehetőség nem fedezi teljes mértékben a veszettség elleni szájon át történő vakcinázás kampányainak költségeit.

| (17) | Az elmúlt években a tagállamokban végrehajtott veszettség elleni szájon át történő vakcinázás programjai sikeresnek bizonyultak, és hozzájárultak az Unió nagy részében a betegség felszámolásához. Ezért folytatni kell ezeket a programokat az Unió azon területein, ahol a veszettség endémiás. |
| --- | --- |

(17)

Az elmúlt években a tagállamokban végrehajtott veszettség elleni szájon át történő vakcinázás programjai sikeresnek bizonyultak, és hozzájárultak az Unió nagy részében a betegség felszámolásához. Ezért folytatni kell ezeket a programokat az Unió azon területein, ahol a veszettség endémiás.

| (18) | Néhány tagállam jelezte a Bizottságnak, hogy nehézséget jelent számára a veszettség elleni szájon át történő vakcinázás kampányának előfinanszírozása. Az elmúlt években az előfinanszírozás hiánya miatt bizonyos esetekben kénytelenek voltak lemondani a veszettséggel érintett területeken tervezett vakcinázási kampányokat. |
| --- | --- |

(18)

Néhány tagállam jelezte a Bizottságnak, hogy nehézséget jelent számára a veszettség elleni szájon át történő vakcinázás kampányának előfinanszírozása. Az elmúlt években az előfinanszírozás hiánya miatt bizonyos esetekben kénytelenek voltak lemondani a veszettséggel érintett területeken tervezett vakcinázási kampányokat.

| (19) | A veszettség elleni szájon át történő vakcinázás kampánya rendes végrehajtásának megszakítása jelentősen aláássa a programok hatékonyságát, és minden bizonnyal megnöveli a betegség teljes felszámolásához szükséges időt. |
| --- | --- |

(19)

A veszettség elleni szájon át történő vakcinázás kampánya rendes végrehajtásának megszakítása jelentősen aláássa a programok hatékonyságát, és minden bizonnyal megnöveli a betegség teljes felszámolásához szükséges időt.

| (20) | Ezért az előzetes kifizetés lehetőségét célszerű kiterjeszteni a 2011/807/EU végrehajtási határozatban elfogadott, a veszettség felszámolását célzó programok végrehajtása során a tagállamokban felmerült összes költségre. |
| --- | --- |

(20)

Ezért az előzetes kifizetés lehetőségét célszerű kiterjeszteni a 2011/807/EU végrehajtási határozatban elfogadott, a veszettség felszámolását célzó programok végrehajtása során a tagállamokban felmerült összes költségre.

| (21) | Ezért a 2011/807/EU végrehajtási határozat mellékletét módosítani kell azon támogatható költségek meghatározása tekintetében, amelyek jogcímén az állatok tulajdonosai kártérítésben részesíthetők oly módon, hogy abban a surlókórra vonatkozó felszámolási programok keretében elvégzett kényszervágások költsége is szerepeljen. |
| --- | --- |

(21)

Ezért a 2011/807/EU végrehajtási határozat mellékletét módosítani kell azon támogatható költségek meghatározása tekintetében, amelyek jogcímén az állatok tulajdonosai kártérítésben részesíthetők oly módon, hogy abban a surlókórra vonatkozó felszámolási programok keretében elvégzett kényszervágások költsége is szerepeljen.

| (22) | A 2011/807/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(22)

A 2011/807/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (23) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(23)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Portugália által a kéknyelv-betegség figyelemmel kísérésére és felszámolására benyújtott módosított program jóváhagyása

A Bizottság jóváhagyja a kéknyelv-betegség figyelemmel kísérésére és felszámolására Portugália által 2012. január 31-én benyújtott módosított programot a 2012. január 1-jétől2012. december 31-ig terjedő időszakra.

2. cikk

A Görögország által a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) figyelemmel kísérésére és felszámolására benyújtott módosított programok jóváhagyása

A Bizottság jóváhagyja a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak figyelemmel kísérésére, valamint a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma és a surlókór felszámolására Görögország által 2011. december 21-én benyújtott módosított programokat a 2012. január 1-jétől2012. december 31-ig terjedő időszakra.

3. cikk

A Bulgária által a veszettség felszámolására benyújtott módosított program jóváhagyása

A Bizottság jóváhagyja a veszettség felszámolására Bulgária által 2011. december 23-án benyújtott módosított programot a 2012. január 1-jétől2012. december 31-ig terjedő időszakra.

4. cikk

A 2011/807/EU végrehajtási határozat módosításai

A 2011/807/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | a 9. cikk (2) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az egyes tagállamok által a levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés 50 %-a a következők esetében:






  i. | a BSE és a surlókór felszámolására irányuló tagállami programokkal összhangban leselejtezett és elpusztított állatok; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a 9. cikk (2) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az egyes tagállamok által a levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés 50 %-a a következők esetében:

i.

a BSE és a surlókór felszámolására irányuló tagállami programokkal összhangban leselejtezett és elpusztított állatok;

| ii. | a 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezete 2.3.d) pontjának megfelelően kényszervágásnak alávetett állatok;” |
| --- | --- |

ii.

a 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezete 2.3.d) pontjának megfelelően kényszervágásnak alávetett állatok;”

| 2. | a 9. cikk (3) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:







  „b) | leselejtezett és elpusztított juh vagy kecske esetében: | állatonként 70 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |
| c) | levágott juh vagy kecske esetében: | állatonként 50 EUR.”; |

2.

a 9. cikk (3) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

leselejtezett és elpusztított juh vagy kecske esetében:

állatonként 70 EUR;

c)

levágott juh vagy kecske esetében:

állatonként 50 EUR.”;

| 3. | a 13. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A (2) bekezdés rendelkezéseitől függetlenül, a Bizottság az érintett tagállam kérésére a 10. és 11. cikkben említett programokra vonatkozóan a meghatározott maximális összeg legfeljebb 60 %-át előlegként folyósítja a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül.”; |
| --- | --- |

3.

a 13. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A (2) bekezdés rendelkezéseitől függetlenül, a Bizottság az érintett tagállam kérésére a 10. és 11. cikkben említett programokra vonatkozóan a meghatározott maximális összeg legfeljebb 60 %-át előlegként folyósítja a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül.”;

| 4. | a mellékletben a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | A tulajdonosoknak a levágott vagy leselejtezett állataik értéke fejében nyújtott kártérítés: | A kártérítés nem haladhatja meg az állatnak a közvetlenül a levágás vagy leselejtezés előtti piaci értékét. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a mellékletben a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.

A tulajdonosoknak a levágott vagy leselejtezett állataik értéke fejében nyújtott kártérítés:

A kártérítés nem haladhatja meg az állatnak a közvetlenül a levágás vagy leselejtezés előtti piaci értékét.

| | A levágott állatok esetében a maradványértéket, ha van ilyen, le kell vonni a kártérítés összegéből.” |
| --- | --- |

A levágott állatok esetében a maradványértéket, ha van ilyen, le kell vonni a kártérítés összegéből.”

5. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 9-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 155., 2009.6.18., 30. o.

1

(2)  HL L 115., 2008.4.29., 44. o.

2

(3)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

3

(4)  HL L 165., 2007.6.27., 8. o.

4

(5)  HL C 283., 2007.11.24., 28. o.

5

(6)  HL L 202., 2008.7.31., 11. o.

6

(7)  HL C 327., 2008.12.20., 26. o.

7

(8)  HL C 311., 2011.10.22., 33. o.

8

(9)  HL L 322., 2011.12.6., 11. o.

9

---

AJÁNLÁSOK

| 13.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 73/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 73/9

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2012. március 9.)

az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésének előkészítéséről

(2012/148/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | Az intelligens energiahálózatok a tudatos fogyasztói magatartás és a magasabb energiahatékonyság felé vezető út egyik fontos állomását jelentik, emellett olyan újításnak is számítanak, amelynek köszönhetően a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát az eddiginél nagyobb arányban lehet majd a vezetékhálózatba kapcsolni. Jelentős mértékben hozzájárulnak továbbá az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez, a munkahelyteremtéshez és a technológiai fejlődéshez az Unióban. |
| --- | --- |

(1)

Az intelligens energiahálózatok a tudatos fogyasztói magatartás és a magasabb energiahatékonyság felé vezető út egyik fontos állomását jelentik, emellett olyan újításnak is számítanak, amelynek köszönhetően a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát az eddiginél nagyobb arányban lehet majd a vezetékhálózatba kapcsolni. Jelentős mértékben hozzájárulnak továbbá az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez, a munkahelyteremtéshez és a technológiai fejlődéshez az Unióban.

| (2) | A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), valamint a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően a tagállamoknak feladata biztosítani az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetését, amelyek elősegítik a fogyasztók gáz- és villamosenergia-piacokon történő aktív részvételét, és amelyek bevezetése függhet a piac és az egyéni fogyasztók oldalán felmerülő valamennyi hosszú távú költséggel és előnnyel kapcsolatos gazdasági értékeléstől, attól, hogy az intelligens mérés melyik fajtája gazdaságilag ésszerű és költséghatékony, valamint attól, hogy milyen ütemezés mellett valósítható meg rendszerbe állításuk. |
| --- | --- |

(2)

A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), valamint a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően a tagállamoknak feladata biztosítani az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetését, amelyek elősegítik a fogyasztók gáz- és villamosenergia-piacokon történő aktív részvételét, és amelyek bevezetése függhet a piac és az egyéni fogyasztók oldalán felmerülő valamennyi hosszú távú költséggel és előnnyel kapcsolatos gazdasági értékeléstől, attól, hogy az intelligens mérés melyik fajtája gazdaságilag ésszerű és költséghatékony, valamint attól, hogy milyen ütemezés mellett valósítható meg rendszerbe állításuk.

| (3) | A Bizottságnak az „Intelligens hálózatok: az innovációtól a megvalósításig” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához 2011. április 12-én intézett közleménye (3) számos intézkedést irányoz elő, mint például a tagállamok által tett előrelépések nyomon követése, a fő teljesítményindikátorokra vonatkozó iránymutatás kidolgozása, valamint egy olyan iránymutatás elkészítése, amely az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésére vonatkozó tagállami tervek és a kapcsolódó költség-haszon elemzések elkészítéséhez nyújt módszertani segítséget. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak az „Intelligens hálózatok: az innovációtól a megvalósításig” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához 2011. április 12-én intézett közleménye (3) számos intézkedést irányoz elő, mint például a tagállamok által tett előrelépések nyomon követése, a fő teljesítményindikátorokra vonatkozó iránymutatás kidolgozása, valamint egy olyan iránymutatás elkészítése, amely az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésére vonatkozó tagállami tervek és a kapcsolódó költség-haszon elemzések elkészítéséhez nyújt módszertani segítséget.

| (4) | Az európai digitális menetrend számos, kifejezetten az Unión belüli adatvédelemre, a hálózat- és információbiztonságra, az informatikai támadásokra, valamint az intelligens energiahálózatok és fogyasztásmérés funkcionális jellemzőire vonatkozó intézkedést sorol fel. A tagállamoknak az ipari szereplőkkel, a Bizottsággal és más érdekelt felekkel együttműködve meg kell hozniuk azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyekkel ezen a területen egységes megközelítés biztosítható. |
| --- | --- |

(4)

Az európai digitális menetrend számos, kifejezetten az Unión belüli adatvédelemre, a hálózat- és információbiztonságra, az informatikai támadásokra, valamint az intelligens energiahálózatok és fogyasztásmérés funkcionális jellemzőire vonatkozó intézkedést sorol fel. A tagállamoknak az ipari szereplőkkel, a Bizottsággal és más érdekelt felekkel együttműködve meg kell hozniuk azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyekkel ezen a területen egységes megközelítés biztosítható.

| (5) | Az intelligens fogyasztásmérő rendszerek alkalmazásával összefüggésben az egyik kulcsfontosságú feladat és előfeltétel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkében alapvető jogként rögzített személyes adatok védelmét biztosító műszaki és jogi megoldások kidolgozása. A tagállamoknak és az érdekelt feleknek gondoskodniuk kell az intelligens fogyasztásmérő rendszerek alkalmazásainak nyomon követéséről, valamint az egyének alapvető jogainak és szabadságainak tiszteletben tartásáról, elsősorban az intelligens fogyasztásmérők bevezetésének kezdeti szakaszában. |
| --- | --- |

(5)

Az intelligens fogyasztásmérő rendszerek alkalmazásával összefüggésben az egyik kulcsfontosságú feladat és előfeltétel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkében alapvető jogként rögzített személyes adatok védelmét biztosító műszaki és jogi megoldások kidolgozása. A tagállamoknak és az érdekelt feleknek gondoskodniuk kell az intelligens fogyasztásmérő rendszerek alkalmazásainak nyomon követéséről, valamint az egyének alapvető jogainak és szabadságainak tiszteletben tartásáról, elsősorban az intelligens fogyasztásmérők bevezetésének kezdeti szakaszában.

| (6) | Az intelligens fogyasztásmérő rendszerek lehetőséget adnak egyes adatok, köztük döntően személyes adatok feldolgozására. Az intelligens energiahálózatok és fogyasztásmérő rendszerek kiépülésével emellett a szolgáltatók és a hálózatüzemeltetők már nem csupán átfogó képet kapnak a fogyasztói magatartásformákról, hanem a végfogyasztókra lebontva juthatnak ilyen típusú információkhoz. |
| --- | --- |

(6)

Az intelligens fogyasztásmérő rendszerek lehetőséget adnak egyes adatok, köztük döntően személyes adatok feldolgozására. Az intelligens energiahálózatok és fogyasztásmérő rendszerek kiépülésével emellett a szolgáltatók és a hálózatüzemeltetők már nem csupán átfogó képet kapnak a fogyasztói magatartásformákról, hanem a végfogyasztókra lebontva juthatnak ilyen típusú információkhoz.

| (7) | Az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) rögzített jogok és kötelezettségek teljes mértékben alkalmazandók a személyes adatokat feldolgozó intelligens fogyasztásmérésre, különösen ami az ügyfelekkel való szerződéses és üzleti jellegű kapcsolattartás során igénybe vett nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat illeti. |
| --- | --- |

(7)

Az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) rögzített jogok és kötelezettségek teljes mértékben alkalmazandók a személyes adatokat feldolgozó intelligens fogyasztásmérésre, különösen ami az ügyfelekkel való szerződéses és üzleti jellegű kapcsolattartás során igénybe vett nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat illeti.

| (8) | A 95/46/EK irányelv 29. cikkével összhangban felállított, a személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport véleményei iránymutatást adnak azon „elérhető legjobb technikák” felkutatásához és kidolgozásához, amelyek az intelligens fogyasztásmérő rendszerekkel és intelligens energiahálózatokkal történő adatfeldolgozás során a személyes adatok védelmét és az adatbiztonságot szavatolják. |
| --- | --- |

(8)

A 95/46/EK irányelv 29. cikkével összhangban felállított, a személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport véleményei iránymutatást adnak azon „elérhető legjobb technikák” felkutatásához és kidolgozásához, amelyek az intelligens fogyasztásmérő rendszerekkel és intelligens energiahálózatokkal történő adatfeldolgozás során a személyes adatok védelmét és az adatbiztonságot szavatolják.

| (9) | Az intelligens energiahálózatok kiépítésének elérhető közelségbe kerülésével különös figyelmet kell szentelni az intelligens fogyasztásmérő rendszerek által feldolgozott személyes adatok biztonságának és védelmének. E tekintetben adatvédelmi hatásvizsgálatok útján a lehető leghamarabb fel kell tárni az intelligens energiahálózatok kiépítésében rejlő adatvédelmi kockázatokat. |
| --- | --- |

(9)

Az intelligens energiahálózatok kiépítésének elérhető közelségbe kerülésével különös figyelmet kell szentelni az intelligens fogyasztásmérő rendszerek által feldolgozott személyes adatok biztonságának és védelmének. E tekintetben adatvédelmi hatásvizsgálatok útján a lehető leghamarabb fel kell tárni az intelligens energiahálózatok kiépítésében rejlő adatvédelmi kockázatokat.

| (10) | Az adatvédelmet és az információbiztonságot garantáló funkciókat még bevezetésüket és széles körű használatukat megelőzően kell beépíteni az intelligens fogyasztásmérő rendszerekbe. Az ilyen funkciók segítségével a fogyasztók hatékonyabban tudnak hatást gyakorolni a személyes adatok feldolgozására. |
| --- | --- |

