# Uradni list L 129/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.129.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 129 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5516. maj 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.129.slv

Uradni list

Evropske unije

L 129

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5516. maj 2012

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 386/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. aprila 2012 o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) za naloge v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) št. 387/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. aprila 2012 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo v zvezi z nekaterimi določbami, povezanimi s finančnim poslovodenjem za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo | 7 |
| | * | Uredba (EU) št. 388/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. aprila 2012 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | 12 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 386/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. aprila 2012 o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) za naloge v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) št. 387/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. aprila 2012 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo v zvezi z nekaterimi določbami, povezanimi s finančnim poslovodenjem za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo

7

*

Uredba (EU) št. 388/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. aprila 2012 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 16.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/1

---

UREDBA (EU) št. 386/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. aprila 2012

o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) za naloge v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 114 in prvega odstavka člena 118 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Gospodarska blaginja Unije je odvisna od stalne ustvarjalnosti in inovativnosti. Zato so ukrepi za njuno učinkovito varstvo nepogrešljivi pri zagotavljanju prihodnje blaginje Unije. |
| --- | --- |

(1)

Gospodarska blaginja Unije je odvisna od stalne ustvarjalnosti in inovativnosti. Zato so ukrepi za njuno učinkovito varstvo nepogrešljivi pri zagotavljanju prihodnje blaginje Unije.

| (2) | Pravice intelektualne lastnine so pomembno poslovno sredstvo, ki pomaga zagotavljati, da ustvarjalci in inovatorji prejmejo pravično plačilo za svoje delo ter da so njihove naložbe v raziskave in nove zamisli varovane. |
| --- | --- |

(2)

Pravice intelektualne lastnine so pomembno poslovno sredstvo, ki pomaga zagotavljati, da ustvarjalci in inovatorji prejmejo pravično plačilo za svoje delo ter da so njihove naložbe v raziskave in nove zamisli varovane.

| (3) | Preudaren, usklajen in napreden pristop k pravicam intelektualne lastnine je bistven pri prizadevanju za izpolnjevanje ciljev strategije Evropa 2020, ki vključuje digitalno agendo za Evropo. |
| --- | --- |

(3)

Preudaren, usklajen in napreden pristop k pravicam intelektualne lastnine je bistven pri prizadevanju za izpolnjevanje ciljev strategije Evropa 2020, ki vključuje digitalno agendo za Evropo.

| (4) | Stalno naraščanje števila kršitev pravic intelektualne lastnine predstavlja resnično grožnjo ne le za gospodarstvo Unije, temveč pogosto tudi za zdravje in varnost potrošnikov Unije. Zato je za uspešen boj proti temu pojavu potrebno učinkovito, takojšnje in usklajeno ukrepanje na nacionalni, evropski in svetovni ravni. |
| --- | --- |

(4)

Stalno naraščanje števila kršitev pravic intelektualne lastnine predstavlja resnično grožnjo ne le za gospodarstvo Unije, temveč pogosto tudi za zdravje in varnost potrošnikov Unije. Zato je za uspešen boj proti temu pojavu potrebno učinkovito, takojšnje in usklajeno ukrepanje na nacionalni, evropski in svetovni ravni.

| (5) | V skladu s splošno strategijo o pravicah intelektualne lastnine, predvideno v Resoluciji Sveta z dne 25. septembra 2008 o celovitem evropskem načrtu za preprečevanje ponarejanja in piratstva (3), je Svet pozval Komisijo, naj ustanovi Evropski opazovalni urad za ponarejanje in piratstvo. Zato je Komisija oblikovala mrežo strokovnjakov iz javnih in zasebnih sektorjev ter opisala naloge te mreže v svojem sporočilu z naslovom „Krepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu“. Ime Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo bi bilo treba spremeniti v Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Opazovalni urad). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s splošno strategijo o pravicah intelektualne lastnine, predvideno v Resoluciji Sveta z dne 25. septembra 2008 o celovitem evropskem načrtu za preprečevanje ponarejanja in piratstva (3), je Svet pozval Komisijo, naj ustanovi Evropski opazovalni urad za ponarejanje in piratstvo. Zato je Komisija oblikovala mrežo strokovnjakov iz javnih in zasebnih sektorjev ter opisala naloge te mreže v svojem sporočilu z naslovom „Krepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu“. Ime Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo bi bilo treba spremeniti v Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Opazovalni urad).

| (6) | V navedenem sporočilu je bilo zapisano, da bi moral Opazovalni urad služiti kot osrednji vir za zbiranje in spremljanje informacij in podatkov, povezanih z vsemi kršitvami pravic intelektualne lastnine, ter za poročanje o takih informacijah in podatkih. Uporabljati bi se moral kot platforma za sodelovanje med predstavniki iz nacionalnih organov in zainteresiranih strani za izmenjevanje zamisli ter strokovnega znanja in izkušenj o najboljših praksah in dajanje priporočil oblikovalcem politike glede skupnih strategij uveljavljanja. Sporočilo je določalo, da Opazovalni urad organizirajo in vodijo službe Komisije. |
| --- | --- |

(6)

V navedenem sporočilu je bilo zapisano, da bi moral Opazovalni urad služiti kot osrednji vir za zbiranje in spremljanje informacij in podatkov, povezanih z vsemi kršitvami pravic intelektualne lastnine, ter za poročanje o takih informacijah in podatkih. Uporabljati bi se moral kot platforma za sodelovanje med predstavniki iz nacionalnih organov in zainteresiranih strani za izmenjevanje zamisli ter strokovnega znanja in izkušenj o najboljših praksah in dajanje priporočil oblikovalcem politike glede skupnih strategij uveljavljanja. Sporočilo je določalo, da Opazovalni urad organizirajo in vodijo službe Komisije.

| (7) | V svoji Resoluciji z dne 1. marca 2010 o krepitvi uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (4) je Svet pozval Komisijo, države članice in industrijo, naj Opazovalnemu uradu zagotovijo razpoložljive zanesljive in primerljive podatke o ponarejanju in piratstvu ter v okviru Opazovalnega urada skupaj razvijejo in sprejmejo načrte za zbiranje dodatnih informacij. Svet je prav tako pozval Opazovalni urad, naj vsako leto objavi celovito letno poročilo, ki vsebuje obseg, razpon in glavne značilnosti ponarejanja in piratstva kot tudi njun vpliv na notranji trg. To letno poročilo bi moralo biti pripravljeno v okviru prava o varstvu podatkov, in sicer ob uporabi relevantnih informacij, ki jih v ta namen zagotovijo organi držav članic, Komisija ter zasebni sektor. Svet je prav tako priznal, da je pomembno razvijati nove konkurenčne poslovne modele za povečanje zakonite ponudbe kulturnih in ustvarjalnih vsebin ter hkrati za preprečevanje kršitev pravic intelektualne lastnine in boj proti njim, in sicer kot nujne ukrepe za spodbujanje gospodarske rasti, zaposlovanja in kulturne raznolikosti. |
| --- | --- |

(7)

V svoji Resoluciji z dne 1. marca 2010 o krepitvi uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (4) je Svet pozval Komisijo, države članice in industrijo, naj Opazovalnemu uradu zagotovijo razpoložljive zanesljive in primerljive podatke o ponarejanju in piratstvu ter v okviru Opazovalnega urada skupaj razvijejo in sprejmejo načrte za zbiranje dodatnih informacij. Svet je prav tako pozval Opazovalni urad, naj vsako leto objavi celovito letno poročilo, ki vsebuje obseg, razpon in glavne značilnosti ponarejanja in piratstva kot tudi njun vpliv na notranji trg. To letno poročilo bi moralo biti pripravljeno v okviru prava o varstvu podatkov, in sicer ob uporabi relevantnih informacij, ki jih v ta namen zagotovijo organi držav članic, Komisija ter zasebni sektor. Svet je prav tako priznal, da je pomembno razvijati nove konkurenčne poslovne modele za povečanje zakonite ponudbe kulturnih in ustvarjalnih vsebin ter hkrati za preprečevanje kršitev pravic intelektualne lastnine in boj proti njim, in sicer kot nujne ukrepe za spodbujanje gospodarske rasti, zaposlovanja in kulturne raznolikosti.

| (8) | V svojih sklepih z dne 25. maja 2010 o prihodnji reviziji sistema blagovne znamke v Evropski uniji (5) je Svet pozval Komisijo, naj določi pravno podlago za vključitev Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) (v nadaljnjem besedilu: Urad) v dejavnosti, povezane z uveljavljanjem, vključno z bojem proti ponarejanju, zlasti prek krepitve njegovega sodelovanja z nacionalnimi uradi za blagovne znamke in Opazovalnim uradom. V povezavi z navedenim Direktiva 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (6) med drugim določa nekatere ukrepe za spodbujanje sodelovanja, vključno z izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo. |
| --- | --- |

(8)

V svojih sklepih z dne 25. maja 2010 o prihodnji reviziji sistema blagovne znamke v Evropski uniji (5) je Svet pozval Komisijo, naj določi pravno podlago za vključitev Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) (v nadaljnjem besedilu: Urad) v dejavnosti, povezane z uveljavljanjem, vključno z bojem proti ponarejanju, zlasti prek krepitve njegovega sodelovanja z nacionalnimi uradi za blagovne znamke in Opazovalnim uradom. V povezavi z navedenim Direktiva 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (6) med drugim določa nekatere ukrepe za spodbujanje sodelovanja, vključno z izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo.

| (9) | Evropski parlament je v svojem priporočilu z dne 26. marca 2009 o okrepitvi varnosti in temeljnih svoboščin na internetu (7) priporočil, naj Svet ohrani popoln in varen dostop do interneta, hkrati pa spodbudi sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem pri krepitvi sodelovanja na področju kazenskega pregona. |
| --- | --- |

(9)

Evropski parlament je v svojem priporočilu z dne 26. marca 2009 o okrepitvi varnosti in temeljnih svoboščin na internetu (7) priporočil, naj Svet ohrani popoln in varen dostop do interneta, hkrati pa spodbudi sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem pri krepitvi sodelovanja na področju kazenskega pregona.

| (10) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 22. septembra 2010 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (8) pozval države članice in Komisijo, naj razširijo sodelovanje med Uradom in nacionalnimi uradi za intelektualno lastnino, da bo zajemalo tudi boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(10)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 22. septembra 2010 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (8) pozval države članice in Komisijo, naj razširijo sodelovanje med Uradom in nacionalnimi uradi za intelektualno lastnino, da bo zajemalo tudi boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine.

| (11) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (9) pozval Komisijo, naj upošteva posebne težave, ki jih imajo mala in srednje velika podjetja pri uveljavljanju svojih pravic intelektualne lastnine in naj spodbuja najboljšo prakso in učinkovite metode za spoštovanje teh pravic. |
| --- | --- |