(10)

Az adatvédelmet és az információbiztonságot garantáló funkciókat még bevezetésüket és széles körű használatukat megelőzően kell beépíteni az intelligens fogyasztásmérő rendszerekbe. Az ilyen funkciók segítségével a fogyasztók hatékonyabban tudnak hatást gyakorolni a személyes adatok feldolgozására.

| (11) | A tagállamoknak együtt kell működniük az ipar és a civil társadalom érdekelt feleivel, elsősorban pedig a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal annak érdekében, hogy a „beépített adatbiztonság és adatvédelem” elvének alkalmazása már az intelligens energiahálózatok fejlesztésének korai szakaszában, különösen pedig még az intelligens fogyasztásmérő rendszerek üzembe állítása előtt megfelelő ösztönzést és támogatást kapjon. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak együtt kell működniük az ipar és a civil társadalom érdekelt feleivel, elsősorban pedig a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal annak érdekében, hogy a „beépített adatbiztonság és adatvédelem” elvének alkalmazása már az intelligens energiahálózatok fejlesztésének korai szakaszában, különösen pedig még az intelligens fogyasztásmérő rendszerek üzembe állítása előtt megfelelő ösztönzést és támogatást kapjon.

| (12) | Mindazoknak, akik az intelligens fogyasztásmérő rendszerek keretében adatfeldolgozással foglalkoznak, minden ésszerű lépést meg kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy az adatokat sem a hálózatüzemeltető, sem bármely más harmadik fél egyetlen, általa valószínűsíthetően alkalmazott módszerrel se kapcsolhassa össze valamely azonosított vagy azonosítható személlyel, kivéve akkor, ha ezeket az adatokat az alkalmazandó adatvédelmi elvekkel és jogszabályokkal összhangban dolgozza fel. |
| --- | --- |

(12)

Mindazoknak, akik az intelligens fogyasztásmérő rendszerek keretében adatfeldolgozással foglalkoznak, minden ésszerű lépést meg kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy az adatokat sem a hálózatüzemeltető, sem bármely más harmadik fél egyetlen, általa valószínűsíthetően alkalmazott módszerrel se kapcsolhassa össze valamely azonosított vagy azonosítható személlyel, kivéve akkor, ha ezeket az adatokat az alkalmazandó adatvédelmi elvekkel és jogszabályokkal összhangban dolgozza fel.

| (13) | Az adatvédelemnek a magánélet védelmét erősítő technológiák által történő ösztönzéséről szóló, 2007. május 2-i bizottsági közlemény (6) egyértelmű intézkedéseket határoz meg azért, hogy a magánélet védelmét elősegítő technológiák fejlesztésével, valamint azok adatkezelők és egyének által történő alkalmazásával a személyes adatok kezelése minimális mértékű legyen, és amikor csak lehet, anonim vagy álnéven szereplő adatok használatára kerüljön sor. |
| --- | --- |

(13)

Az adatvédelemnek a magánélet védelmét erősítő technológiák által történő ösztönzéséről szóló, 2007. május 2-i bizottsági közlemény (6) egyértelmű intézkedéseket határoz meg azért, hogy a magánélet védelmét elősegítő technológiák fejlesztésével, valamint azok adatkezelők és egyének által történő alkalmazásával a személyes adatok kezelése minimális mértékű legyen, és amikor csak lehet, anonim vagy álnéven szereplő adatok használatára kerüljön sor.

| (14) | Ezen ajánlás rendelkezéseinek a tagállamokban történő következetes betartását egy, az adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatására kidolgozott uniós szintű sablon fogja biztosítani. |
| --- | --- |

(14)

Ezen ajánlás rendelkezéseinek a tagállamokban történő következetes betartását egy, az adatvédelmi hatásvizsgálat lefolytatására kidolgozott uniós szintű sablon fogja biztosítani.

| (15) | A megfelelő védelmi intézkedések megtételéhez szükséges információkat az üzemeltető és az érdekelt felek által még az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetését megelőzően elvégzett adatvédelmi hatásvizsgálat szolgáltatja. Az említett intézkedéseket az intelligens fogyasztásmérők teljes élettartama alatt nyomon kell követni és folyamatosan felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(15)

A megfelelő védelmi intézkedések megtételéhez szükséges információkat az üzemeltető és az érdekelt felek által még az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetését megelőzően elvégzett adatvédelmi hatásvizsgálat szolgáltatja. Az említett intézkedéseket az intelligens fogyasztásmérők teljes élettartama alatt nyomon kell követni és folyamatosan felül kell vizsgálni.

| (16) | A 2009/72/EK irányelvnek megfelelően a tagállamoknak 2012. szeptember 3-ig kell elvégezniük az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésére vonatkozó költség-haszon elemzést. A 2011. április 12-i közleményében a Bizottság kifejti, hogy fontosnak tartja egy olyan feltételrendszer, sablon és átfogóbb iránymutatás kidolgozását, amelyek javítanának az értékelések mélységén és összehasonlíthatóságán. Az intelligens energiahálózatokkal foglalkozó bizottsági munkacsoport (7) javaslatának megfelelően az említett feltételeknek számszerűsíthető mutatókon kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(16)

A 2009/72/EK irányelvnek megfelelően a tagállamoknak 2012. szeptember 3-ig kell elvégezniük az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésére vonatkozó költség-haszon elemzést. A 2011. április 12-i közleményében a Bizottság kifejti, hogy fontosnak tartja egy olyan feltételrendszer, sablon és átfogóbb iránymutatás kidolgozását, amelyek javítanának az értékelések mélységén és összehasonlíthatóságán. Az intelligens energiahálózatokkal foglalkozó bizottsági munkacsoport (7) javaslatának megfelelően az említett feltételeknek számszerűsíthető mutatókon kell alapulniuk.

| (17) | Az ipar szereplőivel, a Bizottsággal és más érdekelt felekkel együttműködve a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy felvilágosítást tudjanak adni és tudatosító tevékenységet tudjanak folytatni az intelligens fogyasztásmérési technológia alkalmazásának lehetséges előnyeiről és veszélyeiről. |
| --- | --- |

(17)

Az ipar szereplőivel, a Bizottsággal és más érdekelt felekkel együttműködve a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy felvilágosítást tudjanak adni és tudatosító tevékenységet tudjanak folytatni az intelligens fogyasztásmérési technológia alkalmazásának lehetséges előnyeiről és veszélyeiről.

| (18) | E tekintetben a tagállamoknak – ugyancsak az iparral, a civil társadalmi szervezetekkel és más érdekelt felekkel szoros együttműködésben – fel kell kutatniuk az intelligens fogyasztásmérési alkalmazások bevált gyakorlati példáit, minél szélesebb körben terjeszteniük kell azokat, valamint megfelelő intézkedéseket kell tenniük – például nagyszabású kísérleti projektek révén – a közvélemény tájékozottságának növelése érdekében, ami a technológia szélesebb térhódításának záloga. |
| --- | --- |

(18)

E tekintetben a tagállamoknak – ugyancsak az iparral, a civil társadalmi szervezetekkel és más érdekelt felekkel szoros együttműködésben – fel kell kutatniuk az intelligens fogyasztásmérési alkalmazások bevált gyakorlati példáit, minél szélesebb körben terjeszteniük kell azokat, valamint megfelelő intézkedéseket kell tenniük – például nagyszabású kísérleti projektek révén – a közvélemény tájékozottságának növelése érdekében, ami a technológia szélesebb térhódításának záloga.

| (19) | Az ajánlásban szereplő funkcionális követelményeknek köszönhetően a tagállamok egyszerűbben és összehangoltabban érhetik el az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésére vonatkozó tervek optimális költséghatékonyságát. Az egységes követelményrendszer kialakítása továbbá egyértelműbbé teszi a szabályozó szervek, a fogyasztásmérőkkel foglalkozó vállalkozások, a hálózatüzemeltetők és a szolgáltatók számára is, hogy várhatóan milyen megközelítések alkalmazására kerül majd sor az ágazatban. |
| --- | --- |

(19)

Az ajánlásban szereplő funkcionális követelményeknek köszönhetően a tagállamok egyszerűbben és összehangoltabban érhetik el az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésére vonatkozó tervek optimális költséghatékonyságát. Az egységes követelményrendszer kialakítása továbbá egyértelműbbé teszi a szabályozó szervek, a fogyasztásmérőkkel foglalkozó vállalkozások, a hálózatüzemeltetők és a szolgáltatók számára is, hogy várhatóan milyen megközelítések alkalmazására kerül majd sor az ágazatban.

| (20) | A villamosenergia- és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportjának (a továbbiakban: ERGEG) a helyes gyakorlatra vonatkozó iránymutatása (8) és a tagállamok által benyújtott első költség-haszon elemzések értékelése alapján a Bizottság célszerűnek tartja az intelligens fogyasztásmérők közös minimális funkcióinak meghatározását a tagállamok és a szabályozó szervek számára. |
| --- | --- |

(20)

A villamosenergia- és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportjának (a továbbiakban: ERGEG) a helyes gyakorlatra vonatkozó iránymutatása (8) és a tagállamok által benyújtott első költség-haszon elemzések értékelése alapján a Bizottság célszerűnek tartja az intelligens fogyasztásmérők közös minimális funkcióinak meghatározását a tagállamok és a szabályozó szervek számára.

| (21) | Az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

(21)

Az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

I.   ADATVÉDELMI ÉS ADATBIZTONSÁGI MEGFONTOLÁSOK

| 1. | E szakasz útmutatást nyújt a tagállamoknak a személyes adatok védelméhez való alapvető jogot biztosító intelligens energiahálózatok és intelligens fogyasztásmérő rendszerek tervezéséhez és üzemeltetéséhez. |
| --- | --- |

1.

E szakasz útmutatást nyújt a tagállamoknak a személyes adatok védelméhez való alapvető jogot biztosító intelligens energiahálózatok és intelligens fogyasztásmérő rendszerek tervezéséhez és üzemeltetéséhez.

| 2. | E szakasz iránymutatással szolgál továbbá azon intézkedésekkel kapcsolatban, amelyek az intelligens fogyasztásmérési alkalmazások üzembe helyezésével összefüggésben biztosítják, hogy a különböző technológiai megoldások alkalmazásakor a szükséges körben érvényesüljenek a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályok rendelkezései. |
| --- | --- |

2.

E szakasz iránymutatással szolgál továbbá azon intézkedésekkel kapcsolatban, amelyek az intelligens fogyasztásmérési alkalmazások üzembe helyezésével összefüggésben biztosítják, hogy a különböző technológiai megoldások alkalmazásakor a szükséges körben érvényesüljenek a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályok rendelkezései.

Fogalommeghatározások

| 3. | A tagállamokat felkérjük, hogy legyenek figyelemmel az alábbi fogalommeghatározásokra:
  a)   „intelligens energiahálózat” (9): olyan korszerűsített energiahálózat, amelyhez kétirányú, a szolgáltató és a fogyasztó között megvalósított digitális adatátvitel, valamint intelligens mérési, nyomonkövetési és szabályozási rendszerek társulnak;
  b)   „intelligens fogyasztásmérő rendszer”: az energiafogyasztás mérésére alkalmas olyan elektronikus rendszer, amely a hagyományos fogyasztásmérőkhöz képest több információt tesz hozzáférhetővé, és amely elektronikus hírközlési úton adatok továbbítására és fogadására képes; (10)

  c)   „adatvédelmi hatásvizsgálat”: olyan szisztematikus eljárás, amelyet az adatkezelő, az adatfeldolgozó vagy az adatkezelő nevében eljáró adatfeldolgozó végez el a kockázatok várható hatásainak értékelésére azon adatkezelési műveletek esetében, amelyek jellegüknél, alkalmazási körüknél vagy céljuknál fogva kifejezett kockázatot jelenthetnek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve;
  d)   „beépített adatvédelem”: olyan műszaki megoldás, amely a technika mindenkori állására és az alkalmazás költségeire való tekintettel mind az adatfeldolgozás módjának meghatározása, mind a feldolgozás során megfelelő műszaki és szervezési intézkedések és eljárások végrehajtását biztosítja oly módon, hogy az adatfeldolgozás megfeleljen a 95/46/EK irányelv követelményeinek, és biztosítsa az érintettek jogainak védelmét;
  e)   „alapértelmezett adatvédelem”: olyan mechanizmusok alkalmazása, amelyek alapértelmezett módon biztosítják azt, hogy kizárólag a feldolgozás egyes konkrét céljaihoz szükséges személyes adatok kerüljenek feldolgozásra, és különösen azt, hogy az adatgyűjtés vagy -tárolás során mind az adatok mennyisége, mind tárolásuk időtartama az e célokhoz szükséges minimumra korlátozódjék;
  f)   „elérhető legjobb technikák”: a tevékenységek fejlődésének és működési módszereinek azon leghatékonyabb és legelőrehaladottabb szintje, amely jelzi az egyes technikák gyakorlati alkalmasságát arra, hogy alapját képezzék az uniós adatvédelmi keretnek való megfelelésnek. Ezek a technikák kialakításuknál fogva segítik megelőzni vagy csökkenteni a magánéletet, a személyes adatokat és a biztonságot érintő kockázatokat. |
| --- | --- |

3.

A tagállamokat felkérjük, hogy legyenek figyelemmel az alábbi fogalommeghatározásokra:

a)   „intelligens energiahálózat” (9): olyan korszerűsített energiahálózat, amelyhez kétirányú, a szolgáltató és a fogyasztó között megvalósított digitális adatátvitel, valamint intelligens mérési, nyomonkövetési és szabályozási rendszerek társulnak;

b)   „intelligens fogyasztásmérő rendszer”: az energiafogyasztás mérésére alkalmas olyan elektronikus rendszer, amely a hagyományos fogyasztásmérőkhöz képest több információt tesz hozzáférhetővé, és amely elektronikus hírközlési úton adatok továbbítására és fogadására képes; (10)

c)   „adatvédelmi hatásvizsgálat”: olyan szisztematikus eljárás, amelyet az adatkezelő, az adatfeldolgozó vagy az adatkezelő nevében eljáró adatfeldolgozó végez el a kockázatok várható hatásainak értékelésére azon adatkezelési műveletek esetében, amelyek jellegüknél, alkalmazási körüknél vagy céljuknál fogva kifejezett kockázatot jelenthetnek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve;

d)   „beépített adatvédelem”: olyan műszaki megoldás, amely a technika mindenkori állására és az alkalmazás költségeire való tekintettel mind az adatfeldolgozás módjának meghatározása, mind a feldolgozás során megfelelő műszaki és szervezési intézkedések és eljárások végrehajtását biztosítja oly módon, hogy az adatfeldolgozás megfeleljen a 95/46/EK irányelv követelményeinek, és biztosítsa az érintettek jogainak védelmét;

e)   „alapértelmezett adatvédelem”: olyan mechanizmusok alkalmazása, amelyek alapértelmezett módon biztosítják azt, hogy kizárólag a feldolgozás egyes konkrét céljaihoz szükséges személyes adatok kerüljenek feldolgozásra, és különösen azt, hogy az adatgyűjtés vagy -tárolás során mind az adatok mennyisége, mind tárolásuk időtartama az e célokhoz szükséges minimumra korlátozódjék;

f)   „elérhető legjobb technikák”: a tevékenységek fejlődésének és működési módszereinek azon leghatékonyabb és legelőrehaladottabb szintje, amely jelzi az egyes technikák gyakorlati alkalmasságát arra, hogy alapját képezzék az uniós adatvédelmi keretnek való megfelelésnek. Ezek a technikák kialakításuknál fogva segítik megelőzni vagy csökkenteni a magánéletet, a személyes adatokat és a biztonságot érintő kockázatokat.

Adatvédelemi hatásvizsgálatok

| 4. | Az adatvédelmi hatásvizsgálatban – figyelemmel az érintettek és más személyek jogaira és jogos érdekeire – ismertetni kell a tervezett adatfeldolgozási műveleteket, értékelni kell az érintettek jogaira és szabadságaira nézve veszélyt jelentő kockázatokat, be kell mutatni az e kockázatok mérséklését célzó tervezett intézkedéseket és a személyes adatok védelmét szolgáló biztonsági intézkedéseket és mechanizmusokat, továbbá igazolni kell a 95/46/EK irányelvvel való összhangot. |
| --- | --- |

4.

Az adatvédelmi hatásvizsgálatban – figyelemmel az érintettek és más személyek jogaira és jogos érdekeire – ismertetni kell a tervezett adatfeldolgozási műveleteket, értékelni kell az érintettek jogaira és szabadságaira nézve veszélyt jelentő kockázatokat, be kell mutatni az e kockázatok mérséklését célzó tervezett intézkedéseket és a személyes adatok védelmét szolgáló biztonsági intézkedéseket és mechanizmusokat, továbbá igazolni kell a 95/46/EK irányelvvel való összhangot.

| 5. | A személyes adatok Unión belüli védelmének biztosítása érdekében a tagállamoknak el kell fogadniuk és alkalmazniuk kell azt a sablont, amelyet a Bizottság – az ezen ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított 12 hónapon belül – kidolgoz és véleményezésre a személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport elé tár. |
| --- | --- |

5.

A személyes adatok Unión belüli védelmének biztosítása érdekében a tagállamoknak el kell fogadniuk és alkalmazniuk kell azt a sablont, amelyet a Bizottság – az ezen ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított 12 hónapon belül – kidolgoz és véleményezésre a személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport elé tár.

| 6. | A sablon alkalmazása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport javaslatait. |
| --- | --- |

6.

A sablon alkalmazása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport javaslatait.

| 7. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hálózatüzemeltetők és az intelligens fogyasztásmérő rendszerek üzemeltetői – a 95/46/EK irányelvben rögzített egyéb kötelezettségeikkel összhangban – megteszik a személyes adatok védelmét biztosító megfelelő műszaki és szervezési intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hálózatüzemeltetők és az intelligens fogyasztásmérő rendszerek üzemeltetői – a 95/46/EK irányelvben rögzített egyéb kötelezettségeikkel összhangban – megteszik a személyes adatok védelmét biztosító megfelelő műszaki és szervezési intézkedéseket.

| 8. | A tagállamoknak feladata gondoskodni arról, hogy a személyes adatokat feldolgozók az adatvédelmi hatásvizsgálat vonatkozásában még a feldolgozás előtt konzultáljanak a 95/46/EK irányelv 28. cikke szerinti felügyelő hatósággal. Az egyeztetésnek köszönhetően a hatóság értékelni tudja a feldolgozásnak a szóban forgó irányelvvel való összhangját, valamint különösen az érintettek személyes adatainak védelmével kapcsolatban felmerülő kockázatokat és a kapcsolódó biztosítékokat. |
| --- | --- |

8.

A tagállamoknak feladata gondoskodni arról, hogy a személyes adatokat feldolgozók az adatvédelmi hatásvizsgálat vonatkozásában még a feldolgozás előtt konzultáljanak a 95/46/EK irányelv 28. cikke szerinti felügyelő hatósággal. Az egyeztetésnek köszönhetően a hatóság értékelni tudja a feldolgozásnak a szóban forgó irányelvvel való összhangját, valamint különösen az érintettek személyes adatainak védelmével kapcsolatban felmerülő kockázatokat és a kapcsolódó biztosítékokat.

| 9. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az 5. pontban ismertetett, az adatvédelmi hatásvizsgálat elkészítését segítő sablon elfogadását követően a hálózatüzemeltetők a 7. és a 8. pontban foglaltakat annak megfelelően hajtsák végre. |
| --- | --- |

9.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az 5. pontban ismertetett, az adatvédelmi hatásvizsgálat elkészítését segítő sablon elfogadását követően a hálózatüzemeltetők a 7. és a 8. pontban foglaltakat annak megfelelően hajtsák végre.

A beépített adatvédelem és az alapértelmezett beállításokon alapuló adatvédelem

| 10. | A tagállamoknak erőteljesen ösztönözniük kell a hálózatüzemeltetőket, hogy a beépített adatvédelem és az alapértelmezett beállításokon alapuló adatvédelem az intelligens energiahálózatok és az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésének szerves részét képezze. |
| --- | --- |

10.

A tagállamoknak erőteljesen ösztönözniük kell a hálózatüzemeltetőket, hogy a beépített adatvédelem és az alapértelmezett beállításokon alapuló adatvédelem az intelligens energiahálózatok és az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésének szerves részét képezze.

| 11. | Személyes adatok feldolgozása esetén a beépített adatvédelmet és az alapértelmezett beállításokon alapuló adatvédelmet be kell építeni az intelligens energiahálózatok kifejlesztésében részt vevők által alkalmazott módszertanba. |
| --- | --- |

11.

Személyes adatok feldolgozása esetén a beépített adatvédelmet és az alapértelmezett beállításokon alapuló adatvédelmet be kell építeni az intelligens energiahálózatok kifejlesztésében részt vevők által alkalmazott módszertanba.

| 12. | A beépített adatvédelem alkalmazását mind jogalkotási szinten (az adatvédelmi jogszabályoknak megfelelő jogszabályok révén), mind technikai szinten (az infrastruktúra adatvédelmi jogszabályoknak való teljes mértékű megfelelését biztosító követelményrendszernek az intelligens energiahálózatokra vonatkozó szabványokban történő meghatározásával), mind pedig (az adatfeldolgozáshoz kapcsolódóan) szervezeti szinten biztosítani kell. |
| --- | --- |

12.

A beépített adatvédelem alkalmazását mind jogalkotási szinten (az adatvédelmi jogszabályoknak megfelelő jogszabályok révén), mind technikai szinten (az infrastruktúra adatvédelmi jogszabályoknak való teljes mértékű megfelelését biztosító követelményrendszernek az intelligens energiahálózatokra vonatkozó szabványokban történő meghatározásával), mind pedig (az adatfeldolgozáshoz kapcsolódóan) szervezeti szinten biztosítani kell.

| 13. | Az alapértelmezett beállításokon alapuló adatvédelmet úgy kell megvalósítani, hogy az adatok védelmét leginkább szolgáló funkciók álljanak alapértelmezett beállítás formájában a felhasználó rendelkezésére. |
| --- | --- |

13.

Az alapértelmezett beállításokon alapuló adatvédelmet úgy kell megvalósítani, hogy az adatok védelmét leginkább szolgáló funkciók álljanak alapértelmezett beállítás formájában a felhasználó rendelkezésére.

| 14. | A tagállamoknak ösztönözniük kell az európai szabványügyi szervezeteket, hogy kezeljék kiemelten a beépített adatvédelmen és az alapértelmezett adatvédelmen alapuló intelligens hálózati referenciaarchitektúrák kérdését. |
| --- | --- |

14.

A tagállamoknak ösztönözniük kell az európai szabványügyi szervezeteket, hogy kezeljék kiemelten a beépített adatvédelmen és az alapértelmezett adatvédelmen alapuló intelligens hálózati referenciaarchitektúrák kérdését.

| 15. | Az átláthatóság és az egyének bizalmának növelése érdekében a tagállamoknak szorgalmazniuk kell a független felek megfelelő adatvédelmi tanúsítási mechanizmusainak, valamint adatvédelmi címkéinek és jelzőinek használatát. |
| --- | --- |

15.

Az átláthatóság és az egyének bizalmának növelése érdekében a tagállamoknak szorgalmazniuk kell a független felek megfelelő adatvédelmi tanúsítási mechanizmusainak, valamint adatvédelmi címkéinek és jelzőinek használatát.

| 16. | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke és az emberi jogok európai egyezménye 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a személyes adatok védelméhez való jogba történő bármilyen beavatkozást indokolni kell. A beavatkozás indokoltságát eseti alapon, a jogszerűség, a szükségesség, a megalapozottság és az arányosság kritériumainak együttes figyelembevételével kell értékelni. Az intelligens energiahálózatokon és az intelligens fogyasztásmérő rendszereken belül feldolgozásra kerülő személyes adatok védelméhez való alapvető jognak ellentmondó bármely személyesadat-feldolgozásnak tehát szükségesnek és arányosnak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megfeleljen az Alapjogi Chartának. |
| --- | --- |

16.

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke és az emberi jogok európai egyezménye 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a személyes adatok védelméhez való jogba történő bármilyen beavatkozást indokolni kell. A beavatkozás indokoltságát eseti alapon, a jogszerűség, a szükségesség, a megalapozottság és az arányosság kritériumainak együttes figyelembevételével kell értékelni. Az intelligens energiahálózatokon és az intelligens fogyasztásmérő rendszereken belül feldolgozásra kerülő személyes adatok védelméhez való alapvető jognak ellentmondó bármely személyesadat-feldolgozásnak tehát szükségesnek és arányosnak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megfeleljen az Alapjogi Chartának.

| 17. | A személyes adatok védelmét és biztonságát fenyegető kockázatok csökkentése érdekében a tagállamoknak – az iparral, a Bizottsággal és más érdekelt felekkel együttműködésben – az ezen ajánlás 42. pontjában felsorolt valamennyi közös funkcionális minimumkövetelmény esetében támogatniuk kell a teljesítésükhöz szükséges elérhető legjobb technikák meghatározását. |
| --- | --- |

17.

A személyes adatok védelmét és biztonságát fenyegető kockázatok csökkentése érdekében a tagállamoknak – az iparral, a Bizottsággal és más érdekelt felekkel együttműködésben – az ezen ajánlás 42. pontjában felsorolt valamennyi közös funkcionális minimumkövetelmény esetében támogatniuk kell a teljesítésükhöz szükséges elérhető legjobb technikák meghatározását.

Adatvédelmi intézkedések

| 18. | Az intelligens energiahálózatokon belül feldolgozható adatok körének meghatározásakor a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak érdekében, hogy amennyire csak lehet, anonimizált adatok kerüljenek felhasználásra, így biztosítva, hogy az egyént a továbbiakban nem lehet azonosítani. Személyes adatok gyűjtése, feldolgozása és tárolása esetén a tagállamoknak feladata biztosítani, hogy a felhasznált adatok megfelelőek és relevánsak legyenek. Az adatgyűjtésnek a feldolgozás célja szempontjából legszükségesebb információkra kell korlátozódnia, az adatokat pedig úgy kell tárolni, hogy kizárólag addig tegyék lehetővé az érintettek azonosítását, amíg az a személyes adatok feldolgozásának célja szempontjából indokolt. |
| --- | --- |

18.

Az intelligens energiahálózatokon belül feldolgozható adatok körének meghatározásakor a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak érdekében, hogy amennyire csak lehet, anonimizált adatok kerüljenek felhasználásra, így biztosítva, hogy az egyént a továbbiakban nem lehet azonosítani. Személyes adatok gyűjtése, feldolgozása és tárolása esetén a tagállamoknak feladata biztosítani, hogy a felhasznált adatok megfelelőek és relevánsak legyenek. Az adatgyűjtésnek a feldolgozás célja szempontjából legszükségesebb információkra kell korlátozódnia, az adatokat pedig úgy kell tárolni, hogy kizárólag addig tegyék lehetővé az érintettek azonosítását, amíg az a személyes adatok feldolgozásának célja szempontjából indokolt.

| 19. | A személyes adatok intelligens fogyasztásmérő rendszerekkel és azokon belül történő feldolgozása akkor tekinthető jogszerűnek, ha megfelel a 95/46/EK irányelv 7. cikkében felsorolt egy vagy több kritériumnak. Figyelembe kell venni az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelmével foglalkozó munkacsoport intelligens fogyasztásmérés kapcsán meghozott véleményét (11). |
| --- | --- |

19.

A személyes adatok intelligens fogyasztásmérő rendszerekkel és azokon belül történő feldolgozása akkor tekinthető jogszerűnek, ha megfelel a 95/46/EK irányelv 7. cikkében felsorolt egy vagy több kritériumnak. Figyelembe kell venni az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelmével foglalkozó munkacsoport intelligens fogyasztásmérés kapcsán meghozott véleményét (11).

| 20. | Az értéknövelt energetikai szolgáltatásokat nyújtó harmadik felek által végzett személyesadat-feldolgozásnak is jogszerűnek kell lennie, és a 95/46/EK irányelv 7. cikkében meghatározott hat követelmény közül legalább egyen kell alapulnia. Amennyiben a feldolgozás az érintett hozzájárulása alapján történik, a hozzájárulásnak minden esetben önkéntesnek, konkrétnak, tájékozottnak és kifejezettnek kell lennie, és az érintettnek a hozzájárulását valamennyi hozzáadott értékű szolgáltatás tekintetében külön-külön kell megadnia. Az érintettnek rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy hozzájárulását bármikor visszavonhatja. A hozzájárulás visszavonása nem érintheti a hozzájárulás alapján a visszavonás előtt végzett adatfeldolgozás jogszerűségét. |
| --- | --- |

20.

Az értéknövelt energetikai szolgáltatásokat nyújtó harmadik felek által végzett személyesadat-feldolgozásnak is jogszerűnek kell lennie, és a 95/46/EK irányelv 7. cikkében meghatározott hat követelmény közül legalább egyen kell alapulnia. Amennyiben a feldolgozás az érintett hozzájárulása alapján történik, a hozzájárulásnak minden esetben önkéntesnek, konkrétnak, tájékozottnak és kifejezettnek kell lennie, és az érintettnek a hozzájárulását valamennyi hozzáadott értékű szolgáltatás tekintetében külön-külön kell megadnia. Az érintettnek rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy hozzájárulását bármikor visszavonhatja. A hozzájárulás visszavonása nem érintheti a hozzájárulás alapján a visszavonás előtt végzett adatfeldolgozás jogszerűségét.

| 21. | A tagállamoknak egyértelműen meg kell határozniuk az adatkezelők és az adatfeldolgozók szerepét és felelősségét. Ezeknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a 95/46/EK irányelv alapján rájuk vonatkozó kötelezettségekkel. |
| --- | --- |

21.

A tagállamoknak egyértelműen meg kell határozniuk az adatkezelők és az adatfeldolgozók szerepét és felelősségét. Ezeknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a 95/46/EK irányelv alapján rájuk vonatkozó kötelezettségekkel.

| 22. | A feldolgozási műveletek megkezdése előtt a tagállamoknak elemzést kell készíteniük annak megállapítására, hogy az intelligens energiahálózat fenntartása és üzemeltetése, valamint a számlázás milyen körben és mennyi ideig követeli meg a szolgáltatóktól és a hálózatüzemeltetőktől, hogy megőrizzék a személyes adatokat. Az elemzés segítségével a tagállamok el tudják dönteni többek között azt, hogy a személyes adatok megőrzésére a nemzeti jogszabályok által jelenleg előírt időszakok nem hosszabbak-e, mint amelyeket az intelligens energiahálózatok működtetése indokolttá tesz. Az elemzésnek ki kell térnie azokra a mechanizmusokra, amelyek a személyes adatok törlésére vagy tárolásuk szükségességének rendszeres felülvizsgálatára megállapított határidők teljesítését biztosítják. |
| --- | --- |

22.

A feldolgozási műveletek megkezdése előtt a tagállamoknak elemzést kell készíteniük annak megállapítására, hogy az intelligens energiahálózat fenntartása és üzemeltetése, valamint a számlázás milyen körben és mennyi ideig követeli meg a szolgáltatóktól és a hálózatüzemeltetőktől, hogy megőrizzék a személyes adatokat. Az elemzés segítségével a tagállamok el tudják dönteni többek között azt, hogy a személyes adatok megőrzésére a nemzeti jogszabályok által jelenleg előírt időszakok nem hosszabbak-e, mint amelyeket az intelligens energiahálózatok működtetése indokolttá tesz. Az elemzésnek ki kell térnie azokra a mechanizmusokra, amelyek a személyes adatok törlésére vagy tárolásuk szükségességének rendszeres felülvizsgálatára megállapított határidők teljesítését biztosítják.

| 23. | Az elemzés elkészítéséhez valamennyi tagállamnak figyelmet kell fordítania különösen az adatminimalizálás elvére; az átláthatóság elvére, amely biztosítja, hogy a végső fogyasztó egyértelmű és közérthető nyelven megfogalmazott, felhasználóbarát és érthető formában kap tájékoztatást a személyes adatok feldolgozásának céljairól, ütemezéséről, körülményeiről, valamint az adatok gyűjtéséről, tárolásáról és valamennyi egyéb célra történő felhasználásáról; továbbá a személyre szabottság elvére, amely biztosítja, hogy a meghozott intézkedések védik az egyének jogait. |
| --- | --- |

23.