(11)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (9) pozval Komisijo, naj upošteva posebne težave, ki jih imajo mala in srednje velika podjetja pri uveljavljanju svojih pravic intelektualne lastnine in naj spodbuja najboljšo prakso in učinkovite metode za spoštovanje teh pravic.

| (12) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 6. julija 2011 o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji (10) Komisijo pozval, naj zagotovi popolno uskladitev in pravno varnost, s čimer bi se vzpostavila enotna in visoka raven varstva posameznikov v vseh okoliščinah. |
| --- | --- |

(12)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 6. julija 2011 o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji (10) Komisijo pozval, naj zagotovi popolno uskladitev in pravno varnost, s čimer bi se vzpostavila enotna in visoka raven varstva posameznikov v vseh okoliščinah.

| (13) | Glede na obseg nalog, dodeljenih Opazovalnemu uradu, je potrebna rešitev za zagotovitev ustrezne in trajnostne infrastrukture za izpolnjevanje njegovih nalog. |
| --- | --- |

(13)

Glede na obseg nalog, dodeljenih Opazovalnemu uradu, je potrebna rešitev za zagotovitev ustrezne in trajnostne infrastrukture za izpolnjevanje njegovih nalog.

| (14) | Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (11) določa upravno sodelovanje med Uradom in sodišči ali organi držav članic ter izmenjavo publikacij med Uradom in osrednjimi uradi za industrijsko lastnino v državah članicah. Na podlagi tega je Urad vzpostavil sodelovanje z nacionalnimi uradi, ki so dejavni na področju varstva pravic intelektualne lastnine. Zato Urad v precejšnji meri že ima potrebne izkušnje in strokovno znanje, da zagotovi ustrezno in trajnostno infrastrukturo na področju nalog Opazovalnega urada. |
| --- | --- |

(14)

Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (11) določa upravno sodelovanje med Uradom in sodišči ali organi držav članic ter izmenjavo publikacij med Uradom in osrednjimi uradi za industrijsko lastnino v državah članicah. Na podlagi tega je Urad vzpostavil sodelovanje z nacionalnimi uradi, ki so dejavni na področju varstva pravic intelektualne lastnine. Zato Urad v precejšnji meri že ima potrebne izkušnje in strokovno znanje, da zagotovi ustrezno in trajnostno infrastrukturo na področju nalog Opazovalnega urada.

| (15) | Urad je tako zelo primeren za izvajanje teh nalog. |
| --- | --- |

(15)

Urad je tako zelo primeren za izvajanje teh nalog.

| (16) | Te naloge bi morale biti povezane z vsemi pravicami intelektualne lastnine, ki jih zajema Direktiva 2004/48/ES, ker kršitve v veliko primerih vplivajo na več pravic intelektualne lastnine. Poleg tega so podatki in izmenjava najboljših praks potrebni v zvezi s celotnim sklopom navedenih pravic intelektualne lastnine, da se zagotovi popoln pregled stanja in omogoči celovito oblikovanje obsežnih strategij za znižanje števila kršitev pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(16)

Te naloge bi morale biti povezane z vsemi pravicami intelektualne lastnine, ki jih zajema Direktiva 2004/48/ES, ker kršitve v veliko primerih vplivajo na več pravic intelektualne lastnine. Poleg tega so podatki in izmenjava najboljših praks potrebni v zvezi s celotnim sklopom navedenih pravic intelektualne lastnine, da se zagotovi popoln pregled stanja in omogoči celovito oblikovanje obsežnih strategij za znižanje števila kršitev pravic intelektualne lastnine.

| (17) | Naloge, ki bi jih moral izvajati Urad, so lahko povezane z ukrepi uveljavljanja in poročanja iz Direktive 2004/48/ES. Tako bi moral Urad opravljati storitve za nacionalne organe ali nosilce dejavnosti, ki vplivajo zlasti na enotno izvajanje Direktive in bodo verjetno olajšali njeno uporabo. Zato bi bilo treba naloge Urada obravnavati kot tesno povezane z vsebino aktov, ki približujejo zakone in druge predpise držav članic. |
| --- | --- |

(17)

Naloge, ki bi jih moral izvajati Urad, so lahko povezane z ukrepi uveljavljanja in poročanja iz Direktive 2004/48/ES. Tako bi moral Urad opravljati storitve za nacionalne organe ali nosilce dejavnosti, ki vplivajo zlasti na enotno izvajanje Direktive in bodo verjetno olajšali njeno uporabo. Zato bi bilo treba naloge Urada obravnavati kot tesno povezane z vsebino aktov, ki približujejo zakone in druge predpise držav članic.

| (18) | Opazovalni urad, ki ga zbere Urad, bi moral postati center odličnosti za informacije in podatke, povezane s kršitvami pravic intelektualne lastnine, pri čemer uporablja strokovno znanje in izkušnje ter vire Urada. |
| --- | --- |

(18)

Opazovalni urad, ki ga zbere Urad, bi moral postati center odličnosti za informacije in podatke, povezane s kršitvami pravic intelektualne lastnine, pri čemer uporablja strokovno znanje in izkušnje ter vire Urada.

| (19) | Urad bi moral zagotavljati forum, ki povezuje javne organe in zasebni sektor, zagotavlja zbiranje, analizo in razširjanje ustreznih objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi z vrednostjo pravic intelektualne lastnine in kršitvami teh pravic, določa in spodbuja najboljše prakse in strategije za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ter ozavešča javnost o vplivu kršitev pravic intelektualne lastnine. Poleg tega bi moral Urad izpolnjevati dodatne naloge, kot so izboljšanje razumevanja vrednosti pravic intelektualne lastnine, spodbujanje izmenjave informacij o novih konkurenčnih poslovnih modelih, ki širijo zakonito ponudbo kulturnih in ustvarjalnih vsebin, izboljšanje strokovnega znanja in izkušenj oseb, vključenih v uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, z ustreznimi ukrepi usposabljanja, izboljšanje poznavanja tehnik za preprečevanje ponarejanja ter krepitev sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. Komisija bi morala biti povezana z dejavnostmi, ki jih Urad opravlja v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(19)

Urad bi moral zagotavljati forum, ki povezuje javne organe in zasebni sektor, zagotavlja zbiranje, analizo in razširjanje ustreznih objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi z vrednostjo pravic intelektualne lastnine in kršitvami teh pravic, določa in spodbuja najboljše prakse in strategije za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ter ozavešča javnost o vplivu kršitev pravic intelektualne lastnine. Poleg tega bi moral Urad izpolnjevati dodatne naloge, kot so izboljšanje razumevanja vrednosti pravic intelektualne lastnine, spodbujanje izmenjave informacij o novih konkurenčnih poslovnih modelih, ki širijo zakonito ponudbo kulturnih in ustvarjalnih vsebin, izboljšanje strokovnega znanja in izkušenj oseb, vključenih v uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, z ustreznimi ukrepi usposabljanja, izboljšanje poznavanja tehnik za preprečevanje ponarejanja ter krepitev sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. Komisija bi morala biti povezana z dejavnostmi, ki jih Urad opravlja v skladu s to uredbo.

| (20) | Urad bi tako moral olajšati in podpirati dejavnosti nacionalnih organov, zasebnega sektorja in institucij Unije, povezanih z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, zlasti njihovih prizadevanj v boju proti kršitvam teh pravic. Izvrševanje pooblastil, ki jih Uradu podeljuje ta uredba, državam članicam ne preprečuje izvrševanja njihovih pristojnosti. Naloge in dejavnosti Urada v skladu s to uredbo ne obsegajo sodelovanja v posameznih operacijah ali preiskavah, ki jih opravljajo pristojni organi. |
| --- | --- |

(20)

Urad bi tako moral olajšati in podpirati dejavnosti nacionalnih organov, zasebnega sektorja in institucij Unije, povezanih z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, zlasti njihovih prizadevanj v boju proti kršitvam teh pravic. Izvrševanje pooblastil, ki jih Uradu podeljuje ta uredba, državam članicam ne preprečuje izvrševanja njihovih pristojnosti. Naloge in dejavnosti Urada v skladu s to uredbo ne obsegajo sodelovanja v posameznih operacijah ali preiskavah, ki jih opravljajo pristojni organi.

| (21) | Da bi najučinkoviteje izpolnil navedene naloge, bi se Urad moral posvetovati in sodelovati z drugimi organi na nacionalni, evropski in, kadar je to ustrezno, mednarodni ravni, ustvariti sinergije z dejavnostmi, ki jih izvajajo ti organi, in se izogibati podvajanju ukrepov. |
| --- | --- |

(21)

Da bi najučinkoviteje izpolnil navedene naloge, bi se Urad moral posvetovati in sodelovati z drugimi organi na nacionalni, evropski in, kadar je to ustrezno, mednarodni ravni, ustvariti sinergije z dejavnostmi, ki jih izvajajo ti organi, in se izogibati podvajanju ukrepov.

| (22) | Urad bi moral naloge in dejavnosti v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine izvajati z uporabo lastnih proračunskih sredstev. |
| --- | --- |

(22)

Urad bi moral naloge in dejavnosti v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine izvajati z uporabo lastnih proračunskih sredstev.

| (23) | Ko Urad v okviru svojih dejavnosti izbira predstavnike zasebnega sektorja za Opazovalni urad, bi moral vključiti reprezentativen izbor gospodarskih sektorjev, vključno z ustvarjalno industrijo, ki jih boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine najbolj zadeva ali ki imajo z njim največ izkušenj, zlasti predstavnike imetnikov pravic, vključno z avtorji in drugimi ustvarjalci, ter posrednikov internetnih storitev. Zagotoviti bi bilo treba tudi ustrezno zastopanost potrošnikov ter malih in srednje velikih podjetij. |
| --- | --- |

(23)

Ko Urad v okviru svojih dejavnosti izbira predstavnike zasebnega sektorja za Opazovalni urad, bi moral vključiti reprezentativen izbor gospodarskih sektorjev, vključno z ustvarjalno industrijo, ki jih boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine najbolj zadeva ali ki imajo z njim največ izkušenj, zlasti predstavnike imetnikov pravic, vključno z avtorji in drugimi ustvarjalci, ter posrednikov internetnih storitev. Zagotoviti bi bilo treba tudi ustrezno zastopanost potrošnikov ter malih in srednje velikih podjetij.

| (24) | Obveznosti obveščanja, ki jih ta uredba nalaga državam članicam in zasebnemu sektorju, ne bi smele ustvarjati nepotrebnih upravnih bremen, temveč bi si morale prizadevati, da se prepreči podvajanje, kar zadeva podatke, ki jih države članice in predstavniki zasebnega sektorja že posredujejo institucijam Unije v skladu z zahtevami Unije glede poročanja. |
| --- | --- |

(24)

Obveznosti obveščanja, ki jih ta uredba nalaga državam članicam in zasebnemu sektorju, ne bi smele ustvarjati nepotrebnih upravnih bremen, temveč bi si morale prizadevati, da se prepreči podvajanje, kar zadeva podatke, ki jih države članice in predstavniki zasebnega sektorja že posredujejo institucijam Unije v skladu z zahtevami Unije glede poročanja.

| (25) | Ker cilja te uredbe, in sicer pooblastiti Urad za izvajanje nalog, povezanih z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi njegovega učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(25)

Ker cilja te uredbe, in sicer pooblastiti Urad za izvajanje nalog, povezanih z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi njegovega učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba pooblašča Urad za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) (v nadaljnjem besedilu: Urad) za izvajanje nalog, katerih cilj je olajšati in podpirati dejavnosti nacionalnih organov, zasebnega sektorja in institucij Unije v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine iz Direktive 2004/48/ES. Pri izvajanju teh nalog Urad organizira, upravlja in podpira zbiranje strokovnjakov, organov in zainteresiranih strani, ki so združeni pod imenom „Evropski opazovalni urad za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine“ (v nadaljnjem besedilu: Opazovalni urad).

Naloge in dejavnosti Urada na podlagi te uredbi ne obsegajo sodelovanja v posameznih operacijah ali preiskavah, ki jih opravljajo pristojni organi.

Člen 2

Naloge in dejavnosti

1.   Naloge Urada so naslednje:

| (a) | izboljšanje razumevanja vrednosti intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje razumevanja vrednosti intelektualne lastnine;

| (b) | izboljšanje razumevanja obsega in učinka kršitev pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje razumevanja obsega in učinka kršitev pravic intelektualne lastnine;

| (c) | izboljšanje poznavanja najboljših praks javnega in zasebnega sektorja za varstvo pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje poznavanja najboljših praks javnega in zasebnega sektorja za varstvo pravic intelektualne lastnine;

| (d) | pomoč pri ozaveščanju državljanov o vplivu kršitev pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(d)

pomoč pri ozaveščanju državljanov o vplivu kršitev pravic intelektualne lastnine;

| (e) | izboljšanje strokovnega znanja in izkušenj oseb, ki so vključene v uveljavljanje pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(e)

izboljšanje strokovnega znanja in izkušenj oseb, ki so vključene v uveljavljanje pravic intelektualne lastnine;

| (f) | izboljšanje poznavanja tehničnih orodij za preprečevanje kršitev pravic intelektualne lastnine ter boj proti njim, vključno s sistemi prepoznavanja in sledenja, ki pripomorejo k razločevanju pristnih izdelkov od ponarejenih; |
| --- | --- |

(f)

izboljšanje poznavanja tehničnih orodij za preprečevanje kršitev pravic intelektualne lastnine ter boj proti njim, vključno s sistemi prepoznavanja in sledenja, ki pripomorejo k razločevanju pristnih izdelkov od ponarejenih;

| (g) | vzpostavitev mehanizmov, ki pripomorejo k izboljšanju spletne izmenjave informacij v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine med organi držav članic, ki delujejo na področju teh pravic, ter spodbujanje sodelovanja z in med temi organi; |
| --- | --- |

(g)

vzpostavitev mehanizmov, ki pripomorejo k izboljšanju spletne izmenjave informacij v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine med organi držav članic, ki delujejo na področju teh pravic, ter spodbujanje sodelovanja z in med temi organi;

| (h) | prizadevanje, ob posvetovanju z državami članicami, za spodbujanje mednarodnega sodelovanja z uradi za intelektualno lastnino v tretjih državah, da se oblikujejo strategije ter razvijejo tehnike, spretnosti in orodja za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(h)

prizadevanje, ob posvetovanju z državami članicami, za spodbujanje mednarodnega sodelovanja z uradi za intelektualno lastnino v tretjih državah, da se oblikujejo strategije ter razvijejo tehnike, spretnosti in orodja za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine.

2.   Pri izpolnjevanju nalog iz odstavka 1 Urad izvaja naslednje dejavnosti v skladu z delovnim programom, sprejetim na podlagi člena 7, ter v skladu s pravom Unije:

| (a) | uvedba pregledne metodologije za zbiranje in analizo neodvisnih, objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi s kršitvami pravic intelektualne lastnine ter poročanje o njih; |
| --- | --- |

(a)

uvedba pregledne metodologije za zbiranje in analizo neodvisnih, objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi s kršitvami pravic intelektualne lastnine ter poročanje o njih;

| (b) | zbiranje, analiziranje in razširjanje ustreznih objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi s kršitvami pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(b)

zbiranje, analiziranje in razširjanje ustreznih objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi s kršitvami pravic intelektualne lastnine;

| (c) | zbiranje, analiziranje in razširjanje ustreznih objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi z gospodarsko vrednostjo intelektualne lastnine in njenim prispevkom h gospodarski rasti, blaginji, inovacijam, ustvarjalnosti, kulturni raznolikosti, ustvarjanju visokokakovostnih delovnih mest ter razvoju visokokakovostnih izdelkov in storitev v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

zbiranje, analiziranje in razširjanje ustreznih objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi z gospodarsko vrednostjo intelektualne lastnine in njenim prispevkom h gospodarski rasti, blaginji, inovacijam, ustvarjalnosti, kulturni raznolikosti, ustvarjanju visokokakovostnih delovnih mest ter razvoju visokokakovostnih izdelkov in storitev v Uniji;

| (d) | zagotavljanje rednih ocen in posebnih poročil glede na gospodarski sektor, geografsko območje in vrsto kršene pravice intelektualne lastnine, v katerih se med drugim ocenita vpliv kršitev pravic intelektualne lastnine na družbo in na gospodarstvo, vključno z oceno učinkov na mala in srednje velika podjetja, pa tudi na zdravje, okolje, varnost in varovanje; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje rednih ocen in posebnih poročil glede na gospodarski sektor, geografsko območje in vrsto kršene pravice intelektualne lastnine, v katerih se med drugim ocenita vpliv kršitev pravic intelektualne lastnine na družbo in na gospodarstvo, vključno z oceno učinkov na mala in srednje velika podjetja, pa tudi na zdravje, okolje, varnost in varovanje;

| (e) | zbiranje, analiziranje in razširjanje informacij v zvezi z najboljšimi praksami med predstavniki, ki se srečujejo v okviru Opazovalnega urada, ter po potrebi priporočanje glede strategij na podlagi teh praks; |
| --- | --- |

(e)

zbiranje, analiziranje in razširjanje informacij v zvezi z najboljšimi praksami med predstavniki, ki se srečujejo v okviru Opazovalnega urada, ter po potrebi priporočanje glede strategij na podlagi teh praks;

| (f) | priprava poročil in publikacij za ozaveščanje državljanov Unije o vplivu kršitev pravic intelektualne lastnine ter v ta namen organiziranje konferenc, dogodkov in srečanj na evropski in mednarodni ravni ter podpiranje nacionalnih in vseevropskih akcij, vključno s kampanjami na spletu in zunaj njega, predvsem z nudenjem podatkov in informacij; |
| --- | --- |

(f)

priprava poročil in publikacij za ozaveščanje državljanov Unije o vplivu kršitev pravic intelektualne lastnine ter v ta namen organiziranje konferenc, dogodkov in srečanj na evropski in mednarodni ravni ter podpiranje nacionalnih in vseevropskih akcij, vključno s kampanjami na spletu in zunaj njega, predvsem z nudenjem podatkov in informacij;

| (g) | spremljanje razvoja novih konkurenčnih poslovnih modelov za razširitev zakonite ponudbe kulturnih in ustvarjalnih vsebin, ter spodbujanje izmenjave informacij in ozaveščanje potrošnikov v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(g)

spremljanje razvoja novih konkurenčnih poslovnih modelov za razširitev zakonite ponudbe kulturnih in ustvarjalnih vsebin, ter spodbujanje izmenjave informacij in ozaveščanje potrošnikov v zvezi s tem;

| (h) | razvijanje in organiziranje spletnih in drugih oblik usposabljanja za nacionalne uradnike, ki so vključeni v varstvo pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(h)

razvijanje in organiziranje spletnih in drugih oblik usposabljanja za nacionalne uradnike, ki so vključeni v varstvo pravic intelektualne lastnine;

| (i) | organiziranje priložnostnih srečanj strokovnjakov, vključno s srečanji akademskih strokovnjakov in ustreznih predstavnikov civilne družbe, v podporo svojemu delu v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(i)

organiziranje priložnostnih srečanj strokovnjakov, vključno s srečanji akademskih strokovnjakov in ustreznih predstavnikov civilne družbe, v podporo svojemu delu v skladu s to uredbo;

| (j) | opredeljevanje in spodbujanje tehničnih orodij za strokovnjake in primerjalnih tehnik, vključno s sistemi prepoznavanja in sledenja, ki pomagajo pri razločevanju originalnih in ponarejenih izdelkov; |
| --- | --- |

(j)

opredeljevanje in spodbujanje tehničnih orodij za strokovnjake in primerjalnih tehnik, vključno s sistemi prepoznavanja in sledenja, ki pomagajo pri razločevanju originalnih in ponarejenih izdelkov;

| (k) | sodelovanje z nacionalnimi organi in Komisijo, da se razvije spletno omrežje za olajšanje izmenjave informacij o kršitvah pravic intelektualne lastnine med upravami, organi in organizacijami v državah članicah, ki se ukvarjajo z varstvom in uveljavljanjem teh pravic; |
| --- | --- |

(k)

sodelovanje z nacionalnimi organi in Komisijo, da se razvije spletno omrežje za olajšanje izmenjave informacij o kršitvah pravic intelektualne lastnine med upravami, organi in organizacijami v državah članicah, ki se ukvarjajo z varstvom in uveljavljanjem teh pravic;

| (l) | delo v sodelovanju z osrednjimi uradi za industrijsko lastnino v državah članicah, vključno z Uradom Beneluksa za intelektualno lastnino ter z organi drugih držav članic, ki delujejo na področju pravic intelektualne lastnine, in oblikovanje sinergij med njimi, z namenom razvijanja in spodbujanja tehnik, spretnosti in znanja ter orodij v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno s programi usposabljanja in kampanjami za ozaveščanje; |
| --- | --- |

(l)

delo v sodelovanju z osrednjimi uradi za industrijsko lastnino v državah članicah, vključno z Uradom Beneluksa za intelektualno lastnino ter z organi drugih držav članic, ki delujejo na področju pravic intelektualne lastnine, in oblikovanje sinergij med njimi, z namenom razvijanja in spodbujanja tehnik, spretnosti in znanja ter orodij v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno s programi usposabljanja in kampanjami za ozaveščanje;

| (m) | ob posvetovanju z državami članicami, razvijanje programov za zagotavljanje tehnične pomoči tretjim državam kot tudi razvijanje in izvajanje posebnih programov usposabljanja in dogodkov za uradnike iz tretjih držav, ki so vključeni v varstvo pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(m)

ob posvetovanju z državami članicami, razvijanje programov za zagotavljanje tehnične pomoči tretjim državam kot tudi razvijanje in izvajanje posebnih programov usposabljanja in dogodkov za uradnike iz tretjih držav, ki so vključeni v varstvo pravic intelektualne lastnine;

| (n) | oblikovanje priporočil Komisiji o vprašanjih, ki sodijo na področje uporabe te uredbe, na podlagi zahteve Komisije; |
| --- | --- |

(n)

oblikovanje priporočil Komisiji o vprašanjih, ki sodijo na področje uporabe te uredbe, na podlagi zahteve Komisije;

| (o) | izvajanje podobnih dejavnosti, ki so potrebne za to, da Urad izpolni naloge iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(o)

izvajanje podobnih dejavnosti, ki so potrebne za to, da Urad izpolni naloge iz odstavka 1.