Az elemzés elkészítéséhez valamennyi tagállamnak figyelmet kell fordítania különösen az adatminimalizálás elvére; az átláthatóság elvére, amely biztosítja, hogy a végső fogyasztó egyértelmű és közérthető nyelven megfogalmazott, felhasználóbarát és érthető formában kap tájékoztatást a személyes adatok feldolgozásának céljairól, ütemezéséről, körülményeiről, valamint az adatok gyűjtéséről, tárolásáról és valamennyi egyéb célra történő felhasználásáról; továbbá a személyre szabottság elvére, amely biztosítja, hogy a meghozott intézkedések védik az egyének jogait.

Adatbiztonság

| 24. | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a személyes adatok biztonságának garantálására már a hálózat kiépítésének kezdeti szakaszában, az adatvédelem kialakításakor a beépített adatvédelem elvének alkalmazásával sor kerüljön. Ennek keretében olyan intézkedéseket kell megvalósítani, amelyek védik a személyes adatokat a véletlenszerű vagy jogellenes megsemmisülés, a véletlen elvesztés, valamint a feldolgozás minden jogellenes formája ellen, különös tekintettel a személyes adatok jogosulatlan nyilvánosságra hozatalára, terjesztésére, megváltoztatására és az azokhoz történő jogosulatlan hozzáférésre. |
| --- | --- |

24.

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a személyes adatok biztonságának garantálására már a hálózat kiépítésének kezdeti szakaszában, az adatvédelem kialakításakor a beépített adatvédelem elvének alkalmazásával sor kerüljön. Ennek keretében olyan intézkedéseket kell megvalósítani, amelyek védik a személyes adatokat a véletlenszerű vagy jogellenes megsemmisülés, a véletlen elvesztés, valamint a feldolgozás minden jogellenes formája ellen, különös tekintettel a személyes adatok jogosulatlan nyilvánosságra hozatalára, terjesztésére, megváltoztatására és az azokhoz történő jogosulatlan hozzáférésre.

| 25. | Célszerű kódolt csatornákat igénybe venni, hiszen ez a visszaélésekkel szemben alkalmazható egyik leghatékonyabb műszaki megoldás. |
| --- | --- |

25.

Célszerű kódolt csatornákat igénybe venni, hiszen ez a visszaélésekkel szemben alkalmazható egyik leghatékonyabb műszaki megoldás.

| 26. | A tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy az intelligens energiahálózatok valamennyi jelenlegi és jövőbeli eleme biztosítja az európai szabványügyi szervezetek által kidolgozott „biztonságot érintő” szabványok betartását, beleértve a Bizottság M/490 szabványosítási megbízásában szereplő, az intelligens energiahálózatok információbiztonságára vonatkozó alapvető követelményeket is. Számításba kell venni továbbá a nemzetközi biztonsági szabványokat is, különösen az ISO/IEC 27000 szabványsorozatot („ISMS szabványcsalád”). |
| --- | --- |

26.

A tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy az intelligens energiahálózatok valamennyi jelenlegi és jövőbeli eleme biztosítja az európai szabványügyi szervezetek által kidolgozott „biztonságot érintő” szabványok betartását, beleértve a Bizottság M/490 szabványosítási megbízásában szereplő, az intelligens energiahálózatok információbiztonságára vonatkozó alapvető követelményeket is. Számításba kell venni továbbá a nemzetközi biztonsági szabványokat is, különösen az ISO/IEC 27000 szabványsorozatot („ISMS szabványcsalád”).

| 27. | A tagállamoknak feladata biztosítani, hogy a hálózatüzemeltetők fel tudják ismerni a biztonsági kockázatokat, és megfelelő lépéseket tudjanak tenni az intelligens fogyasztásmérő rendszerek megfelelő szintű biztonságának és ellenálló képességének garanciája érdekében. E tekintetben a hálózatüzemeltetőknek, az illetékes nemzeti hatóságokkal és civil társadalmi szervezetekkel együttműködésben, alkalmazniuk kell a már meglévő szabványokat, iránymutatásokat és programokat, ezek hiányában pedig újakat kell kidolgozniuk. Figyelembe kell továbbá venni az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) által közzétett vonatkozó iránymutatásokat is. |
| --- | --- |

27.

A tagállamoknak feladata biztosítani, hogy a hálózatüzemeltetők fel tudják ismerni a biztonsági kockázatokat, és megfelelő lépéseket tudjanak tenni az intelligens fogyasztásmérő rendszerek megfelelő szintű biztonságának és ellenálló képességének garanciája érdekében. E tekintetben a hálózatüzemeltetőknek, az illetékes nemzeti hatóságokkal és civil társadalmi szervezetekkel együttműködésben, alkalmazniuk kell a már meglévő szabványokat, iránymutatásokat és programokat, ezek hiányában pedig újakat kell kidolgozniuk. Figyelembe kell továbbá venni az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) által közzétett vonatkozó iránymutatásokat is.

| 28. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a 2002/58/EK irányelv 4. cikkének megfelelően a személyes adatok biztonságának megsértése esetén az adatkezelő haladéktalanul (lehetőleg az adatbiztonság megsértéséről való tudomásszerzést követő 24 órán belül) értesíti a felügyelő hatóságot és azokat az egyéneket, akiknek személyes adatait a jogsértés hátrányosan befolyásolhatja. |
| --- | --- |

28.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a 2002/58/EK irányelv 4. cikkének megfelelően a személyes adatok biztonságának megsértése esetén az adatkezelő haladéktalanul (lehetőleg az adatbiztonság megsértéséről való tudomásszerzést követő 24 órán belül) értesíti a felügyelő hatóságot és azokat az egyéneket, akiknek személyes adatait a jogsértés hátrányosan befolyásolhatja.

Az intelligens méréshez kapcsolódó tájékoztatás és átláthatóság

| 29. | Az adatkezelők kötelezettségeinek sérelme nélkül, a 95/46/EK irányelvvel összhangban a tagállamoknak célszerű megkövetelniük, hogy a hálózatüzemeltetők valamennyi alkalmazásuk kapcsán dolgozzanak ki és tegyenek közzé egy pontos és egyértelmű információs politikát. E politikának legalább a 95/46/EK irányelv 10. és 11. cikkében foglalt eshetőségekre kell kiterjednie.
  Egy adott érintettre vonatkozó személyesadat-gyűjtés esetén az adatkezelőnek tájékoztatnia kell továbbá az érintettet legalább:






  a) | az adott esetnek megfelelően az adatkezelő, képviselője és az adatvédelmi tisztviselő személyéről és elérhetőségi adatairól; |
| --- | --- | --- |

29.

Az adatkezelők kötelezettségeinek sérelme nélkül, a 95/46/EK irányelvvel összhangban a tagállamoknak célszerű megkövetelniük, hogy a hálózatüzemeltetők valamennyi alkalmazásuk kapcsán dolgozzanak ki és tegyenek közzé egy pontos és egyértelmű információs politikát. E politikának legalább a 95/46/EK irányelv 10. és 11. cikkében foglalt eshetőségekre kell kiterjednie.

Egy adott érintettre vonatkozó személyesadat-gyűjtés esetén az adatkezelőnek tájékoztatnia kell továbbá az érintettet legalább:

a)

az adott esetnek megfelelően az adatkezelő, képviselője és az adatvédelmi tisztviselő személyéről és elérhetőségi adatairól;

| b) | az adatfeldolgozás céljáról, amelyre a személyes adatokat szánják (amennyiben az adatfeldolgozás a 95/46/EK irányelv 7. cikke alapján történik, ismertetve többek között az adatfeldolgozás általános feltételeit és az adatkezelő érvényesíteni kívánt jogos érdekeit); |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozás céljáról, amelyre a személyes adatokat szánják (amennyiben az adatfeldolgozás a 95/46/EK irányelv 7. cikke alapján történik, ismertetve többek között az adatfeldolgozás általános feltételeit és az adatkezelő érvényesíteni kívánt jogos érdekeit);

| c) | a személyes adatok tárolásának időtartamáról; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok tárolásának időtartamáról;

| d) | arról, hogy az érintettnek jogában áll az adatkezelőhöz fordulni a betekintési jog és az érintettre vonatkozó személyes adatok helyesbítéséhez vagy törléséhez való jog érvényesítse érdekében, valamint akkor, ha kifogást kíván emelni a rá vonatkozó adatok feldolgozása ellen; |
| --- | --- |

d)

arról, hogy az érintettnek jogában áll az adatkezelőhöz fordulni a betekintési jog és az érintettre vonatkozó személyes adatok helyesbítéséhez vagy törléséhez való jog érvényesítse érdekében, valamint akkor, ha kifogást kíván emelni a rá vonatkozó adatok feldolgozása ellen;

| e) | arról, hogy az érintettnek jogában áll panaszt tenni a 95/46/EK irányelv 28. cikke szerinti felügyelő hatóságnál, mellékelve a felügyelő hatóság elérhetőségi adatait; |
| --- | --- |

e)

arról, hogy az érintettnek jogában áll panaszt tenni a 95/46/EK irányelv 28. cikke szerinti felügyelő hatóságnál, mellékelve a felügyelő hatóság elérhetőségi adatait;

| f) | az adatok címzettjeiről, illetve a címzettek kategóriáiról; |
| --- | --- |

f)

az adatok címzettjeiről, illetve a címzettek kategóriáiról;

| g) | minden olyan további információról, amely – tekintettel az adatgyűjtés sajátos körülményeire – az érintett vonatkozásában a tisztességes adatfeldolgozás biztosításához szükséges. |
| --- | --- |

g)

minden olyan további információról, amely – tekintettel az adatgyűjtés sajátos körülményeire – az érintett vonatkozásában a tisztességes adatfeldolgozás biztosításához szükséges.

II.   AZ INTELLIGENS FOGYASZTÁSMÉRŐ RENDSZEREK BEVEZETÉSÉVEL JÁRÓ HOSSZÚ TÁVÚ KÖLTSÉGEK ÉS ELŐNYÖK GAZDASÁGI ÉRTÉKELÉSÉNEK MÓDSZERTANA

| 30. | Ez a szakasz iránymutatást és keretet nyújt a tagállamok számára azon költség-haszon elemzés elkészítéséhez, amelynek az intelligens mérés bevezetésével járó hosszú távú költségeket és előnyöket felmérő következetes, hiteles és átlátható gazdasági értékelés alapjául kell szolgálnia. |
| --- | --- |

30.

Ez a szakasz iránymutatást és keretet nyújt a tagállamok számára azon költség-haszon elemzés elkészítéséhez, amelynek az intelligens mérés bevezetésével járó hosszú távú költségeket és előnyöket felmérő következetes, hiteles és átlátható gazdasági értékelés alapjául kell szolgálnia.

| 31. | A gazdasági értékelést a mellékletben meghatározott iránymutatás alapján kell elkészíteni, és minden esetben tartalmaznia kell a következő négy lépést:






  — | a helyi körülményekhez való igazítás, |
| --- | --- | --- |

31.

A gazdasági értékelést a mellékletben meghatározott iránymutatás alapján kell elkészíteni, és minden esetben tartalmaznia kell a következő négy lépést:

—

a helyi körülményekhez való igazítás,

| — | költség-haszon elemzés, |
| --- | --- |

—

költség-haszon elemzés,

| — | érzékenységvizsgálat, |
| --- | --- |

—

érzékenységvizsgálat,

| — | teljesítményértékelés, az externáliák és a társadalmi hatások vizsgálata. |
| --- | --- |

—

teljesítményértékelés, az externáliák és a társadalmi hatások vizsgálata.

A helyi körülményekhez való igazítás

| 32. | Az intelligens fogyasztásmérés bevezetéséhez kapcsolódó gazdasági értékelés elkészítése során a tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak meg kell vizsgálniuk és figyelembe kell venniük – amennyiben rendelkezésre állnak – az ilyen mérési rendszerek bevezetésével foglalkozó kísérleti programokat. Lehetőség szerint tanulmányozniuk kell továbbá a gyakorlati alkalmazások működésére vonatkozó tényleges adatokat és a valós helyzetekből leszűrt tapasztalatokat is annak érdekében, hogy pontosítani lehessen az alkalmazandó technológia megválasztásakor figyelembe vett előfeltevéseket, optimalizálni lehessen a költségeket és az előnyöket, és mind a közvélemény tájékoztatását, mind az intelligens fogyasztásmérő rendszerek használatát illetően fokozni lehessen a fogyasztói szerepvállalást. |
| --- | --- |

32.

Az intelligens fogyasztásmérés bevezetéséhez kapcsolódó gazdasági értékelés elkészítése során a tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak meg kell vizsgálniuk és figyelembe kell venniük – amennyiben rendelkezésre állnak – az ilyen mérési rendszerek bevezetésével foglalkozó kísérleti programokat. Lehetőség szerint tanulmányozniuk kell továbbá a gyakorlati alkalmazások működésére vonatkozó tényleges adatokat és a valós helyzetekből leszűrt tapasztalatokat is annak érdekében, hogy pontosítani lehessen az alkalmazandó technológia megválasztásakor figyelembe vett előfeltevéseket, optimalizálni lehessen a költségeket és az előnyöket, és mind a közvélemény tájékoztatását, mind az intelligens fogyasztásmérő rendszerek használatát illetően fokozni lehessen a fogyasztói szerepvállalást.

| 33. | A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a költség-haszon elemzés elkészítéséhez legalább két forgatókönyvet számításba vesznek, amelyek közül az egyik változatlan körülményeket feltételez („ne csinálj semmit, és nem történik semmi” típusú forgatókönyv). A villamos energia esetében a második forgatókönyvnek meg kell felelnie a 2009/72/EK irányelvben rögzített kötelezettségnek, miszerint 2020-ig legalább a fogyasztók 80 %-át el kell látni intelligens fogyasztásmérő rendszerrel, valamint figyelembe kell vennie az ezen ajánlás III. szakaszában ismertetett közös minimumkövetelményeket. Célszerű egyéb alternatív forgatókönyveket is kidolgozni. Ezeknek a forgatókönyveknek ki kell térniük a meglévő és a jövőbeli energiatakarékossági intézkedések közötti egymást erősítő hatásokra, valamint a fogyasztók felé intézett visszajelzések és tanácsadás egyéb formáira, különösen pedig a gyakoribb számlázás, illetőleg az átalánydíjak és a becsült fogyasztás helyett a tényleges fogyasztáson alapuló költségkimutatások lehetőségére. Az alternatív forgatókönyveknek foglalkozniuk kell azzal a kérdéssel is, hogy az intelligens fogyasztásmérés bevezetése során milyen kézzelfogható előnyökhöz vezethet a fogyasztók egyértelmű tájékoztatása, a díjszabás átláthatósága, valamint a gyártói és a szolgáltatói oldalon jelentkező verseny. |
| --- | --- |

33.

A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a költség-haszon elemzés elkészítéséhez legalább két forgatókönyvet számításba vesznek, amelyek közül az egyik változatlan körülményeket feltételez („ne csinálj semmit, és nem történik semmi” típusú forgatókönyv). A villamos energia esetében a második forgatókönyvnek meg kell felelnie a 2009/72/EK irányelvben rögzített kötelezettségnek, miszerint 2020-ig legalább a fogyasztók 80 %-át el kell látni intelligens fogyasztásmérő rendszerrel, valamint figyelembe kell vennie az ezen ajánlás III. szakaszában ismertetett közös minimumkövetelményeket. Célszerű egyéb alternatív forgatókönyveket is kidolgozni. Ezeknek a forgatókönyveknek ki kell térniük a meglévő és a jövőbeli energiatakarékossági intézkedések közötti egymást erősítő hatásokra, valamint a fogyasztók felé intézett visszajelzések és tanácsadás egyéb formáira, különösen pedig a gyakoribb számlázás, illetőleg az átalánydíjak és a becsült fogyasztás helyett a tényleges fogyasztáson alapuló költségkimutatások lehetőségére. Az alternatív forgatókönyveknek foglalkozniuk kell azzal a kérdéssel is, hogy az intelligens fogyasztásmérés bevezetése során milyen kézzelfogható előnyökhöz vezethet a fogyasztók egyértelmű tájékoztatása, a díjszabás átláthatósága, valamint a gyártói és a szolgáltatói oldalon jelentkező verseny.

| 34. | A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az egyes forgatókönyvek alkalmazási feltételeinek és hipotéziseinek meghatározásakor kellő időben konzultálnak a nemzeti szabályozó hatóságokkal, az intelligens fogyasztásmérők bevezetésében érdekelt támogatókkal és a kivitelező társaságokkal (a tagállamok többségében az elosztórendszerek üzemeltetőivel), továbbá a kapcsolódó kísérleti projektek tulajdonosaival, amennyiben vannak ilyenek. |
| --- | --- |

34.