3.   Pri opravljanju nalog in dejavnosti iz odstavkov 1 in 2 Urad spoštuje veljavne določbe prava Unije o varstvu podatkov.

Člen 3

Financiranje

Urad vselej zagotavlja, da se dejavnosti, za katere je pooblaščen s to uredbo, izvajajo z uporabo njegovih lastnih proračunskih sredstev.

Člen 4

Srečanja Opazovalnega urada

1.   Zaradi opravljanja dejavnosti iz člena 2(2), Urad na srečanja Opazovalnega urada najmanj enkrat letno povabi predstavnike javnih uprav, organov in organizacij iz držav članic, ki se ukvarjajo s pravicami intelektualne lastnine, ter predstavnike zasebnega sektorja, da bi sodelovali pri delu Urada v skladu s to uredbo.

2.   Predstavniki zasebnega sektorja, ki so vabljeni na srečanja Opazovalnega urada, obsegajo širok, reprezentativen in uravnotežen nabor organov Unije in nacionalnih organov iz različnih gospodarskih sektorjev, vključno z ustvarjalno industrijo, ki jih boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine najbolj zadeva ali ki imajo z njim največ izkušenj.

Organizacije potrošnikov, mala in srednje velika podjetja, avtorji in drugi ustvarjalci so ustrezno zastopani.

3.   Urad povabi vsako državo članico, naj na srečanja Opazovalnega urada pošlje vsaj enega predstavnika svoje javne uprave. S tem v zvezi države članice zagotovijo kontinuiteto dela Opazovalnega urada.

4.   Srečanja iz odstavka 1 lahko dopolnjujejo delovne skupine znotraj Opazovalnega urada, ki jih sestavljajo predstavniki iz držav članic in zasebnega sektorja.

5.   Urad po potrebi ter poleg srečanj iz odstavka 1 organizira srečanja, na katerih se sestanejo:

| (a) | predstavniki iz javnih uprav, organov in organizacij držav članic, ali |
| --- | --- |

(a)

predstavniki iz javnih uprav, organov in organizacij držav članic, ali

| (b) | predstavniki zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

(b)

predstavniki zasebnega sektorja.

6.   Poslanci ali drugi predstavniki Evropskega parlamenta in predstavniki Komisije so vabljeni na katera koli srečanja iz tega člena, kot udeleženci ali kot opazovalci, kakor je primerno.

7.   Imena udeleženih predstavnikov, dnevni red in zapisniki srečanj iz tega člena se objavijo na spletni strani Urada.

Člen 5

Obveznosti obveščanja

1.   Po potrebi ter v skladu z nacionalnim pravom, vključno s pravom, ki ureja obdelavo osebnih podatkov, države članice na zahtevo Urada ali na lastno pobudo:

| (a) | obveščajo Urad o svojih splošnih politikah in strategijah v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine ter kakršnih koli spremembah teh politik in strategij; |
| --- | --- |

(a)

obveščajo Urad o svojih splošnih politikah in strategijah v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine ter kakršnih koli spremembah teh politik in strategij;

| (b) | zagotovijo razpoložljive statistične podatke o kršitvah pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo razpoložljive statistične podatke o kršitvah pravic intelektualne lastnine;

| (c) | obveščajo Urad o pomembni sodni praksi. |
| --- | --- |

(c)

obveščajo Urad o pomembni sodni praksi.

2.   Če je možno in brez poseganja v pravo, ki ureja obdelavo osebnih podatkov in varstvo zaupnih informacij, predstavniki zasebnega sektorja, ki se srečujejo v okviru Opazovalnega urada, na zahtevo Urada:

| (a) | obveščajo Urad o politikah in strategijah na njihovih delovnih področjih v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine ter kakršnih koli spremembah teh politik in strategij; |
| --- | --- |

(a)

obveščajo Urad o politikah in strategijah na njihovih delovnih področjih v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine ter kakršnih koli spremembah teh politik in strategij;

| (b) | zagotavljajo statistične podatke o kršitvah pravic intelektualne lastnine na področjih njihovega dela. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo statistične podatke o kršitvah pravic intelektualne lastnine na področjih njihovega dela.

Člen 6

Urad

1.   Ustrezne določbe naslova XII Uredbe (ES) št. 207/2009 se uporabljajo za izvrševanje nalog in dejavnosti iz te uredbe.

2.   Na podlagi pooblastil iz člena 124 Uredbe (ES) št. 207/2009 predsednik Urada sprejme notranja upravna navodila in objavlja obvestila, ki so potrebna za izpolnjevanje vseh nalog, za katere ta uredba pooblašča Urad.

Člen 7

Vsebina delovnega programa in poročila o vodenju

1.   Urad sestavi letni delovni program, v katerem so ustrezno prednostno razporejene dejavnosti iz te uredbe in za srečanja Opazovalnega urada, v skladu s politikami in prednostnimi nalogami Unije na področju varstva pravic intelektualne lastnine ter v sodelovanju s predstavniki iz točke (a) člena 4(5).

2.   Delovni program iz odstavka 1 se predloži upravnemu odboru Urada v vednost.

3.   Poročilo o vodenju iz točke (d) člena 124(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje vsaj naslednje informacije v zvezi z nalogami in dejavnostmi Urada v skladu s to uredbo:

| (a) | pregled glavnih dejavnosti, izvedenih v predhodnem koledarskem letu; |
| --- | --- |

(a)

pregled glavnih dejavnosti, izvedenih v predhodnem koledarskem letu;

| (b) | rezultate, dosežene v predhodnem koledarskem letu, ki se jim po potrebi priložijo sektorska poročila, v katerih je analizirano stanje v različnih industrijskih in proizvodnih sektorjih; |
| --- | --- |

(b)

rezultate, dosežene v predhodnem koledarskem letu, ki se jim po potrebi priložijo sektorska poročila, v katerih je analizirano stanje v različnih industrijskih in proizvodnih sektorjih;

| (c) | splošno oceno izpolnjevanja nalog Urada iz te uredbe in delovni program, sestavljen v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(c)

splošno oceno izpolnjevanja nalog Urada iz te uredbe in delovni program, sestavljen v skladu z odstavkom 1;

| (d) | pregled dejavnosti, ki jih Urad namerava izvajati v prihodnosti; |
| --- | --- |

(d)

pregled dejavnosti, ki jih Urad namerava izvajati v prihodnosti;

| (e) | pripombe o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in morebitnih prihodnjih politik in strategij, vključno s tem, kako okrepiti učinkovito sodelovanje z in med državami članicami; |
| --- | --- |

(e)

pripombe o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in morebitnih prihodnjih politik in strategij, vključno s tem, kako okrepiti učinkovito sodelovanje z in med državami članicami;

| (f) | splošno oceno ustrezne zastopanosti vseh akterjev iz člena 4(2) v Opazovalnem uradu. |
| --- | --- |

(f)

splošno oceno ustrezne zastopanosti vseh akterjev iz člena 4(2) v Opazovalnem uradu.

Preden predsednik Urada poročilo o vodenju predloži Evropskemu parlamentu, Komisiji in upravnemu odboru, se o relevantnih delih poročila posvetuje s predstavniki iz točke (a) člena 4(5).

Člen 8

Ocenjevanje

1.   Komisija do 6. junij 2017 sprejme poročilo, v katerem oceni uporabo te uredbe.

2.   V ocenjevalnem poročilu se oceni izvajanje te uredbe, zlasti glede njenega učinka na uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu.

3.   Komisija se pri pripravi ocenjevalnega poročila o vprašanjih iz odstavka 2 posvetuje z Uradom, državami članicami in predstavniki, ki se srečujejo v okviru Opazovalnega urada.

4.   Komisija ocenjevalno poročilo posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter o njem sproži široko posvetovanje med zainteresiranimi stranmi.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 19. aprila 2012

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

M. BØDSKOV

---

(1)  UL C 376, 22.12.2011, str. 62.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. marca 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL C 253, 4.10.2008, str. 1.

3

(4)  UL C 56, 6.3.2010, str. 1.

4

(5)  UL C 140, 29.5.2010, str. 22.

5

(6)  UL L 157, 30.4.2004, str. 45. Popravljena različica v UL L 195, 2.6.2004, str. 16.

6

(7)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 206.

7

(8)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 48.

8

(9)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

9

(10)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

10

(11)  UL L 78, 24.3.2009, str. 1.

11

---

| 16.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/7

---

UREDBA (EU) št. 387/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. aprila 2012

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo v zvezi z nekaterimi določbami, povezanimi s finančnim poslovodenjem za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi s finančno stabilnostjo

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Globalna finančna kriza in gospodarski upad, kakršnih ne pomnimo, sta resno omajala gospodarsko rast in finančno stabilnost ter povzročila občutno poslabšanje finančnih in gospodarskih pogojev v številnih državah članicah. Zlasti nekatere države članice so prizadele ali pa jim grozijo resne težave, še posebej glede gospodarske rasti in finančne stabilnosti, ter težave zaradi povečanja javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga, čemur so med drugim botrovale gospodarske in finančne okoliščine na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(1)

Globalna finančna kriza in gospodarski upad, kakršnih ne pomnimo, sta resno omajala gospodarsko rast in finančno stabilnost ter povzročila občutno poslabšanje finančnih in gospodarskih pogojev v številnih državah članicah. Zlasti nekatere države članice so prizadele ali pa jim grozijo resne težave, še posebej glede gospodarske rasti in finančne stabilnosti, ter težave zaradi povečanja javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga, čemur so med drugim botrovale gospodarske in finančne okoliščine na mednarodni ravni.

| (2) | Čeprav so bili že sprejeti pomembni ukrepi za uravnavanje negativnih učinkov krize, vključno s spremembami zakonodajnega okvira, je vpliv finančne krize na realno gospodarstvo, trg dela in državljane velik. Pritisk na nacionalne finančne vire je vedno večji, zaradi česar bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe za zmanjšanje tega pritiska s čim večjo in čim boljšo uporabo finančnih sredstev iz Evropskega sklada za ribištvo. |
| --- | --- |

(2)

Čeprav so bili že sprejeti pomembni ukrepi za uravnavanje negativnih učinkov krize, vključno s spremembami zakonodajnega okvira, je vpliv finančne krize na realno gospodarstvo, trg dela in državljane velik. Pritisk na nacionalne finančne vire je vedno večji, zaradi česar bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe za zmanjšanje tega pritiska s čim večjo in čim boljšo uporabo finančnih sredstev iz Evropskega sklada za ribištvo.

| (3) | Na podlagi člena 122(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da se lahko državi članici, ki je v težavah ali ji med drugim zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave, odobri finančna pomoč Unije, je Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 (3) vzpostavila Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo z namenom ohranitve finančne stabilnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 122(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da se lahko državi članici, ki je v težavah ali ji med drugim zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave, odobri finančna pomoč Unije, je Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 (3) vzpostavila Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo z namenom ohranitve finančne stabilnosti Unije.

| (4) | Z izvedbenima sklepoma Sveta 2011/77/EU (4) oziroma 2011/344/EU (5) je bila tovrstna finančna pomoč Unije odobrena Irski in Portugalski. |
| --- | --- |

(4)

Z izvedbenima sklepoma Sveta 2011/77/EU (4) oziroma 2011/344/EU (5) je bila tovrstna finančna pomoč Unije odobrena Irski in Portugalski.

| (5) | Grčijo so hude težave s finančno stabilnostjo prizadele že pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 407/2010. Zato navedena uredba ni mogla biti podlaga za finančno pomoč Grčiji. |
| --- | --- |

(5)

Grčijo so hude težave s finančno stabilnostjo prizadele že pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 407/2010. Zato navedena uredba ni mogla biti podlaga za finančno pomoč Grčiji.

| (6) | Sporazum med upnicami in Sporazum o posojilih, ki sta bila za Grčijo podpisana 8. maja 2010, sta začela veljati 11. maja 2010. Sporazum med upnicami ostaja v celoti veljaven in bo učinkoval v triletnem programskem obdobju, dokler bodo obstajali kakršni koli neporavnani zneski po Sporazumu o posojilih. |
| --- | --- |

(6)

Sporazum med upnicami in Sporazum o posojilih, ki sta bila za Grčijo podpisana 8. maja 2010, sta začela veljati 11. maja 2010. Sporazum med upnicami ostaja v celoti veljaven in bo učinkoval v triletnem programskem obdobju, dokler bodo obstajali kakršni koli neporavnani zneski po Sporazumu o posojilih.

| (7) | Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (6) zagotavlja, da Svet odobri medsebojno pomoč, kadar ima država članica, ki ni sprejela eura, težave s plačilno bilanco ali obstaja resna nevarnost, da bi v tovrstne težave zašla. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (6) zagotavlja, da Svet odobri medsebojno pomoč, kadar ima država članica, ki ni sprejela eura, težave s plačilno bilanco ali obstaja resna nevarnost, da bi v tovrstne težave zašla.

| (8) | S sklepi Sveta 2009/102/ES (7), 2009/290/ES (8) oziroma 2009/459/ES (9) je bila tovrstna finančna pomoč Unije odobrena Madžarski, Latviji in Romuniji. |
| --- | --- |

(8)

S sklepi Sveta 2009/102/ES (7), 2009/290/ES (8) oziroma 2009/459/ES (9) je bila tovrstna finančna pomoč Unije odobrena Madžarski, Latviji in Romuniji.

| (9) | Obdobje, v katerem je finančna pomoč na voljo Irski, Madžarski, Latviji, Portugalski in Romuniji, je navedeno v ustreznih sklepih Sveta. Obdobje, v katerem je bila finančna pomoč dana na voljo Madžarski, se je izteklo 4. novembra 2010. |
| --- | --- |

(9)

Obdobje, v katerem je finančna pomoč na voljo Irski, Madžarski, Latviji, Portugalski in Romuniji, je navedeno v ustreznih sklepih Sveta. Obdobje, v katerem je bila finančna pomoč dana na voljo Madžarski, se je izteklo 4. novembra 2010.

| (10) | Obdobje, med katerim je bila v skladu s Sporazumom med upnicami in Sporazumom o posojilu Grčiji dana na voljo finančna pomoč, je različno za vsako državo članico, ki sodeluje pri teh instrumentih. |
| --- | --- |

(10)

Obdobje, med katerim je bila v skladu s Sporazumom med upnicami in Sporazumom o posojilu Grčiji dana na voljo finančna pomoč, je različno za vsako državo članico, ki sodeluje pri teh instrumentih.

| (11) | Ministri za finance 17 držav članic euroobmočja so po sklepu Evropskega sveta z dne 25. marca 2011, dne 11. julija 2011 podpisali Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost. Po sklepih voditeljev držav in vlad držav članic euroobmočja z dne 21. julija in 9. decembra 2011 je bila pogodba spremenjena, da bi se izboljšala učinkovitost mehanizma, in podpisana 2. februarja 2012. V skladu s to pogodbo bo evropski mehanizem za stabilnost do leta 2013 prevzel naloge, ki jih trenutno opravljata evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo. Zato bi morala ta uredba že upoštevati ta prihodnji mehanizem. |
| --- | --- |

(11)

Ministri za finance 17 držav članic euroobmočja so po sklepu Evropskega sveta z dne 25. marca 2011, dne 11. julija 2011 podpisali Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost. Po sklepih voditeljev držav in vlad držav članic euroobmočja z dne 21. julija in 9. decembra 2011 je bila pogodba spremenjena, da bi se izboljšala učinkovitost mehanizma, in podpisana 2. februarja 2012. V skladu s to pogodbo bo evropski mehanizem za stabilnost do leta 2013 prevzel naloge, ki jih trenutno opravljata evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo. Zato bi morala ta uredba že upoštevati ta prihodnji mehanizem.

| (12) | Evropski svet je v sklepih z dne 23. in 24. junija 2011 pozdravil namero Komisije za povečanje sinergij med programom posojil za Grčijo in skladi Unije ter podprl prizadevanja za povečanje grške sposobnosti črpanja iz skladov Unije, katerih cilj je spodbuditi rast in zaposlovanje s preusmeritvijo na izboljšanje konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest. Pozdravil in podprl je tudi celovit program tehnične pomoči Grčiji, ki ga Komisija pripravlja skupaj z državami članicami. Ta uredba prispeva k tem prizadevanjem za povečanje sinergij. |
| --- | --- |

(12)

Evropski svet je v sklepih z dne 23. in 24. junija 2011 pozdravil namero Komisije za povečanje sinergij med programom posojil za Grčijo in skladi Unije ter podprl prizadevanja za povečanje grške sposobnosti črpanja iz skladov Unije, katerih cilj je spodbuditi rast in zaposlovanje s preusmeritvijo na izboljšanje konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest. Pozdravil in podprl je tudi celovit program tehnične pomoči Grčiji, ki ga Komisija pripravlja skupaj z državami članicami. Ta uredba prispeva k tem prizadevanjem za povečanje sinergij.

| (13) | Da bi se olajšalo upravljanje sredstev Unije in pospešilo naložbe v državah članicah in regijah ter povečalo vpliv financiranja na gospodarstvo, je potrebno v upravičenih primerih ter začasno in brez poseganja v programsko obdobje 2014–2020 omogočiti povečanje vmesnih plačil iz Evropskega sklada za ribištvo, in sicer za znesek, ki za deset odstotnih točk presega stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja za vsako prednostno os za države članice, ki se soočajo s hudimi težavami, kar zadeva njihovo finančno stabilnost in ki so zaprosile za koriščenje tega ukrepa, zaradi česar se je ustrezno zmanjšala nacionalna protipostavka. Ker je povečanje začasno, začasno povečane zneske pa bi bilo treba še naprej izračunavati na podlagi prvotnih stopenj sofinanciranja, se spremembe zaradi uporabe mehanizma ne bi smele odražati v finančnem načrtu, vključenem v operativne programe. Vendar bi bilo treba omogočiti posodabljanje operativnih programov, da bi sredstva usmerili v konkurenčnost, rast in zaposlovanje ter da bi njihove cilje prilagodili zmanjšanju celotnih sredstev na voljo. |
| --- | --- |

(13)

Da bi se olajšalo upravljanje sredstev Unije in pospešilo naložbe v državah članicah in regijah ter povečalo vpliv financiranja na gospodarstvo, je potrebno v upravičenih primerih ter začasno in brez poseganja v programsko obdobje 2014–2020 omogočiti povečanje vmesnih plačil iz Evropskega sklada za ribištvo, in sicer za znesek, ki za deset odstotnih točk presega stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja za vsako prednostno os za države članice, ki se soočajo s hudimi težavami, kar zadeva njihovo finančno stabilnost in ki so zaprosile za koriščenje tega ukrepa, zaradi česar se je ustrezno zmanjšala nacionalna protipostavka. Ker je povečanje začasno, začasno povečane zneske pa bi bilo treba še naprej izračunavati na podlagi prvotnih stopenj sofinanciranja, se spremembe zaradi uporabe mehanizma ne bi smele odražati v finančnem načrtu, vključenem v operativne programe. Vendar bi bilo treba omogočiti posodabljanje operativnih programov, da bi sredstva usmerili v konkurenčnost, rast in zaposlovanje ter da bi njihove cilje prilagodili zmanjšanju celotnih sredstev na voljo.

| (14) | Država članica, ki prosi Komisijo za odstopanje na podlagi te uredbe, bi morala predložiti vse potrebne informacije, s pomočjo katerih bo lahko Komisija prek podatkov o makroekonomskem in fiskalnem položaju države članice ugotovila, da sredstva za nacionalno protipostavko niso na voljo. Ravno tako bi morala prikazati, da je povečanje plačil na podlagi odstopanja potrebno, da se zagotovi nadaljnje izvajanje operativnih programov, ter da se bodo težave z absorpcijsko sposobnostjo nadaljevale kljub uporabi najvišjih stopenj sofinanciranja iz člena 53(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 (10). |
| --- | --- |

(14)