A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az egyes forgatókönyvek alkalmazási feltételeinek és hipotéziseinek meghatározásakor kellő időben konzultálnak a nemzeti szabályozó hatóságokkal, az intelligens fogyasztásmérők bevezetésében érdekelt támogatókkal és a kivitelező társaságokkal (a tagállamok többségében az elosztórendszerek üzemeltetőivel), továbbá a kapcsolódó kísérleti projektek tulajdonosaival, amennyiben vannak ilyenek.

| 35. | A keretfeltételek vonatkozásában a tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy azok meghatározásakor figyelembe veszik a meglévő uniós vagy nemzetközi szabványokkal való kölcsönös műszaki átjárhatóságot és az azok betartását garantáló, az adatkommunikációs infrastruktúra részét képező valamennyi technológiát, architektúrát és intézkedést, valamint a rendelkezésre álló legjobb gyakorlatot. A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell továbbá azt is, hogy a költség-haszon elemzést alátámasztó feltevéseket a helyi körülményekhez igazítják, és ennek során szem előtt tartanak olyan paramétereket, mint például a földrajzi lefedettség, a villamosenergia-szükséglet, a csúcsterhelés, valamint a mikro- és a makrogazdasági feltételek. Az ajánlás mellékletének 2. szakasza tartalmazza azokat a paramétereket, amelyek figyelembevételét a tagállamoknak biztosítaniuk kell. |
| --- | --- |

35.

A keretfeltételek vonatkozásában a tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy azok meghatározásakor figyelembe veszik a meglévő uniós vagy nemzetközi szabványokkal való kölcsönös műszaki átjárhatóságot és az azok betartását garantáló, az adatkommunikációs infrastruktúra részét képező valamennyi technológiát, architektúrát és intézkedést, valamint a rendelkezésre álló legjobb gyakorlatot. A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell továbbá azt is, hogy a költség-haszon elemzést alátámasztó feltevéseket a helyi körülményekhez igazítják, és ennek során szem előtt tartanak olyan paramétereket, mint például a földrajzi lefedettség, a villamosenergia-szükséglet, a csúcsterhelés, valamint a mikro- és a makrogazdasági feltételek. Az ajánlás mellékletének 2. szakasza tartalmazza azokat a paramétereket, amelyek figyelembevételét a tagállamoknak biztosítaniuk kell.

Költség-haszon elemzés

| 36. | A tagállamoknak és az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak feladata gondoskodni arról, hogy a költség-haszon elemzés elkészítése az ezen ajánlás mellékletében meghatározott iránymutatásnak és az azt lépésről lépésre bemutató módszertani keretnek („a költség-haszon elemzés hét lépése”) megfelelően történjen. A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy valamennyi várható költség és előny kiszámítása ésszerű, átlátható és jól dokumentált módon történik, összhangban a becslés során követni javasolt, logikusan felépített szekvenciális folyamattal. A költség-haszon elemzésben egyértelműen figyelembe kell venni az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetése kapcsán a fogyasztót terhelő lehetséges költségeket, és össze kell vetni azokat a fogyasztók javát szolgáló hosszú távú potenciális előnyökkel. Az I. melléklet 4. és 5. táblázata tartalmazza azon elemek nem teljes listáját, amelyeket az elemzés elkészítése során meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

36.

A tagállamoknak és az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak feladata gondoskodni arról, hogy a költség-haszon elemzés elkészítése az ezen ajánlás mellékletében meghatározott iránymutatásnak és az azt lépésről lépésre bemutató módszertani keretnek („a költség-haszon elemzés hét lépése”) megfelelően történjen. A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy valamennyi várható költség és előny kiszámítása ésszerű, átlátható és jól dokumentált módon történik, összhangban a becslés során követni javasolt, logikusan felépített szekvenciális folyamattal. A költség-haszon elemzésben egyértelműen figyelembe kell venni az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetése kapcsán a fogyasztót terhelő lehetséges költségeket, és össze kell vetni azokat a fogyasztók javát szolgáló hosszú távú potenciális előnyökkel. Az I. melléklet 4. és 5. táblázata tartalmazza azon elemek nem teljes listáját, amelyeket az elemzés elkészítése során meg kell vizsgálni.

Érzékenységvizsgálat

| 37. | A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak meg kell határozniuk az érzékenységvizsgálat kritikus változóit, továbbá az elvégzett érzékenységvizsgálatok eredményei alapján a kedvező megvalósítási feltételek esetére (amikor az előnyök meghaladják a költségeket) vonatkozóan ismertetniük kell a változók tartományának nagyságát, azaz a kritikus változók legkisebb és legnagyobb értékét. Az érzékenységvizsgálat kiterjedhet a kérdéses változók volatilitással szembeni stabilitásának vizsgálatára, valamint a változónak a kívánt tartományon belül tartását biztosító lehetséges szabályozó intézkedésekre is. |
| --- | --- |

37.

A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak meg kell határozniuk az érzékenységvizsgálat kritikus változóit, továbbá az elvégzett érzékenységvizsgálatok eredményei alapján a kedvező megvalósítási feltételek esetére (amikor az előnyök meghaladják a költségeket) vonatkozóan ismertetniük kell a változók tartományának nagyságát, azaz a kritikus változók legkisebb és legnagyobb értékét. Az érzékenységvizsgálat kiterjedhet a kérdéses változók volatilitással szembeni stabilitásának vizsgálatára, valamint a változónak a kívánt tartományon belül tartását biztosító lehetséges szabályozó intézkedésekre is.

Teljesítményértékelés, externáliák és társadalmi hatások

| 38. | A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az intelligens fogyasztásmérés bevezetésének várható előnyeit, a felmerülő (például a környezettel vagy az egészséggel összefüggő) externáliákat, a közpolitikai intézkedések következményeit, valamint a társadalom számára előnyös hatásokat számba vevő értékelés során az előző lépésben kidolgozott költség-haszon elemzés számszerű eredményeit megfelelő súlyozással veszik figyelembe.
  Ezen ajánlás melléklete tartalmazza az egyéb kapcsolódó előnyök jelzésszerű listáját. |
| --- | --- |

38.

A tagállamoknak vagy az általuk kijelölt illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az intelligens fogyasztásmérés bevezetésének várható előnyeit, a felmerülő (például a környezettel vagy az egészséggel összefüggő) externáliákat, a közpolitikai intézkedések következményeit, valamint a társadalom számára előnyös hatásokat számba vevő értékelés során az előző lépésben kidolgozott költség-haszon elemzés számszerű eredményeit megfelelő súlyozással veszik figyelembe.

Ezen ajánlás melléklete tartalmazza az egyéb kapcsolódó előnyök jelzésszerű listáját.

III.   A VILLAMOSENERGIA-FOGYASZTÁS INTELLIGENS MÉRÉSI RENDSZEREINEK KÖZÖS FUNKCIONÁLIS MINIMUMKÖVETELMÉNYEI

| 39. | Ez a szakasz a tizenegy tagállam által a villamosenergia-fogyasztás intelligens mérése kapcsán korábban elvégzett költség-haszon elemzések legjobb gyakorlataira épül. Iránymutatást nyújt azon intézkedések meghozatalához, amelyekkel biztosítani lehet, hogy a tagállamok szem előtt tartják a megfelelő átjárhatóságot és az M/441, az M/468 és az M/490 számú megbízás keretében jelenleg kidolgozás alatt álló, az intelligens fogyasztásmérő rendszerekre vonatkozó szabványokat, valamint hogy alkalmazzák a legjobb gyakorlatokat. |
| --- | --- |

39.

Ez a szakasz a tizenegy tagállam által a villamosenergia-fogyasztás intelligens mérése kapcsán korábban elvégzett költség-haszon elemzések legjobb gyakorlataira épül. Iránymutatást nyújt azon intézkedések meghozatalához, amelyekkel biztosítani lehet, hogy a tagállamok szem előtt tartják a megfelelő átjárhatóságot és az M/441, az M/468 és az M/490 számú megbízás keretében jelenleg kidolgozás alatt álló, az intelligens fogyasztásmérő rendszerekre vonatkozó szabványokat, valamint hogy alkalmazzák a legjobb gyakorlatokat.

| 40. | Ez a szakasz iránymutatással szolgál a tagállamok számára a villamosenergia-fogyasztás intelligens mérésének közös funkcionális minimumkövetelményeiről, amelyek segítségével a tagállamok fel tudják ismerni, hogy mely közös eszközöket lehet segítségül hívni a fogyasztásmérő rendszer bevezetésére vonatkozó tervek elkészítésekor az optimális költséghatékonyság elérése érdekében. A követelményrendszer megteremti a közös alapot a tagállamok, a mérőeszközök szállítói és a hálózatüzemeltetők számára saját költség-haszon elemzéseik elkészítéséhez és beruházásaik megtervezéséhez, és ezáltal elősegíti az intelligens fogyasztásmérő rendszerek kiépítéséhez kapcsolódó közbeszerzéseket, miközben európai referencia-fogalommeghatározásokat is ad a szabályozó szervek kezébe. |
| --- | --- |

40.

Ez a szakasz iránymutatással szolgál a tagállamok számára a villamosenergia-fogyasztás intelligens mérésének közös funkcionális minimumkövetelményeiről, amelyek segítségével a tagállamok fel tudják ismerni, hogy mely közös eszközöket lehet segítségül hívni a fogyasztásmérő rendszer bevezetésére vonatkozó tervek elkészítésekor az optimális költséghatékonyság elérése érdekében. A követelményrendszer megteremti a közös alapot a tagállamok, a mérőeszközök szállítói és a hálózatüzemeltetők számára saját költség-haszon elemzéseik elkészítéséhez és beruházásaik megtervezéséhez, és ezáltal elősegíti az intelligens fogyasztásmérő rendszerek kiépítéséhez kapcsolódó közbeszerzéseket, miközben európai referencia-fogalommeghatározásokat is ad a szabályozó szervek kezébe.

| 41. | A szakasz iránymutatást ad azon rendelkezéseket illetően is, amelyekkel biztosítani lehet a fogyasztói előnyöket és az energiahatékonyság növeléséhez való hozzájárulást. Célja annak elősegítése, hogy az intelligens fogyasztásmérő rendszerek olyan fogyasztóorientált eszközökkel felszerelt, szabványosított interfészekkel legyenek összekapcsolva, amelyek együtt szolgáltatnak fogyasztási adatokat és költséginformációkat, ösztönzik a fogyasztók általi energiamegtakarítást, és igazodnak az igényekhez. Az uniós jogszabályokkal összhangban az intelligens mérés bevezetésével járó költségeket és előnyöket vizsgáló elemzés elkészítése során ezt a megközelítést maradéktalanul figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

41.

A szakasz iránymutatást ad azon rendelkezéseket illetően is, amelyekkel biztosítani lehet a fogyasztói előnyöket és az energiahatékonyság növeléséhez való hozzájárulást. Célja annak elősegítése, hogy az intelligens fogyasztásmérő rendszerek olyan fogyasztóorientált eszközökkel felszerelt, szabványosított interfészekkel legyenek összekapcsolva, amelyek együtt szolgáltatnak fogyasztási adatokat és költséginformációkat, ösztönzik a fogyasztók általi energiamegtakarítást, és igazodnak az igényekhez. Az uniós jogszabályokkal összhangban az intelligens mérés bevezetésével járó költségeket és előnyöket vizsgáló elemzés elkészítése során ezt a megközelítést maradéktalanul figyelembe kell venni.

Közös funkcionális minimumkövetelmények

| 42. | A villamosenergia-fogyasztás mérésére szolgáló valamennyi intelligens rendszernek rendelkeznie kell legalább az alábbi funkciókkal: | A felhasználó részére:






  a) | Közvetlen leolvasást kell lehetővé tenni a felhasználó vagy a fogyasztó által megjelölt bármely harmadik fél részére. Ez az intelligens fogyasztásmérő rendszer egyik legalapvetőbb funkciója, hiszen a fogyasztók számára nyújtott közvetlen visszajelzés nélkül lehetetlen biztosítani az energiamegtakarítást a keresleti oldalon. Fontos egyetértés született az olyan szabványosított interfészek alkalmazásáról, amelyek valós idejű energiafelhasználás-szabályozási megoldások (például a háztartások automatizálása) és különböző keresletoldali visszajelzési rendszerek felhasználását tennék lehetővé, továbbá elősegítenék a közvetlenül a fogyasztónak nyújtott biztonságos adatszolgáltatást. Nyomatékosan ajánlott a felhasználó választása szerinti interfész segítségével az adatokat közvetlenül a felhasználóhoz vagy a fogyasztó által megjelölt bármely harmadik félhez eljuttató pontos, felhasználóbarát és megfelelő időben történő adatkijelzés, hiszen kulcsfontosságú szerepe van a keresletoldali visszajelzési szolgáltatások nyújtásában, az „azonnali” energiatakarékossági döntések meghozatalában és az elosztott energiaforrások minél szélesebb körű integrációjában. Az energiamegtakarítás ösztönzése szempontjából nyomatékosan ajánlott, hogy a tagállamok az intelligens fogyasztásmérő rendszereket használó végfelhasználók számára olyan szabványosított interfészeket bocsássanak rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik az egyedi fogyasztási adatok megjelenítését. |
| --- | --- | --- | --- |

42.

A villamosenergia-fogyasztás mérésére szolgáló valamennyi intelligens rendszernek rendelkeznie kell legalább az alábbi funkciókkal:

A felhasználó részére:

a)

Közvetlen leolvasást kell lehetővé tenni a felhasználó vagy a fogyasztó által megjelölt bármely harmadik fél részére. Ez az intelligens fogyasztásmérő rendszer egyik legalapvetőbb funkciója, hiszen a fogyasztók számára nyújtott közvetlen visszajelzés nélkül lehetetlen biztosítani az energiamegtakarítást a keresleti oldalon. Fontos egyetértés született az olyan szabványosított interfészek alkalmazásáról, amelyek valós idejű energiafelhasználás-szabályozási megoldások (például a háztartások automatizálása) és különböző keresletoldali visszajelzési rendszerek felhasználását tennék lehetővé, továbbá elősegítenék a közvetlenül a fogyasztónak nyújtott biztonságos adatszolgáltatást. Nyomatékosan ajánlott a felhasználó választása szerinti interfész segítségével az adatokat közvetlenül a felhasználóhoz vagy a fogyasztó által megjelölt bármely harmadik félhez eljuttató pontos, felhasználóbarát és megfelelő időben történő adatkijelzés, hiszen kulcsfontosságú szerepe van a keresletoldali visszajelzési szolgáltatások nyújtásában, az „azonnali” energiatakarékossági döntések meghozatalában és az elosztott energiaforrások minél szélesebb körű integrációjában. Az energiamegtakarítás ösztönzése szempontjából nyomatékosan ajánlott, hogy a tagállamok az intelligens fogyasztásmérő rendszereket használó végfelhasználók számára olyan szabványosított interfészeket bocsássanak rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik az egyedi fogyasztási adatok megjelenítését.

| b) | Az a) pontban említett leolvasást olyan gyakorisággal kell lehetővé tenni, hogy a szolgáltatott információkat fel lehessen használni az energiamegtakarítási célú döntések során. Ez a funkció teljes egészében a keresleti oldalra, nevezetesen a végfelhasználóra vonatkozik. A rendszer biztosította információk hitelessége és megbízhatósága érdekében a fogyasztóknak látniuk kell, hogy lépéseik hatással vannak a megjelenített adatokra. A frissítés gyakoriságát az energiafogyasztó, illetve az energiatermelő termékek válaszidejéhez kell igazítani. Általános az egyetértés abban, hogy az adatmegjelenítést legalább tizenöt percenként kell biztosítani. A technológia további fejlődésének és újabb energiaszolgáltatások bevezetésének köszönhetően az adatközlés gyorsasága valószínűleg javulni fog. Ajánlott továbbá, hogy az intelligens fogyasztásmérő rendszer meghatározott ideig képes legyen tárolni a fogyasztási adatokat, így téve lehetővé a felhasználó és a fogyasztó által megjelölt bármely harmadik fél számára, hogy korábbi fogyasztásával kapcsolatban tájékozódhasson és az arra vonatkozó adatokat letölthesse. Mindennek lehetővé kell tennie a fogyasztással kapcsolatos költségek kiszámítását. |
| --- | --- |

b)

Az a) pontban említett leolvasást olyan gyakorisággal kell lehetővé tenni, hogy a szolgáltatott információkat fel lehessen használni az energiamegtakarítási célú döntések során. Ez a funkció teljes egészében a keresleti oldalra, nevezetesen a végfelhasználóra vonatkozik. A rendszer biztosította információk hitelessége és megbízhatósága érdekében a fogyasztóknak látniuk kell, hogy lépéseik hatással vannak a megjelenített adatokra. A frissítés gyakoriságát az energiafogyasztó, illetve az energiatermelő termékek válaszidejéhez kell igazítani. Általános az egyetértés abban, hogy az adatmegjelenítést legalább tizenöt percenként kell biztosítani. A technológia további fejlődésének és újabb energiaszolgáltatások bevezetésének köszönhetően az adatközlés gyorsasága valószínűleg javulni fog. Ajánlott továbbá, hogy az intelligens fogyasztásmérő rendszer meghatározott ideig képes legyen tárolni a fogyasztási adatokat, így téve lehetővé a felhasználó és a fogyasztó által megjelölt bármely harmadik fél számára, hogy korábbi fogyasztásával kapcsolatban tájékozódhasson és az arra vonatkozó adatokat letölthesse. Mindennek lehetővé kell tennie a fogyasztással kapcsolatos költségek kiszámítását.

| | A mérőeszköz üzemeltetője számára:






  c) | Lehetővé kell tenni az üzemeltető számára a fogyasztásmérők távoli leolvasását. Ez a funkció a kínálati oldalra (a mérőeszközök üzemeltetőire) vonatkozik. Általános az egyetértés abban a tekintetben, hogy ez egyike a legfontosabb funkcióknak. |
| --- | --- | --- |

A mérőeszköz üzemeltetője számára:

c)

Lehetővé kell tenni az üzemeltető számára a fogyasztásmérők távoli leolvasását. Ez a funkció a kínálati oldalra (a mérőeszközök üzemeltetőire) vonatkozik. Általános az egyetértés abban a tekintetben, hogy ez egyike a legfontosabb funkcióknak.

| d) | Biztosítani kell az intelligens fogyasztásmérő rendszer és a külső hálózatok közötti kétirányú kommunikációt a mérési rendszer karbantartása és ellenőrzése céljából. Ez a funkció a mérés folyamatára vonatkozik. Általános az egyetértés abban a tekintetben, hogy ez egyike a legfontosabb funkcióknak. |
| --- | --- |

d)

Biztosítani kell az intelligens fogyasztásmérő rendszer és a külső hálózatok közötti kétirányú kommunikációt a mérési rendszer karbantartása és ellenőrzése céljából. Ez a funkció a mérés folyamatára vonatkozik. Általános az egyetértés abban a tekintetben, hogy ez egyike a legfontosabb funkcióknak.

| e) | Lehetővé kell tenni a megfelelő gyakorisággal történő leolvasást annak érdekében, hogy az így nyert információkat fel lehessen használni a hálózat tervezése során. Ez mind a keresleti, mind a kínálati oldalra vonatkozó funkció. |
| --- | --- |

e)

Lehetővé kell tenni a megfelelő gyakorisággal történő leolvasást annak érdekében, hogy az így nyert információkat fel lehessen használni a hálózat tervezése során. Ez mind a keresleti, mind a kínálati oldalra vonatkozó funkció.

| | Az energiaellátás kereskedelmi szempontjainak vonatkozásában:






  f) | Támogatni kell a fejlett díjszabási rendszereket. Ez a funkció mind a keresleti, mind a kínálati oldalra vonatkozik. Az intelligens fogyasztásmérő rendszereknek tartalmazniuk kell fejlett díjszabási rendszereket, a használat időpontján alapuló időszakos nyilvántartásokat és a díjszabás távolról történő szabályozását lehetővé tévő alkalmazásokat. A fogyasztók és a hálózatüzemeltetők ennek segítségével növelhetik az energiahatékonyságot, valamint az energiafogyasztás csúcsidőszakokban történő csökkentésével költségeket takaríthatnak meg. E funkciónak – az a) és a b) pontban ismertetett funkciókkal egyetemben – kulcsfontosságú ösztönző szerepe van a fogyasztó pozíciójának erősítésében és az ellátórendszer energiahatékonyságának javításában. Különösen fontos, hogy az intelligens fogyasztásmérő rendszerek automatikusan – például az a) pontban említett szabványosított interfészen keresztül – tudják tájékoztatni a végfelhasználókat a fejlett díjszabási rendszeren belül rendelkezésre álló lehetőségekről. |
| --- | --- | --- |

Az energiaellátás kereskedelmi szempontjainak vonatkozásában:

f)

Támogatni kell a fejlett díjszabási rendszereket. Ez a funkció mind a keresleti, mind a kínálati oldalra vonatkozik. Az intelligens fogyasztásmérő rendszereknek tartalmazniuk kell fejlett díjszabási rendszereket, a használat időpontján alapuló időszakos nyilvántartásokat és a díjszabás távolról történő szabályozását lehetővé tévő alkalmazásokat. A fogyasztók és a hálózatüzemeltetők ennek segítségével növelhetik az energiahatékonyságot, valamint az energiafogyasztás csúcsidőszakokban történő csökkentésével költségeket takaríthatnak meg. E funkciónak – az a) és a b) pontban ismertetett funkciókkal egyetemben – kulcsfontosságú ösztönző szerepe van a fogyasztó pozíciójának erősítésében és az ellátórendszer energiahatékonyságának javításában. Különösen fontos, hogy az intelligens fogyasztásmérő rendszerek automatikusan – például az a) pontban említett szabványosított interfészen keresztül – tudják tájékoztatni a végfelhasználókat a fejlett díjszabási rendszeren belül rendelkezésre álló lehetőségekről.

| g) | Lehetővé kell tenni a villamosenergia-ellátás távolról történő be- és kikapcsolását és/vagy a szolgáltatott energiamennyiség vagy teljesítmény korlátozását. Ez a funkció mind a keresleti, mind a kínálati oldalra vonatkozik. A korlátozás többfokozatúvá tétele kiegészítő védelmet biztosít a fogyasztó számára. Bizonyos folyamatokat fel lehet vele gyorsítani: költözés esetén például gyorsan és egyszerűen ki lehet kapcsolni az energiaellátást a régi helyen, és bekapcsolni az új helyen. Az ellátórendszerben jelentkező műszaki válsághelyzetek elhárításának is fontos eszköze. Használatával azonban újabb biztonsági kockázatok merülhetnek fel, amelyeket a lehető legkisebb szintre kell csökkenteni. |
| --- | --- |

g)

Lehetővé kell tenni a villamosenergia-ellátás távolról történő be- és kikapcsolását és/vagy a szolgáltatott energiamennyiség vagy teljesítmény korlátozását. Ez a funkció mind a keresleti, mind a kínálati oldalra vonatkozik. A korlátozás többfokozatúvá tétele kiegészítő védelmet biztosít a fogyasztó számára. Bizonyos folyamatokat fel lehet vele gyorsítani: költözés esetén például gyorsan és egyszerűen ki lehet kapcsolni az energiaellátást a régi helyen, és bekapcsolni az új helyen. Az ellátórendszerben jelentkező műszaki válsághelyzetek elhárításának is fontos eszköze. Használatával azonban újabb biztonsági kockázatok merülhetnek fel, amelyeket a lehető legkisebb szintre kell csökkenteni.

| | A biztonsághoz és az adatvédelemhez kapcsolódóan:






  h) | Biztosítani kell a biztonságos adatkommunikációt. Ez a funkció mind a keresleti, mind a kínálati oldalra vonatkozik. A magas biztonsági szint nélkülözhetetlen a fogyasztásmérő és az üzemeltető közötti bármilyen jellegű adatkommunikáció szempontjából. Ez egyaránt érvényes a fogyasztásmérőre kapcsolt közvetlen kommunikációs vonalakra és a fogyasztó otthonában található készülékek vagy kezelőszervek által vagy felé a fogyasztásmérőn keresztül továbbított bármely üzenetre. A fogyasztó otthonában megvalósuló helyi adatkommunikáció során garantálni kell a magánélet tiszteletben tartását és az adatvédelmet. |
| --- | --- | --- |

A biztonsághoz és az adatvédelemhez kapcsolódóan:

h)

Biztosítani kell a biztonságos adatkommunikációt. Ez a funkció mind a keresleti, mind a kínálati oldalra vonatkozik. A magas biztonsági szint nélkülözhetetlen a fogyasztásmérő és az üzemeltető közötti bármilyen jellegű adatkommunikáció szempontjából. Ez egyaránt érvényes a fogyasztásmérőre kapcsolt közvetlen kommunikációs vonalakra és a fogyasztó otthonában található készülékek vagy kezelőszervek által vagy felé a fogyasztásmérőn keresztül továbbított bármely üzenetre. A fogyasztó otthonában megvalósuló helyi adatkommunikáció során garantálni kell a magánélet tiszteletben tartását és az adatvédelmet.

| i) | Csalás megelőzése és felderítése. Ez a funkció a kínálati oldalra, az adathozzáféréssel kapcsolatos védelmi és biztonsági kérdésekre vonatkozik. Az e tekintetben meglévő erős egyetértés jól tükrözi e funkció fontosságát. Ez a funkció nem kizárólag egy esetleges csalás felderítése szempontjából lényeges, hanem segítségével a fogyasztót is meg lehet védeni például az adataihoz való jogosulatlan hozzáféréstől. |
| --- | --- |

i)

Csalás megelőzése és felderítése. Ez a funkció a kínálati oldalra, az adathozzáféréssel kapcsolatos védelmi és biztonsági kérdésekre vonatkozik. Az e tekintetben meglévő erős egyetértés jól tükrözi e funkció fontosságát. Ez a funkció nem kizárólag egy esetleges csalás felderítése szempontjából lényeges, hanem segítségével a fogyasztót is meg lehet védeni például az adataihoz való jogosulatlan hozzáféréstől.

| | A megosztott energiatermelést illetően:






  j) | Támogatni kell a bevitt és a kivett energia mérését és a reaktív mérést. Ez a funkció mind a keresleti, mind a kínálati oldalra vonatkozik. Számos országban már rendelkezésre állnak a megújuló energiaforrásból és a helyi energiatermelő mikroegységekkel előállított energia felhasználását lehetővé tévő funkciók, azaz biztosított a távolabbi jövőben is alkalmazható fogyasztásmérés. E funkciót célszerű alapértelmezettként telepíteni, amelyet a későbbiekben a fogyasztó igényeinek és szükségleteinek megfelelően lehet aktiválni vagy letiltani. |
| --- | --- | --- |

A megosztott energiatermelést illetően:

j)

Támogatni kell a bevitt és a kivett energia mérését és a reaktív mérést. Ez a funkció mind a keresleti, mind a kínálati oldalra vonatkozik. Számos országban már rendelkezésre állnak a megújuló energiaforrásból és a helyi energiatermelő mikroegységekkel előállított energia felhasználását lehetővé tévő funkciók, azaz biztosított a távolabbi jövőben is alkalmazható fogyasztásmérés. E funkciót célszerű alapértelmezettként telepíteni, amelyet a későbbiekben a fogyasztó igényeinek és szükségleteinek megfelelően lehet aktiválni vagy letiltani.

Nyomon követés

| 43. | A tagállamoknak minden szükséges lépést meg kell tenniük annak érdekében, hogy kövessék az ajánlásban megfogalmazottakat, valamint hogy azt az Unión belüli intelligens energiahálózati alkalmazások megtervezésében és működtetésében részt vevők figyelmébe ajánlják. |
| --- | --- |

43.

A tagállamoknak minden szükséges lépést meg kell tenniük annak érdekében, hogy kövessék az ajánlásban megfogalmazottakat, valamint hogy azt az Unión belüli intelligens energiahálózati alkalmazások megtervezésében és működtetésében részt vevők figyelmébe ajánlják.

| 44. | A tagállamoknak 2012. szeptember 3-ig el kell juttatniuk a Bizottsághoz az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésével kapcsolatban készített költség-haszon elemzések eredményeit, valamint azokat az intézkedéseket és terveket, amelyeket ezen ajánlás kapcsán elfogadtak. |
| --- | --- |

44.

A tagállamoknak 2012. szeptember 3-ig el kell juttatniuk a Bizottsághoz az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésével kapcsolatban készített költség-haszon elemzések eredményeit, valamint azokat az intézkedéseket és terveket, amelyeket ezen ajánlás kapcsán elfogadtak.

| 45. | A Bizottságnak szándékában áll ezen ajánlás alapján megvizsgálni az intelligens mérés bevezetésére vonatkozóan benyújtott gazdasági értékeléseket. |
| --- | --- |

45.

A Bizottságnak szándékában áll ezen ajánlás alapján megvizsgálni az intelligens mérés bevezetésére vonatkozóan benyújtott gazdasági értékeléseket.

Címzettek

| 46. | Ennek az ajánlásnak a címzettjei a tagállamok és az intelligens fogyasztásmérő rendszerek gazdasági értékelésének elkészítésében részt vevő általuk kijelölt illetékes hatóságok. |
| --- | --- |

46.

Ennek az ajánlásnak a címzettjei a tagállamok és az intelligens fogyasztásmérő rendszerek gazdasági értékelésének elkészítésében részt vevő általuk kijelölt illetékes hatóságok.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 9-én.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 211., 2009.8.14., 55. o.

1

(2)  HL L 211., 2009.8.14., 94. o.

2

(3)  COM(2011) 202 végleges.

3

(4)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

4

(5)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

5

(6)  COM(2007) 228 végleges.

6

(7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm

7

(8)  Az ERGEG iránymutatása a villamosenergia- és a földgázfogyasztás mérésére szolgáló intelligens berendezésekkel kapcsolatos szabályozási szempontokkal összefüggő helyes gyakorlatról (Hiv. sz.: E10-RMF-29-05).

8

(9)  Az intelligens hálózatokkal foglalkozó európai munkacsoport fogalommeghatározása szerint az intelligens hálózatok olyan energiahálózatok, amelyek hatékonyan integrálják a hozzájuk csatlakozó valamennyi felhasználó magatartását annak érdekében, hogy egy gazdaságilag hatékony, fenntartható, kevés veszteséggel üzemelő, magas színvonalú, biztos energiaellátást garantáló és biztonságos energiarendszert biztosítsanak: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf

9

(10)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/72/EK irányelvhez és a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/73/EK irányelvhez fűzött értelmező dokumentum alapján – Kiskereskedelmi piacok, 7. o.

10

(11)  A 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoport intelligens fogyasztásmérés kapcsán meghozott 183. számú véleménye, 2011. április.

11

---

MELLÉKLET

Iránymutatás a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelv I. mellékletével összhangban az intelligens fogyasztásmérő rendszerek bevezetésével járó hosszú távú költségekkel és előnyökkel kapcsolatos gazdasági értékelés elvégzésének módszertanáról

1.   HIVATKOZÁSOK

| 1.1. | Európai Bizottság – Közös Kutatóközpont, Energia- és Közlekedésügyi Intézet (2012), „Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects” (Az intelligens hálózatokra irányuló projektek költség-haszon elemzésének elkészítésére vonatkozó iránymutatás) (elérhető a http://ses.jrc.ec.europa.eu honlapon) |
| --- | --- |

1.1.

Európai Bizottság – Közös Kutatóközpont, Energia- és Közlekedésügyi Intézet (2012), „Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects” (Az intelligens hálózatokra irányuló projektek költség-haszon elemzésének elkészítésére vonatkozó iránymutatás) (elérhető a http://ses.jrc.ec.europa.eu honlapon)

| 1.2. | Európai Bizottság – Közös Kutatóközpont, Energia- és Közlekedésügyi Intézet (2012), „Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment” (Az intelligens mérés bevezetésének költség-haszon elemzésére vonatkozó iránymutatás) (elérhető a http://ses.jrc.ec.europa.eu honlapon) |
| --- | --- |

1.2.