Država članica, ki prosi Komisijo za odstopanje na podlagi te uredbe, bi morala predložiti vse potrebne informacije, s pomočjo katerih bo lahko Komisija prek podatkov o makroekonomskem in fiskalnem položaju države članice ugotovila, da sredstva za nacionalno protipostavko niso na voljo. Ravno tako bi morala prikazati, da je povečanje plačil na podlagi odstopanja potrebno, da se zagotovi nadaljnje izvajanje operativnih programov, ter da se bodo težave z absorpcijsko sposobnostjo nadaljevale kljub uporabi najvišjih stopenj sofinanciranja iz člena 53(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 (10).

| (15) | Država članica, ki prosi Komisijo za odstopanje na podlagi te uredbe, bi morala navesti tudi ustrezen sklep Sveta ali drug pravni akt, na podlagi katerega je upravičena do odstopanja. Komisija bi morala imeti ustrezen rok, ki bi začel teči z vložitvijo prošnje države članice, da preveri pravilnost predloženih informacij in predloži pripombe. Da bi bilo odstopanje učinkovito in bi se začelo uporabljati, bi bilo treba vključiti predpostavko, da se taka prošnja šteje za utemeljeno, če Komisija ne predloži pripomb. Če Komisija nasprotuje prošnji države članice, bi morala o tem z izvedbenimi akti sprejeti sklep in navesti razloge. |
| --- | --- |

(15)

Država članica, ki prosi Komisijo za odstopanje na podlagi te uredbe, bi morala navesti tudi ustrezen sklep Sveta ali drug pravni akt, na podlagi katerega je upravičena do odstopanja. Komisija bi morala imeti ustrezen rok, ki bi začel teči z vložitvijo prošnje države članice, da preveri pravilnost predloženih informacij in predloži pripombe. Da bi bilo odstopanje učinkovito in bi se začelo uporabljati, bi bilo treba vključiti predpostavko, da se taka prošnja šteje za utemeljeno, če Komisija ne predloži pripomb. Če Komisija nasprotuje prošnji države članice, bi morala o tem z izvedbenimi akti sprejeti sklep in navesti razloge.

| (16) | Pravila za izračun vmesnih in končnih plačil za operativne programe v obdobju, v katerem države članice prejemajo finančno pomoč Unije za odpravljanje hudih težav s finančno stabilnostjo, je treba ustrezno proučiti. |
| --- | --- |

(16)

Pravila za izračun vmesnih in končnih plačil za operativne programe v obdobju, v katerem države članice prejemajo finančno pomoč Unije za odpravljanje hudih težav s finančno stabilnostjo, je treba ustrezno proučiti.

| (17) | Treba je zagotoviti ustrezno poročanje o uporabi povečanih zneskov, ki se dajo na voljo državam članicam, upravičenim do začasnega povečanja vmesnih plačil na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Treba je zagotoviti ustrezno poročanje o uporabi povečanih zneskov, ki se dajo na voljo državam članicam, upravičenim do začasnega povečanja vmesnih plačil na podlagi te uredbe.

| (18) | Po koncu obdobja, v katerem je bila dana na razpolago finančna pomoč, bi bilo morda treba v ocenah, opravljenih v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 1198/2006, med drugim oceniti, ali znižanje nacionalnega sofinanciranja ne povzroča znatne oddaljitve od prvotno zastavljenih ciljev. Take ocene lahko privedejo do ponovne preučitve operativnega programa. |
| --- | --- |

(18)

Po koncu obdobja, v katerem je bila dana na razpolago finančna pomoč, bi bilo morda treba v ocenah, opravljenih v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 1198/2006, med drugim oceniti, ali znižanje nacionalnega sofinanciranja ne povzroča znatne oddaljitve od prvotno zastavljenih ciljev. Take ocene lahko privedejo do ponovne preučitve operativnega programa.

| (19) | Glede na to, da kriza, kakršne v zgodovini ne pomnimo in ki je prizadela mednarodne finančne trge ter povzročila upad gospodarstva, kar je resno omajalo finančno stabilnost številnih držav članic, zahteva nagel odziv, ki bo ublažil njen vpliv na celotno gospodarstvo, bi ta uredba morala začeti veljati takoj, ko bo to mogoče. Glede na izjemne okoliščine zadevnih držav članic bi se morala uporabljati retroaktivno, z začetkom od proračunskega leta 2010 ali od dne, ko je bila finančna pomoč dana na voljo, odvisno od statusa države članice prosilke, in sicer za vsa obdobja, v katerih so države članice prejemale finančno pomoč od Unije ali druge države članice euroobmočja, da se začnejo odpravljati hude težave držav s finančno stabilnostjo. |
| --- | --- |

(19)

Glede na to, da kriza, kakršne v zgodovini ne pomnimo in ki je prizadela mednarodne finančne trge ter povzročila upad gospodarstva, kar je resno omajalo finančno stabilnost številnih držav članic, zahteva nagel odziv, ki bo ublažil njen vpliv na celotno gospodarstvo, bi ta uredba morala začeti veljati takoj, ko bo to mogoče. Glede na izjemne okoliščine zadevnih držav članic bi se morala uporabljati retroaktivno, z začetkom od proračunskega leta 2010 ali od dne, ko je bila finančna pomoč dana na voljo, odvisno od statusa države članice prosilke, in sicer za vsa obdobja, v katerih so države članice prejemale finančno pomoč od Unije ali druge države članice euroobmočja, da se začnejo odpravljati hude težave držav s finančno stabilnostjo.

| (20) | Če je predvideno začasno povečanje vmesnih plačil, bi ga bilo treba obravnavati tudi glede na proračunske omejitve, s katerimi se soočajo vse države članice, te proračunske omejitve pa bi se morale ustrezno odražati v splošnem proračunu Evropske unije. Poleg tega bi bilo treba uporabo mehanizma časovno omejiti, saj je njegov glavni namen odpraviti trenutne specifične težave. Mehanizem bi se torej moral začeti uporabljati 1. januarja 2010 in bi moral delovati omejeno obdobje do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(20)

Če je predvideno začasno povečanje vmesnih plačil, bi ga bilo treba obravnavati tudi glede na proračunske omejitve, s katerimi se soočajo vse države članice, te proračunske omejitve pa bi se morale ustrezno odražati v splošnem proračunu Evropske unije. Poleg tega bi bilo treba uporabo mehanizma časovno omejiti, saj je njegov glavni namen odpraviti trenutne specifične težave. Mehanizem bi se torej moral začeti uporabljati 1. januarja 2010 in bi moral delovati omejeno obdobje do 31. decembra 2013.

| (21) | Uredbo (ES) št. 1198/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(21)

Uredbo (ES) št. 1198/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1198/2006 se spremeni:

| 1. | Člena 76 in 77 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 76
  Pravila za izračun vmesnih plačil
  1.   Vmesna plačila se izračunajo tako, da se za javni prispevek, prijavljen v izkazu o izdatkih in potrjen s strani organa za potrjevanje, v okviru vsake prednostne osi in vsakega cilja konvergenca ali cilja, ki ni cilj konvergenca, uporabi stopnja sofinanciranja, določena v okviru tekočega finančnega načrta za to prednostno os in ta cilj.
  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 je kot odziv na posebno in ustrezno utemeljeno zahtevo države članice vmesno plačilo izračunano kot znesek pomoči Unije, ki je bil plačan ali mora biti plačan upravičencem glede na prednostno os in cilj. Ta znesek mora natančno določiti država članica v izkazu o izdatkih.
  3.   Z odstopanjem od člena 53(3) se na zahtevo države članice vmesna plačila povišajo za znesek, ki je za deset odstotnih točk višji od stopnje sofinanciranja, ki se uporablja za vsako izmed prednostnih osi, do največ 100 %, in ki se prišteje k znesku javnih izdatkov, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči ter so na novo prijavljeni v vsakem izmed potrjenih izkazov, predloženih v obdobju, v katerem država članica izpolnjuje enega izmed naslednjih pogojev:






  (a) | na voljo ji je finančna pomoč v okviru Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (11) ali pomoč s strani druge države članice euroobmočja pred začetkom veljavnosti navedene uredbe; |
| --- | --- | --- |

1.

Člena 76 in 77 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 76

Pravila za izračun vmesnih plačil

1.   Vmesna plačila se izračunajo tako, da se za javni prispevek, prijavljen v izkazu o izdatkih in potrjen s strani organa za potrjevanje, v okviru vsake prednostne osi in vsakega cilja konvergenca ali cilja, ki ni cilj konvergenca, uporabi stopnja sofinanciranja, določena v okviru tekočega finančnega načrta za to prednostno os in ta cilj.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 je kot odziv na posebno in ustrezno utemeljeno zahtevo države članice vmesno plačilo izračunano kot znesek pomoči Unije, ki je bil plačan ali mora biti plačan upravičencem glede na prednostno os in cilj. Ta znesek mora natančno določiti država članica v izkazu o izdatkih.

3.   Z odstopanjem od člena 53(3) se na zahtevo države članice vmesna plačila povišajo za znesek, ki je za deset odstotnih točk višji od stopnje sofinanciranja, ki se uporablja za vsako izmed prednostnih osi, do največ 100 %, in ki se prišteje k znesku javnih izdatkov, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči ter so na novo prijavljeni v vsakem izmed potrjenih izkazov, predloženih v obdobju, v katerem država članica izpolnjuje enega izmed naslednjih pogojev:

(a)

na voljo ji je finančna pomoč v okviru Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (11) ali pomoč s strani druge države članice euroobmočja pred začetkom veljavnosti navedene uredbe;

| (b) | na voljo ji je srednjeročna finančna pomoč v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (12); |
| --- | --- |

(b)

na voljo ji je srednjeročna finančna pomoč v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (12);

| (c) | na voljo ji je finančna pomoč v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost, ki je bila podpisana 2. februarja 2012. |
| --- | --- |

(c)

na voljo ji je finančna pomoč v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost, ki je bila podpisana 2. februarja 2012.

4.   Komisija pri izračunu vmesnih plačil, po tem, ko država članica ne prejema več finančne pomoči Unije iz odstavka 3, ne upošteva povišanih zneskov, izplačanih v skladu z navedenim odstavkom.

Vendar se navedeni zneski upoštevajo za namene člena 79(1).

5.   Povečana vmesna plačila na podlagi uporabe odstavka 3 se dajo čim prej na voljo organu za upravljanje in se uporabijo le za plačila za izvajanje operativnega programa.

6.   Pri letnih poročilih v skladu s členom 67(1) države članice Komisiji predložijo ustrezne informacije o uporabi odstopanja iz odstavka 3 tega člena, ki prikazujejo, kako višji zneski podpore prispevajo k spodbujanju konkurenčnosti, rasti in delovnih mest v zadevni državi članici. Komisija te informacije upošteva pri pripravi letnega poročila iz člena 68(1).