Európai Bizottság – Közös Kutatóközpont, Energia- és Közlekedésügyi Intézet (2012), „Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment” (Az intelligens mérés bevezetésének költség-haszon elemzésére vonatkozó iránymutatás) (elérhető a http://ses.jrc.ec.europa.eu honlapon)

| 1.3. | A villamosenergia- és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportja, „Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas” (Végleges iránymutatás a villamosenergia- és a földgázfogyasztás mérésére szolgáló intelligens berendezésekkel kapcsolatos szabályozási szempontokkal összefüggő helyes gyakorlatról), 2011. február, hiv. sz..: E10-RMF-29-05, http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf |
| --- | --- |

1.3.

A villamosenergia- és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportja, „Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas” (Végleges iránymutatás a villamosenergia- és a földgázfogyasztás mérésére szolgáló intelligens berendezésekkel kapcsolatos szabályozási szempontokkal összefüggő helyes gyakorlatról), 2011. február, hiv. sz..: E10-RMF-29-05, http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

| 1.4. | Az Európai Bizottság intelligens hálózatokkal foglalkozó munkacsoportja (2010), 3. szakértői csoport: Az intelligens hálózatok bevezetésében érintett felek szerepei és feladatkörei, „Merit deployment matrix” (A bevezetés eredményességének mátrixa) (elérhető a http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls oldalon) |
| --- | --- |

1.4.

Az Európai Bizottság intelligens hálózatokkal foglalkozó munkacsoportja (2010), 3. szakértői csoport: Az intelligens hálózatok bevezetésében érintett felek szerepei és feladatkörei, „Merit deployment matrix” (A bevezetés eredményességének mátrixa) (elérhető a http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls oldalon)

| 1.5. | Irányelvjavaslat az energiahatékonyságról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (COM(2011) 370 végleges, 2011. június 22.) |
| --- | --- |

1.5.

Irányelvjavaslat az energiahatékonyságról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (COM(2011) 370 végleges, 2011. június 22.)

| 1.6. | SEC(2011) 288 végleges – A Bizottság „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” címmel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett közleményét (COM(2011) 112 végleges) kísérő „Hatásvizsgálat” című bizottsági szolgálati munkadokumentum (SEC(2011) 289 végleges) |
| --- | --- |

1.6.

SEC(2011) 288 végleges – A Bizottság „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” címmel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett közleményét (COM(2011) 112 végleges) kísérő „Hatásvizsgálat” című bizottsági szolgálati munkadokumentum (SEC(2011) 289 végleges)

2.   A VILLAMOS ENERGIA KAPCSÁN RÖGZÍTENDŐ VÁLTOZÓK ÉS ÖSSZEGYŰJTENDŐ ADATOK NEM TELJES LISTÁJA

| A rögzítendő/gyűjtendő változók/adatok | Mértékegység |
| --- | --- |
| Az energiafogyasztás várható változása | % |
| Az energiaárak várható változása | % |
| A csúcsterhelés eltolódása | % |
| A villamos energia átviteli és elosztási veszteségei | % |
| A szolgáltatás szünetelésének becsült időtartama | perc |
| A kiesett terhelés értéke, az ellátás értéke | EUR/kWh |
| Diszkontráta | % |
| Hardverköltségek (pl. intelligens fogyasztásmérők, GPRS/PLC modem stb.) | EUR |
| A kiépítendő intelligens fogyasztásmérő rendszerek száma | fogyasztásmérők száma |
| Az intelligens fogyasztásmérő rendszer kiépítésének költségei | EUR |
| Az intelligens fogyasztásmérő rendszer várható élettartama | év |
| A fogyasztásmérő leolvasási költségei | EUR/év |
| A távközlés sikeraránya | % |
| Inflációs ráta | % |
| A technológiai fejlődés miatti költségcsökkenés | % |
| Végrehajtási ütemterv | fogyasztásmérők száma/év |
| A vidéki és a városi térségekben felszerelt fogyasztásmérők aránya | % |
| CO2-költségek | EUR/tonna |

A rögzítendő/gyűjtendő változók/adatok

Mértékegység

Az energiafogyasztás várható változása

%

Az energiaárak várható változása

%

A csúcsterhelés eltolódása

%

A villamos energia átviteli és elosztási veszteségei

%

A szolgáltatás szünetelésének becsült időtartama

perc

A kiesett terhelés értéke, az ellátás értéke

EUR/kWh

Diszkontráta

%

Hardverköltségek (pl. intelligens fogyasztásmérők, GPRS/PLC modem stb.)

EUR

A kiépítendő intelligens fogyasztásmérő rendszerek száma

fogyasztásmérők száma

Az intelligens fogyasztásmérő rendszer kiépítésének költségei

EUR

Az intelligens fogyasztásmérő rendszer várható élettartama

év

A fogyasztásmérő leolvasási költségei

EUR/év

A távközlés sikeraránya

%

Inflációs ráta

%

A technológiai fejlődés miatti költségcsökkenés

%

Végrehajtási ütemterv

fogyasztásmérők száma/év

A vidéki és a városi térségekben felszerelt fogyasztásmérők aránya

%

CO2-költségek

EUR/tonna

3.   A KÖLTSÉG-HASZON ELEMZÉS ÉS AZ ÉRZÉKENYSÉGVIZSGÁLAT ELKÉSZÍTÉSÉNEK LÉPÉSEIT BEMUTATÓ FOLYAMATÁBRA

Image

Amennyiben az elemzés lehetővé teszi a CO2-költségek kiszámítását, alsó határként célszerű az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben alkalmazott áraknak a Bizottság 2050-ig szóló referencia-forgatókönyve szerinti előrejelzéseit használni, amely feltételezi a meglévő jogszabályok betartását, CO2-mentesítést azonban nem (1).

4.   A VILLAMOS ENERGIA INTELLIGENS MÉRÉSÉNEK BEVEZETÉSE SORÁN FIGYELEMBE VEENDŐ KÖLTSÉGEK NEM TELJES LISTÁJA

| Általános kategória | A mérés bevezetése során felmerülő lehetséges költségek, amelyeket az alapforgatókönyvben hozzávetőlegesen ki kell számítani |
| --- | --- |
| CAPEX (tőkekiadások) | Intelligens fogyasztásmérő rendszerekbe történő beruházási költségek |
| Információtechnológiai beruházási költségek |
| Távközlési beruházási költségek |
| Otthoni kijelzőkbe történő beruházás költségei (adott esetben) |
| Termelési költségek |
| Átviteli költségek |
| Elosztási költségek |
| A hagyományos fogyasztásmérőkbe történő beruházás kieső költségei (az előnyökhöz sorolandó negatív költség) |
| OPEX (működési költségek) | Információtechnológia fenntartási költségei |
| Hálózatirányítási és induló költségek |
| Távközlési/adatátviteli költségek (pl. GPRS, rádióhírközlés stb.) |
| A forgatókönyv költségei |
| Az intelligens fogyasztásmérő rendszer szakaszos cseréjéből/meghibásodásából eredő költségek |
| Bevételcsökkenés (pl. hatékonyabb fogyasztás miatt) |
| Termelési költségek |
| Elosztási költségek |
| Átviteli költségek |
| Fogyasztásmérő leolvasási költségei |
| Telefonos ügyfélszolgálat/vevőszolgálat költségei |
| Képzési költségek (pl. az ügyfélszolgálati és az üzembe helyezést végző személyzet képzése) |
| Megbízhatóság | Helyreállítási költségek |
| Környezetvédelem | Kibocsátási költségek (CO2-kibocsátás csökkentésére szolgáló berendezés, működési és kibocsátási engedélyek) |
| Energiabiztonság | Az energiatermeléshez felhasznált fosszilis tüzelőanyagok költsége |
| A szállításhoz és a működtetéshez szükséges fosszilis tüzelőanyagok költsége |
| Egyéb | A fogyasztói szerepvállalást ösztönző programok költsége |
| A korábban felszerelt (hagyományos) fogyasztásmérők meg nem térülő költségei |

Általános kategória

A mérés bevezetése során felmerülő lehetséges költségek, amelyeket az alapforgatókönyvben hozzávetőlegesen ki kell számítani

CAPEX (tőkekiadások)

Intelligens fogyasztásmérő rendszerekbe történő beruházási költségek

Információtechnológiai beruházási költségek

Távközlési beruházási költségek

Otthoni kijelzőkbe történő beruházás költségei (adott esetben)

Termelési költségek

Átviteli költségek

Elosztási költségek

A hagyományos fogyasztásmérőkbe történő beruházás kieső költségei (az előnyökhöz sorolandó negatív költség)

OPEX (működési költségek)

Információtechnológia fenntartási költségei

Hálózatirányítási és induló költségek

Távközlési/adatátviteli költségek (pl. GPRS, rádióhírközlés stb.)

A forgatókönyv költségei

Az intelligens fogyasztásmérő rendszer szakaszos cseréjéből/meghibásodásából eredő költségek

Bevételcsökkenés (pl. hatékonyabb fogyasztás miatt)

Termelési költségek

Elosztási költségek

Átviteli költségek

Fogyasztásmérő leolvasási költségei

Telefonos ügyfélszolgálat/vevőszolgálat költségei

Képzési költségek (pl. az ügyfélszolgálati és az üzembe helyezést végző személyzet képzése)

Megbízhatóság

Helyreállítási költségek

Környezetvédelem

Kibocsátási költségek (CO2-kibocsátás csökkentésére szolgáló berendezés, működési és kibocsátási engedélyek)

Energiabiztonság

Az energiatermeléshez felhasznált fosszilis tüzelőanyagok költsége

A szállításhoz és a működtetéshez szükséges fosszilis tüzelőanyagok költsége

Egyéb

A fogyasztói szerepvállalást ösztönző programok költsége

A korábban felszerelt (hagyományos) fogyasztásmérők meg nem térülő költségei

5.   A VILLAMOS ENERGIA KAPCSÁN FELMERÜLŐ ELŐNYÖK SZÁMSZERŰSÍTÉSÉRE SZOLGÁLÓ KÉPLETEK NEM TELJES LISTÁJA

| Előny | Az előny összetevői | Számítási képlet |
| --- | --- | --- |
| A fogyasztásmérő alacsonyabb leolvasási és működési költségei | A fogyasztásmérő alacsonyabb működési költségei | Érték (EUR) = [Távolról történő leolvasással járó becsült költségcsökkenések (EUR/év)] Megvalósítás – [Távolról történő leolvasással járó becsült költségcsökkenések (EUR/év) × Adatközlés hibaszázaléka (%/100)] Megvalósítási forgatókönyv |
| A fogyasztásmérő alacsonyabb leolvasási költségei | Érték (EUR) = [helyi leolvasással járó költségek (EUR)] Alapforgatókönyv – [helyi „nem központosított” leolvasással járó becsült költségek (EUR)] Megvalósítási forgatókönyv

  Ahol:
  [helyi leolvasással járó költségek (EUR)]Alapforgatókönyv= Kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × Korábbi leolvasási költségek/ügyfél/év (EUR)
  [helyi „nem központosított” leolvasással járó becsült költségek (EUR)] Megvalósítási forgatókönyv= [kisfeszültségű rendszerrel (2) rendelkező ügyfelek száma × a megvalósításban nem érintett ügyfelek %-os aránya × A nem központi leolvasás átlagos költségei ügyfelenként (EUR/ügyfél)] + [kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × a megvalósításban érintett ügyfelek %-os aránya × Adatközlés hibaszázaléka (%) × A nem központosított leolvasás átlagos költségei ügyfelenként (EUR/ügyfelek száma) |
| Alacsonyabb számlázási költségek | Érték (EUR) = [kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × Számlázási költség/ügyfél/év (EUR)]Alapforgatókönyv – [kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × Számlázási költség/ügyfél/év (EUR)]Megvalósítási forgatókönyv |
| Alacsonyabb telefonos ügyfélszolgálati/vevőszolgálati költségek | Érték (EUR) = [kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × Ügyfélszolgálati költség/ügyfél/év (EUR)]Alapforgatókönyv – [kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × Ügyfélszolgálati költség/ügyfél/év (EUR)]Megvalósítási forgatókönyv |
| Alacsonyabb működési és fenntartási költségek | Az eszközök alacsonyabb működési költségei | Érték (EUR) = [Az eszközök fenntartásával kapcsolatos közvetlen költségek (EUR/év)]Alapforgatókönyv – [Az eszközök fenntartásával kapcsolatos közvetlen költségek (EUR/év)]Megvalósítási forgatókönyv |
| A berendezés meghibásodásából eredő költségek csökkenése | Érték (EUR) = [A berendezés meghibásodásából eredő költségek (EUR/év)]Alapforgatókönyv – [A berendezés meghibásodásából eredő költségek (EUR/év)]Megvalósítási forgatókönyv |
| Elosztási kapacitással összefüggő késleltetett/elmaradt beruházások | Az elosztási kapacitással összefüggő késleltetett beruházások eszközarányos jövedelmezőségnek köszönhetően | Érték (EUR) = A kapacitás növelését célzó éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma) × A befektetés megtérülési rátája (%/100) |
| Az elosztási kapacitással összefüggő késleltetett beruházások az eszközök értékcsökkenésének következtében | Érték (EUR) = A kapacitás növelését célzó éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma) × a kapacitást biztosító eszközök gazdasági élettartama (évek száma) |
| Átviteli kapacitással összefüggő késleltetett/elmaradt beruházások | Az átviteli kapacitással összefüggő késleltetett beruházások eszközarányos jövedelmezőségnek köszönhetően | Érték (EUR) = A kapacitás növelését célzó éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma) × A befektetés megtérülési rátája (%/100) |
| Az átviteli kapacitással összefüggő késleltetett beruházások az eszközök értékcsökkenésének következtében | Érték (EUR) = A kapacitás növelését célzó éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma) × a kapacitást biztosító eszközök gazdasági élettartama (évek száma) |
| Termelési kapacitással összefüggő késleltetett/elmaradt beruházások | A csúcsterhelésre történő termelési kapacitással összefüggő késleltetett beruházások | Érték (EUR) = A csúcsterhelésre történő termelést támogató éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma) |
| A tartalékkapacitással összefüggő késleltetett beruházások | Érték (EUR) = A tartalékkapacitás felhasználásával történő termelést támogató éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma) |
| Csökkenő villamosenergia-veszteségek | Csökkenő villamosenergia-veszteségek | Érték (EUR) = Energiahatékonysággal összefüggő csökkenő veszteségek (EUR/év) + Feszültségszabályozással összefüggő csökkenő veszteségek (EUR/év) + Az átvitel szintjén tapasztalható csökkenő veszteségek (EUR/év) |
| Villamosenergia-költségmegtakarítás | Alacsonyabb fogyasztás | Érték (EUR) = Energiaérték (EUR/MWh) × Összes energiafogyasztás a kis feszültségű rendszereken (MWh) × Becsült %-os fogyasztáscsökkenés a megvalósítás révén (%/100) |
| A csúcsterhelés eltolódása | Érték (EUR) = A csúcsidőben és a nem csúcsidőben történő termelés árrései közötti nagykereskedelmi árréskülönbség (EUR/MWh) × A csúcsterhelés %-os eltolódása (%/100) × Összes energiafogyasztás a kisfeszültségű rendszereken (MWh) |
| Csökkenő kereskedelmi veszteségek | Kevesebb áramlopás | Érték (EUR) = áramlopással érintett ügyfelek %-os aránya (%/100) × A nem feljegyzett energiaterhelés becsült átlagos értéke/ügyfél/év (EUR) × Kisfeszültségű rendszerrel rendelkező összes ügyfél száma |
| A „szerződött teljesítményt” érintő csalásokkal kapcsolatos megtérülő költségek | Érték (EUR) = „szerződött teljesítménnyel” összefüggő csalásokkal érintett ügyfelek %-os aránya (%/100) × A ki nem fizetett szerződött teljesítmény becsült átlagos értéke/ügyfél/év (EUR) × Kisfeszültségű rendszerrel rendelkező összes ügyfél száma |
| A növekvő „szerződött teljesítménnyel” kapcsolatos megtérülő költségek | Érték (EUR) = az intelligens fogyasztásmérő rendszer felszerelése után a szerződött teljesítmény növelését kérelmező ügyfelek %-os aránya (%/100) × A szerződött teljesítmény növeléséből származó megtérülő költségek becsült átlagos értéke (EUR) × Kisfeszültségű rendszerrel rendelkező összes ügyfél száma |
| Kevesebb üzemkimaradás (a fejlett ellenőrzésnek és a valós idejű hálózati információknak köszönhetően) | Szolgáltatás értéke | Érték (EUR) = Összes energiafogyasztás közepes (MV) (3) + kisfeszültségű rendszereken (MWh)/egy évben lévő percek száma (db/év) × Üzemkimaradással érintett percek száma/év (db/év) × Kiesett terhelés értéke (EUR/MWh) × Üzemkimaradás %-os csökkenése (%/100) |
| Ügyfél-kártalanítás csökkenő költségei | Érték (EUR) = Évi átlagos ügyfél-kártalanítás (EUR) × ügyfél-kártalanítás %-os csökkenése |
| A CO2-kibocsátás csökkentése | Csökkenő CO2-kibocsátás az alacsonyabb vonalveszteség következtében | Érték (EUR) = [Vonalveszteség (MWh) × CO2-tartalom (tonna/MWh) × CO2 értéke (EUR/tonna)] Alapforgatókönyv –
  [Vonalveszteség (MWh) × CO2-tartalom (tonna/MWh) × CO2 értéke (EUR/tonna)] Megvalósítási forgatókönyv |
| Csökkenő CO2-kibocsátás az alacsony CO2-kibocsátású energiaforrások térnyerésének köszönhetően (az intelligens fogyasztásmérés bevezetésének eredményeképpen) | Érték (EUR) = [CO2-kibocsátás (tonna) × CO2 értéke (EUR/tonna)] Alapforgatókönyv – [CO2-kibocsátás (tonna) × CO2 értéke (EUR/tonna)] Megvalósítási forgatókönyv |
| Csökkenő CO2-kibocsátás a kevesebb helyszíni kiszállásnak köszönhetően | Érték (EUR) = Megtakarított üzemanyag literjeinek száma (db) × megtakarított üzemanyagköltség literenként (EUR) |
| Csökkenő üzemanyag-fogyasztás a kevesebb helyszíni kiszállásnak köszönhetően | Érték (EUR) = Megtakarított üzemanyag literjeinek száma (db) × megtakarított üzemanyagköltség literenként (EUR) |
| Levegőszennyezés csökkenése (szilárd részecskék, NOx, SO2) | Levegőszennyező anyagok csökkenő kibocsátása az alacsonyabb vonalveszteség következtében | Valamennyi levegőszennyező anyagra lebontva:
  Érték (EUR) = [Vonalveszteség (MWh) × szennyezőanyag-tartalom (egység/MWh) × szennyezőanyag-költség (EUR/egység)] Alapforgatókönyv –
  Vonalveszteség (MWh) × szennyezőanyag-tartalom (egység/MWh) × szennyezőanyag-költség (EUR/egység)] Megvalósítási forgatókönyv |
| | Levegőszennyező anyagok csökkenő kibocsátása az alacsony CO2-kibocsátású energiaforrások térnyerésének köszönhetően (az intelligens fogyasztásmérés bevezetésének eredményeképpen) | Valamennyi levegőszennyező anyagra lebontva:
  Érték (EUR) = [szennyezőanyag-kibocsátás (egység) × szennyezőanyag-költség (EUR/egység)] Alapforgatókönyv – [szennyezőanyag-kibocsátás (egység) × szennyezőanyag-költség (EUR/egység)] Megvalósítási forgatókönyv |
| | Levegőszennyező anyagok csökkenő kibocsátása a kevesebb helyszíni kiszállásnak köszönhetően | Érték (EUR) = Megtakarított üzemanyag literjeinek száma (db) × megtakarított üzemanyagköltség literenként (EUR) |