Člen 77

Pravila za izračun končnih plačil

1.   Končno plačilo je omejeno na manjšega od naslednjih dveh zneskov:

| (a) | znesek, ki se izračuna tako, da se za javni prispevek, prijavljen v končnem izkazu o izdatkih in potrjen s strani organa za potrjevanje, v okviru vsake prednostne osi in za vsak cilj konvergenca ali cilj, ki ni cilj konvergenca, uporabi stopnja sofinanciranja, določena v okviru tekočega finančnega načrta za to prednostno os in ta cilj; |
| --- | --- |

(a)

znesek, ki se izračuna tako, da se za javni prispevek, prijavljen v končnem izkazu o izdatkih in potrjen s strani organa za potrjevanje, v okviru vsake prednostne osi in za vsak cilj konvergenca ali cilj, ki ni cilj konvergenca, uporabi stopnja sofinanciranja, določena v okviru tekočega finančnega načrta za to prednostno os in ta cilj;

| (b) | znesek pomoči Unije, ki je bil plačan ali mora biti plačan upravičencem glede na vsako prednostno os in za vsak cilj. Ta znesek mora natančno določiti država članica v končnem izkazu o izdatkih, ki je potrjen s strani organa za potrjevanje glede na vsako prednostno os in za vsak cilj. |
| --- | --- |

(b)

znesek pomoči Unije, ki je bil plačan ali mora biti plačan upravičencem glede na vsako prednostno os in za vsak cilj. Ta znesek mora natančno določiti država članica v končnem izkazu o izdatkih, ki je potrjen s strani organa za potrjevanje glede na vsako prednostno os in za vsak cilj.

2.   Z odstopanjem od člena 53(3) se na zahtevo države članice končna plačila povišajo za znesek, ki je za deset odstotnih točk višji od stopnje sofinanciranja, ki se uporablja za vsako izmed prednostnih osi za največ 100 %, in ki se prišteje k znesku javnih izdatkov, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči ter so na novo prijavljeni v vsakem izmed potrjenih izkazov, predloženih v obdobju, v katerem država članica izpolnjuje enega izmed pogojev iz točk (a), (b) in (c) člena 76(3).

3.   Komisija pri izračunu končnih plačil, izplačanih po tem, ko država članica ne prejema več finančne pomoči Unije iz člena 76(3), ne upošteva povišanih zneskov, izplačanih v skladu z navedenim odstavkom.

| 2. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 77a
  Omejitve, ki veljajo za prispevek Unije v obliki vmesnih in končnih plačil
  1.   Ne glede na člen 76(3) in člen 77(2) prispevek Unije v obliki vmesnih in končnih plačil ni višji od javnega prispevka in najvišjega zneska pomoči iz ESR za vsako prednostno os ter za vsak cilj, kot je določeno v sklepu Komisije o potrditvi operativnega programa.
  2.   Komisija odobri odstopanje iz členov 76(3) in 77(2) na pisno prošnjo države članice, ki izpolnjuje enega od pogojev iz točk (a), (b) in (c) člena 76(3). Ta prošnja se vloži do 17. julija 2012 ali v dveh mesecih od dne, ko država članica izpolni enega od pogojev iz točk (a), (b) in (c) člena 76(3).
  3.   Država članica v svoji prošnji, ki jo predloži Komisiji, utemelji potrebo po odstopanju iz člena 76(3) in člena 77(2) ter zagotovi potrebne informacije, da se ugotovi, da:






  (a) | glede na podatke o njenem makroekonomskem in fiskalnem položaju niso na voljo sredstva za nacionalno protipostavko; |
| --- | --- | --- |

2.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 77a

Omejitve, ki veljajo za prispevek Unije v obliki vmesnih in končnih plačil

1.   Ne glede na člen 76(3) in člen 77(2) prispevek Unije v obliki vmesnih in končnih plačil ni višji od javnega prispevka in najvišjega zneska pomoči iz ESR za vsako prednostno os ter za vsak cilj, kot je določeno v sklepu Komisije o potrditvi operativnega programa.

2.   Komisija odobri odstopanje iz členov 76(3) in 77(2) na pisno prošnjo države članice, ki izpolnjuje enega od pogojev iz točk (a), (b) in (c) člena 76(3). Ta prošnja se vloži do 17. julija 2012 ali v dveh mesecih od dne, ko država članica izpolni enega od pogojev iz točk (a), (b) in (c) člena 76(3).

3.   Država članica v svoji prošnji, ki jo predloži Komisiji, utemelji potrebo po odstopanju iz člena 76(3) in člena 77(2) ter zagotovi potrebne informacije, da se ugotovi, da:

(a)

glede na podatke o njenem makroekonomskem in fiskalnem položaju niso na voljo sredstva za nacionalno protipostavko;

| (b) | je povečanje plačil iz člena 76(3) in člena 77(2) potrebno za zagotovitev nadaljnjega izvajanja operativnih programov; |
| --- | --- |

(b)

je povečanje plačil iz člena 76(3) in člena 77(2) potrebno za zagotovitev nadaljnjega izvajanja operativnih programov;

| (c) | težave ne bodo odpravljene kljub uporabi najvišjih stopenj sofinanciranja iz člena 53(3); |
| --- | --- |

(c)

težave ne bodo odpravljene kljub uporabi najvišjih stopenj sofinanciranja iz člena 53(3);

| (d) | država članica izpolnjuje enega od pogojev iz točk (a), (b) in (c) člena 76(3), kot utemeljuje sklic na sklep Sveta ali drug pravni akt ter dejanski datum, ko je bila finančna pomoč dana na voljo državi članici. |
| --- | --- |

(d)

država članica izpolnjuje enega od pogojev iz točk (a), (b) in (c) člena 76(3), kot utemeljuje sklic na sklep Sveta ali drug pravni akt ter dejanski datum, ko je bila finančna pomoč dana na voljo državi članici.

Komisija preveri, ali predložene informacije upravičujejo odobritev odstopanja. Komisija predloži pripombe o predloženih informacijah v 30 dneh od datuma vložitve prošnje. Če Komisija sklene nasprotovati prošnji države članice, o tem sprejme odločitev z izvedbenimi akti in navede razloge.

Če Komisija ne nasprotuje prošnji države članice, prošnja velja za upravičeno.

4.   Država članica v prošnji navede tudi podrobnosti o nameravani uporabi odstopanja iz člena 76(3) in člena 77(2) ter informacije o načrtovanih dodatnih ukrepih, da bi usmerila sredstva v konkurenčnost, rast in zaposlovanje, vključno s spremembo operativnih programov, kjer je to ustrezno.

5.   Odstopanje iz člena 76(3) in člena 77(2) se ne uporablja za izkaze o izdatkih, predložene po 31. decembru 2013.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Vendar se uporablja retroaktivno v naslednjih državah članicah:

| (a) | za Irsko, Grčijo in Portugalsko z učinkom od datuma, ko jim je bila dana na voljo finančna pomoč na podlagi člena 76(3); |
| --- | --- |

(a)

za Irsko, Grčijo in Portugalsko z učinkom od datuma, ko jim je bila dana na voljo finančna pomoč na podlagi člena 76(3);

| (b) | za Madžarsko, Latvijo in Romunijo z učinkom od 1. januarja 2010. |
| --- | --- |

(b)

za Madžarsko, Latvijo in Romunijo z učinkom od 1. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 19. aprila 2012

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

M. BØDSKOV

---

(1)  UL C 24, 28.1.2012, str. 84.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. marca 2012.

2

(3)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

3

(4)  UL L 30, 4.2.2011, str. 34.

4

(5)  UL L 159, 17.6.2011, str. 88.

5

(6)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

6

(7)  UL L 37, 6.2.2009, str. 5.

7

(8)  UL L 79, 25.3.2009, str. 39.

8

(9)  UL L 150, 13.6.2009, str. 8.

9

(10)  UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

10

(11)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

11

(12)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.“

12

---

| 16.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/12

---

UREDBA (EU) št. 388/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. aprila 2012

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 (2) zahteva, da je blago z dvojno rabo (vključno s programsko opremo in tehnologijo) ob izvozu iz Unije, tranzitu skozi njo ali ko je to blago dobavljeno v tretjo državo na podlagi posredovalnih storitev posrednika s prebivališčem ali s sedežem v Uniji, predmet učinkovitega nadzora. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 (2) zahteva, da je blago z dvojno rabo (vključno s programsko opremo in tehnologijo) ob izvozu iz Unije, tranzitu skozi njo ali ko je to blago dobavljeno v tretjo državo na podlagi posredovalnih storitev posrednika s prebivališčem ali s sedežem v Uniji, predmet učinkovitega nadzora.

| (2) | Da lahko države članice in Unija izpolnjujejo svoje mednarodne zaveze, Priloga I k Uredbi (ES) št. 428/2009 določa skupni seznam blaga z dvojno rabo iz člena 3 navedene uredbe, ki izvaja mednarodno dogovorjene ukrepe nadzora v zvezi z dvojno rabo. Te zaveze so bile prevzete v okviru sodelovanja v Avstralski skupini, Režimu kontrole raketne tehnologije, Skupini držav dobaviteljic jedrskega blaga, Wassenaarskem sporazumu in Konvenciji o kemičnem orožju. |
| --- | --- |

(2)

Da lahko države članice in Unija izpolnjujejo svoje mednarodne zaveze, Priloga I k Uredbi (ES) št. 428/2009 določa skupni seznam blaga z dvojno rabo iz člena 3 navedene uredbe, ki izvaja mednarodno dogovorjene ukrepe nadzora v zvezi z dvojno rabo. Te zaveze so bile prevzete v okviru sodelovanja v Avstralski skupini, Režimu kontrole raketne tehnologije, Skupini držav dobaviteljic jedrskega blaga, Wassenaarskem sporazumu in Konvenciji o kemičnem orožju.

| (3) | Uredba (ES) št. 428/2009 določa, da se seznam iz Priloge I posodablja v skladu z ustreznimi obveznostmi in zavezami ter njihovimi spremembami, ki so jih države članice sprejele kot članice mednarodnih režimov o neširjenju orožja in dogovorov o nadzoru izvoza oziroma z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 428/2009 določa, da se seznam iz Priloge I posodablja v skladu z ustreznimi obveznostmi in zavezami ter njihovimi spremembami, ki so jih države članice sprejele kot članice mednarodnih režimov o neširjenju orožja in dogovorov o nadzoru izvoza oziroma z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb.

| (4) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 428/2009 bi bilo treba spremeniti, da se upoštevajo spremembe, dogovorjene v okviru Avstralske skupine, Skupin držav dobaviteljic jedrskega blaga, Režima kontrole raketne tehnologije in Wassenaarskega sporazuma ter po sprejetju navedene uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 428/2009 bi bilo treba spremeniti, da se upoštevajo spremembe, dogovorjene v okviru Avstralske skupine, Skupin držav dobaviteljic jedrskega blaga, Režima kontrole raketne tehnologije in Wassenaarskega sporazuma ter po sprejetju navedene uredbe.

| (5) | Za lažjo uporabo za organe nadzora izvoza in gospodarske subjekte bi bilo treba objaviti posodobljeno in prečiščeno različico Priloge I k Uredbi (ES) št. 428/2009. |
| --- | --- |

(5)

Za lažjo uporabo za organe nadzora izvoza in gospodarske subjekte bi bilo treba objaviti posodobljeno in prečiščeno različico Priloge I k Uredbi (ES) št. 428/2009.

| (6) | Uredbo (ES) št. 428/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 428/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 428/2009 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati trideseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 19. aprila 2012

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

M. BØDSKOV

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 (UL C 7 E, 10.1.2012, str. 28) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 21. februarja 2012 (UL C 107 E, 13.4.2012, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 29. marca 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 134, 29.5.2009, str. 1.