Előny

Az előny összetevői

Számítási képlet

A fogyasztásmérő alacsonyabb leolvasási és működési költségei

A fogyasztásmérő alacsonyabb működési költségei

Érték (EUR) = [Távolról történő leolvasással járó becsült költségcsökkenések (EUR/év)] Megvalósítás – [Távolról történő leolvasással járó becsült költségcsökkenések (EUR/év) × Adatközlés hibaszázaléka (%/100)] Megvalósítási forgatókönyv

A fogyasztásmérő alacsonyabb leolvasási költségei

Érték (EUR) = [helyi leolvasással járó költségek (EUR)] Alapforgatókönyv – [helyi „nem központosított” leolvasással járó becsült költségek (EUR)] Megvalósítási forgatókönyv

Ahol:

[helyi leolvasással járó költségek (EUR)]Alapforgatókönyv= Kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × Korábbi leolvasási költségek/ügyfél/év (EUR)

[helyi „nem központosított” leolvasással járó becsült költségek (EUR)] Megvalósítási forgatókönyv= [kisfeszültségű rendszerrel (2) rendelkező ügyfelek száma × a megvalósításban nem érintett ügyfelek %-os aránya × A nem központi leolvasás átlagos költségei ügyfelenként (EUR/ügyfél)] + [kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × a megvalósításban érintett ügyfelek %-os aránya × Adatközlés hibaszázaléka (%) × A nem központosított leolvasás átlagos költségei ügyfelenként (EUR/ügyfelek száma)

Alacsonyabb számlázási költségek

Érték (EUR) = [kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × Számlázási költség/ügyfél/év (EUR)]Alapforgatókönyv – [kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × Számlázási költség/ügyfél/év (EUR)]Megvalósítási forgatókönyv

Alacsonyabb telefonos ügyfélszolgálati/vevőszolgálati költségek

Érték (EUR) = [kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × Ügyfélszolgálati költség/ügyfél/év (EUR)]Alapforgatókönyv – [kisfeszültségű rendszerrel rendelkező ügyfelek száma × Ügyfélszolgálati költség/ügyfél/év (EUR)]Megvalósítási forgatókönyv

Alacsonyabb működési és fenntartási költségek

Az eszközök alacsonyabb működési költségei

Érték (EUR) = [Az eszközök fenntartásával kapcsolatos közvetlen költségek (EUR/év)]Alapforgatókönyv – [Az eszközök fenntartásával kapcsolatos közvetlen költségek (EUR/év)]Megvalósítási forgatókönyv

A berendezés meghibásodásából eredő költségek csökkenése

Érték (EUR) = [A berendezés meghibásodásából eredő költségek (EUR/év)]Alapforgatókönyv – [A berendezés meghibásodásából eredő költségek (EUR/év)]Megvalósítási forgatókönyv

Elosztási kapacitással összefüggő késleltetett/elmaradt beruházások

Az elosztási kapacitással összefüggő késleltetett beruházások eszközarányos jövedelmezőségnek köszönhetően

Érték (EUR) = A kapacitás növelését célzó éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma) × A befektetés megtérülési rátája (%/100)

Az elosztási kapacitással összefüggő késleltetett beruházások az eszközök értékcsökkenésének következtében

Érték (EUR) = A kapacitás növelését célzó éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma) × a kapacitást biztosító eszközök gazdasági élettartama (évek száma)

Átviteli kapacitással összefüggő késleltetett/elmaradt beruházások

Az átviteli kapacitással összefüggő késleltetett beruházások eszközarányos jövedelmezőségnek köszönhetően

Érték (EUR) = A kapacitás növelését célzó éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma) × A befektetés megtérülési rátája (%/100)

Az átviteli kapacitással összefüggő késleltetett beruházások az eszközök értékcsökkenésének következtében

Érték (EUR) = A kapacitás növelését célzó éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma) × a kapacitást biztosító eszközök gazdasági élettartama (évek száma)

Termelési kapacitással összefüggő késleltetett/elmaradt beruházások

A csúcsterhelésre történő termelési kapacitással összefüggő késleltetett beruházások

Érték (EUR) = A csúcsterhelésre történő termelést támogató éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma)

A tartalékkapacitással összefüggő késleltetett beruházások

Érték (EUR) = A tartalékkapacitás felhasználásával történő termelést támogató éves befektetés (EUR/év) × Késleltetés ideje (évek száma)

Csökkenő villamosenergia-veszteségek

Csökkenő villamosenergia-veszteségek

Érték (EUR) = Energiahatékonysággal összefüggő csökkenő veszteségek (EUR/év) + Feszültségszabályozással összefüggő csökkenő veszteségek (EUR/év) + Az átvitel szintjén tapasztalható csökkenő veszteségek (EUR/év)

Villamosenergia-költségmegtakarítás

Alacsonyabb fogyasztás

Érték (EUR) = Energiaérték (EUR/MWh) × Összes energiafogyasztás a kis feszültségű rendszereken (MWh) × Becsült %-os fogyasztáscsökkenés a megvalósítás révén (%/100)

A csúcsterhelés eltolódása

Érték (EUR) = A csúcsidőben és a nem csúcsidőben történő termelés árrései közötti nagykereskedelmi árréskülönbség (EUR/MWh) × A csúcsterhelés %-os eltolódása (%/100) × Összes energiafogyasztás a kisfeszültségű rendszereken (MWh)

Csökkenő kereskedelmi veszteségek

Kevesebb áramlopás

Érték (EUR) = áramlopással érintett ügyfelek %-os aránya (%/100) × A nem feljegyzett energiaterhelés becsült átlagos értéke/ügyfél/év (EUR) × Kisfeszültségű rendszerrel rendelkező összes ügyfél száma

A „szerződött teljesítményt” érintő csalásokkal kapcsolatos megtérülő költségek

Érték (EUR) = „szerződött teljesítménnyel” összefüggő csalásokkal érintett ügyfelek %-os aránya (%/100) × A ki nem fizetett szerződött teljesítmény becsült átlagos értéke/ügyfél/év (EUR) × Kisfeszültségű rendszerrel rendelkező összes ügyfél száma

A növekvő „szerződött teljesítménnyel” kapcsolatos megtérülő költségek

Érték (EUR) = az intelligens fogyasztásmérő rendszer felszerelése után a szerződött teljesítmény növelését kérelmező ügyfelek %-os aránya (%/100) × A szerződött teljesítmény növeléséből származó megtérülő költségek becsült átlagos értéke (EUR) × Kisfeszültségű rendszerrel rendelkező összes ügyfél száma

Kevesebb üzemkimaradás (a fejlett ellenőrzésnek és a valós idejű hálózati információknak köszönhetően)

Szolgáltatás értéke

Érték (EUR) = Összes energiafogyasztás közepes (MV) (3) + kisfeszültségű rendszereken (MWh)/egy évben lévő percek száma (db/év) × Üzemkimaradással érintett percek száma/év (db/év) × Kiesett terhelés értéke (EUR/MWh) × Üzemkimaradás %-os csökkenése (%/100)

Ügyfél-kártalanítás csökkenő költségei

Érték (EUR) = Évi átlagos ügyfél-kártalanítás (EUR) × ügyfél-kártalanítás %-os csökkenése

A CO2-kibocsátás csökkentése

Csökkenő CO2-kibocsátás az alacsonyabb vonalveszteség következtében

Érték (EUR) = [Vonalveszteség (MWh) × CO2-tartalom (tonna/MWh) × CO2 értéke (EUR/tonna)] Alapforgatókönyv –

[Vonalveszteség (MWh) × CO2-tartalom (tonna/MWh) × CO2 értéke (EUR/tonna)] Megvalósítási forgatókönyv

Csökkenő CO2-kibocsátás az alacsony CO2-kibocsátású energiaforrások térnyerésének köszönhetően (az intelligens fogyasztásmérés bevezetésének eredményeképpen)

Érték (EUR) = [CO2-kibocsátás (tonna) × CO2 értéke (EUR/tonna)] Alapforgatókönyv – [CO2-kibocsátás (tonna) × CO2 értéke (EUR/tonna)] Megvalósítási forgatókönyv

Csökkenő CO2-kibocsátás a kevesebb helyszíni kiszállásnak köszönhetően

Érték (EUR) = Megtakarított üzemanyag literjeinek száma (db) × megtakarított üzemanyagköltség literenként (EUR)

Csökkenő üzemanyag-fogyasztás a kevesebb helyszíni kiszállásnak köszönhetően

Érték (EUR) = Megtakarított üzemanyag literjeinek száma (db) × megtakarított üzemanyagköltség literenként (EUR)

Levegőszennyezés csökkenése (szilárd részecskék, NOx, SO2)

Levegőszennyező anyagok csökkenő kibocsátása az alacsonyabb vonalveszteség következtében

Valamennyi levegőszennyező anyagra lebontva:

Érték (EUR) = [Vonalveszteség (MWh) × szennyezőanyag-tartalom (egység/MWh) × szennyezőanyag-költség (EUR/egység)] Alapforgatókönyv –

Vonalveszteség (MWh) × szennyezőanyag-tartalom (egység/MWh) × szennyezőanyag-költség (EUR/egység)] Megvalósítási forgatókönyv

Levegőszennyező anyagok csökkenő kibocsátása az alacsony CO2-kibocsátású energiaforrások térnyerésének köszönhetően (az intelligens fogyasztásmérés bevezetésének eredményeképpen)

Valamennyi levegőszennyező anyagra lebontva:

Érték (EUR) = [szennyezőanyag-kibocsátás (egység) × szennyezőanyag-költség (EUR/egység)] Alapforgatókönyv – [szennyezőanyag-kibocsátás (egység) × szennyezőanyag-költség (EUR/egység)] Megvalósítási forgatókönyv

Levegőszennyező anyagok csökkenő kibocsátása a kevesebb helyszíni kiszállásnak köszönhetően

Érték (EUR) = Megtakarított üzemanyag literjeinek száma (db) × megtakarított üzemanyagköltség literenként (EUR)

Megjegyzés: A „levegőszennyező anyagok pénzben kifejezett költségeinek” kiszámításához célszerű figyelembe venni a tiszta járművek beszerzéséről szóló irányelvet (a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) (4), valamint a „CAFE”-nek (Clean Air For Europe – Tiszta Levegőt Európának) a levegőminőségre gyakorolt kedvező hatások számszerűsítésére szolgáló eljárását.

---

(1)  A „Hatásvizsgálat” című SEC(2011) 288 végleges bizottsági szolgálati munkadokumentum 7.10. melléklete–: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0288:FIN:EN:PDF

(2)  Kis feszültség.

(3)  Közepes feszültség.

(4)  HL L 120., 2009.5.15., 5. o.

---

Helyesbítések

| 13.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 73/23

---

Helyesbítés a gyakorlati útmutatóhoz a Törvényszék előtti felek részére

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 68., 2012. március 7.
  )

A 25. oldalon, a harmadik preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

„mivel azon szolgálati utasítások értelmében, amelyeket a Törvényszék adott hivatalvezetőjének 2007. július 5-én (HL L 232., 2007.9.4., 1. o.), és amelyeket 2010. május 17-én (HL L 170., 53. o.), valamint 2012. január 24-én (HL L 68., 23. o.) módosított (a továbbiakban: hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások), a hivatalvezető feladata biztosítani, hogy az iratanyaghoz csatolt eljárási iratok megfeleljenek az alapokmánynak, az eljárási szabályzat és ezen, a feleknek szóló gyakorlati útmutató (a továbbiakban: gyakorlati útmutató), valamint a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások rendelkezéseinek, valamint különösen megkövetelni, hogy a nem megfelelő iratok hiányait pótolják, és a hiánypótlás elmulasztása esetén, adott esetben elutasítani azokat, ha nem felelnek meg az alapokmány vagy az eljárási szabályzat rendelkezéseinek;”

helyesen:

„mivel azon szolgálati utasítások értelmében, amelyeket a Törvényszék adott hivatalvezetőjének 2007. július 5-én (HL L 232., 2007.9.4., 1. o.), és amelyeket 2010. május 17-én (HL L 170., 53. o.), valamint 2012. január 24-én (HL L 68., 20. o.) módosított (a továbbiakban: hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások), a hivatalvezető feladata biztosítani, hogy az iratanyaghoz csatolt eljárási iratok megfeleljenek az alapokmánynak, az eljárási szabályzat és ezen, a feleknek szóló gyakorlati útmutató (a továbbiakban: gyakorlati útmutató), valamint a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások rendelkezéseinek, valamint különösen megkövetelni, hogy a nem megfelelő iratok hiányait pótolják, és a hiánypótlás elmulasztása esetén, adott esetben elutasítani azokat, ha nem felelnek meg az alapokmány vagy az eljárási szabályzat rendelkezéseinek;”.

---