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Seznam iz člena 3 te uredbe

SEZNAM BLAGA Z DVOJNO RABO

S tem seznamom se izvaja mednarodno dogovorjeni nadzor blaga z dvojno rabo, vključno z Wassenaarskim sporazumom, Režimom kontrole raketne tehnologije (MTCR), Skupino držav dobaviteljic jedrskega blaga (NSG), Avstralsko skupino in Konvencijo o kemičnem orožju (CWC).

KAZALO

Opombe

Kratice in okrajšave

Opredelitev pojmov

| Skupina 0 | Jedrske snovi, objekti in oprema |
| --- | --- |

Skupina 0

| Skupina 1 | Posebni materiali in sorodna oprema |
| --- | --- |

Skupina 1

| Skupina 2 | Obdelava materialov |
| --- | --- |

Skupina 2

| Skupina 3 | Elektronika |
| --- | --- |

Skupina 3

| Skupina 4 | Računalniki |
| --- | --- |

Skupina 4

| Skupina 5 | Telekomunikacije in „informacijska varnost“ |
| --- | --- |

Skupina 5

| Skupina 6 | Senzorji in laserji |
| --- | --- |

Skupina 6

| Skupina 7 | Navigacija in letalska elektronika |
| --- | --- |

Skupina 7

| Skupina 8 | Pomorstvo |
| --- | --- |

Skupina 8

| Skupina 9 | Zračna plovila in pogon |
| --- | --- |

Skupina 9

SPLOŠNE OPOMBE K PRILOGI I

| 1. | Za nadzor blaga, ki je izdelano ali prirejeno za vojaško rabo, glej ustrezni seznam oziroma sezname za nadzor vojaškega blaga, ki jih vodijo posamezne države članice. Napotila v tej prilogi z navedbo „GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA“ se nanašajo prav na te sezname. |
| --- | --- |

1.

Za nadzor blaga, ki je izdelano ali prirejeno za vojaško rabo, glej ustrezni seznam oziroma sezname za nadzor vojaškega blaga, ki jih vodijo posamezne države članice. Napotila v tej prilogi z navedbo „GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA“ se nanašajo prav na te sezname.

| 2. | Predmet nadzora iz te priloge ne sme biti izvožen v obliki nenadzorovanega blaga (vključno s postroji), ki vsebuje eno ali več nadzorovanih komponent, kadar je nadzorovana komponenta oziroma kadar so nadzorovane komponente osnovni elementi tega blaga in jo oziroma jih je mogoče fizično odstraniti in porabiti za druge namene.







  : | Pri presojanju, ali naj se nadzorovana komponenta oziroma komponente obravnavajo kot osnovni element, je treba upoštevati dejavnike količine, vrednosti, potrebnega tehnološkega vložka in druge posebne okoliščine, ki lahko določijo, da so ena ali več nadzorovanih komponent osnovni element blaga, ki se pošilja. |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet nadzora iz te priloge ne sme biti izvožen v obliki nenadzorovanega blaga (vključno s postroji), ki vsebuje eno ali več nadzorovanih komponent, kadar je nadzorovana komponenta oziroma kadar so nadzorovane komponente osnovni elementi tega blaga in jo oziroma jih je mogoče fizično odstraniti in porabiti za druge namene.

:

| 3. | Blago, navedeno v tej prilogi, vključuje tako novo kot rabljeno blago. |
| --- | --- |

3.

Blago, navedeno v tej prilogi, vključuje tako novo kot rabljeno blago.

| 4. | V nekaterih primerih so kemikalije navedene z imenom in številko CAS. Seznam se nanaša na kemikalije z isto strukturno formulo (vključno s hidrati), ne glede na ime ali številko CAS. Številke CAS so navedene v pomoč pri opredelitvi določene kemikalije ali zmesi ne glede na nomenklaturo. Ne morejo se uporabljati kot edini identifikatorji, saj imajo nekatere oblike navedenih kemikalij različne številke CAS, pa tudi zmesi, ki vsebujejo navedeno kemikalijo, imajo lahko različne številke CAS. |
| --- | --- |

4.

V nekaterih primerih so kemikalije navedene z imenom in številko CAS. Seznam se nanaša na kemikalije z isto strukturno formulo (vključno s hidrati), ne glede na ime ali številko CAS. Številke CAS so navedene v pomoč pri opredelitvi določene kemikalije ali zmesi ne glede na nomenklaturo. Ne morejo se uporabljati kot edini identifikatorji, saj imajo nekatere oblike navedenih kemikalij različne številke CAS, pa tudi zmesi, ki vsebujejo navedeno kemikalijo, imajo lahko različne številke CAS.

OPOMBA O JEDRSKI TEHNOLOGIJI (NTN „Nuclear Technology Note“)

(Upoštevati v povezavi z oddelkom E skupine 0.)

„Tehnologija“, ki je v neposredni povezavi z blagom iz skupine 0, je predmet nadzora v skladu z določbami skupine 0.

„Tehnologija“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ nadzorovanega blaga ostane pod nadzorom, tudi če jo je mogoče uporabljati za nenadzorovano blago.

Odobritev izvoza blaga pomeni tudi dovoljenje, da se istemu končnemu uporabniku izvozi tudi najmanj toliko „tehnologije“, kolikor jo je potrebne za vgradnjo, delovanje, vzdrževanje in popravilo blaga.

Nadzor nad prenosom „tehnologije“ ne velja za „splošno znane“ podatke oziroma za „temeljne znanstvene raziskave“.

SPLOŠNA OPOMBA O TEHNOLOGIJI (GTN „General Technology Note“)

(Upoštevati v povezavi z oddelkom E skupin 1 do 9.)

Izvoz „tehnologije“, ki je „potrebna“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali za „uporabo“ blaga pod nadzorom iz skupin 1 do 9, se nadzira v skladu z določbami skupin 1 do 9.

„Tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga pod nadzorom, ostane pod nadzorom, tudi če jo je mogoče uporabiti za nenadzorovano blago.

Nadzor se ne nanaša na minimum „tehnologije“, ki je potrebna za vgradnjo, delovanje, vzdrževanje (preverjanje) in popravilo blaga, ki ni predmet nadzora ali katerega izvoz je bil dovoljen.

| : | To ne odvezuje „tehnologije“ iz točk 1E002(e), 1E002(f), 8E002(a) in 8E002(b) |
| --- | --- |

:

Nadzor nad prenosom „tehnologije“ ne velja za „splošno znane“ podatke, za „temeljne znanstvene raziskave“ oziroma za najnujnejše minimalne podatke, potrebne za prijavo patenta.

SPLOŠNA OPOMBA O PROGRAMSKI OPREMI (GSN „General Software Note“)

(Ta opomba ima prednost pred katerim koli nadzorom v oddelku D skupin 0 do 9.)

Blago iz skupin 0 do 9 tega seznama ni predmet nadzora, če gre za „programsko opremo“, ki je bodisi:

| (a) | splošno dostopna javnosti, ker:






  1. | se brez omejitev prodaja iz zaloge na prodajnih mestih za prodajo na drobno kot:






  (a) | prosta prodaja; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

splošno dostopna javnosti, ker:

1.

se brez omejitev prodaja iz zaloge na prodajnih mestih za prodajo na drobno kot:

(a)

prosta prodaja;

| (b) | prodaja po pošti; |
| --- | --- |

(b)

prodaja po pošti;

| (c) | elektronska prodaja ali |
| --- | --- |

(c)

elektronska prodaja ali

| (d) | telefonska prodaja, in |
| --- | --- |

(d)

telefonska prodaja, in

| 2. | je namenjena za vgradnjo brez nadaljnje pomoči dobavitelja ali







  : | Točka (a) Splošne opombe o programski opremi ne velja za „programsko opremo“ iz skupine 5 – del 2 („Informacijska varnost“). |
| --- | --- | --- |

2.

je namenjena za vgradnjo brez nadaljnje pomoči dobavitelja ali

:

| (b) | „splošno znana“. |
| --- | --- |

(b)

„splošno znana“.

KRATICE IN OKRAJŠAVE, UPORABLJENE V TEJ PRILOGI

Kratico ali okrajšavo, uporabljeno kakor opredeljeni pojem, je mogoče najti v besedilu ‚Opredelitev pojmov, uporabljenih v tej prilogi‘.

| Kratica ali okrajšava | Pomen |
| --- | --- |
| ABEC | Annular Bearing Engineers Committee, inženirski odbor za kroglične ležaje |
| AGMA | American Gear Manufacturers' Association; Združenje ameriških proizvajalcev menjalnikov |
| AHRS | attitude and heading reference systems; referenčni sistemi za lego in smer |
| AISI | American Iron and Steel Institute; Ameriški inštitut za železo in jeklo |
| ALU | arithmetic logic unit; aritmetična logična enota |
| ANSI | American National Standards Institute; Ameriški državni inštitut za standarde |
| ASTM | The American Society for Testing and Materials; Ameriško združenje za preskušanje in materiale |
| ATC | air traffic control; vodenje zračnega prometa |
| AVLIS | atomic vapour laser isotope separation; lasersko ločevanje izotopov v atomski pari |
| CAD | computer-aided-design; računalniško podprto načrtovanje |
| CAS | Chemical Abstracts Service; Služba za izmenjavo kemijskih izvlečkov |
| CCITT | International Telegraph and Telephone Consultative Committee; Mednarodni posvetovalni odbor za področje telegrafije in telefonije |
| CDU | control and display unit; krmilna in prikazovalna enota |
| CEP | circular error probable; verjetnost cirkularne napake |
| CNTD | controlled nucleation thermal deposition, termalno nanašanje s krmiljeno nukleacijo |
| CRISLA | Chemical reaction by isotope selective laser activation; postopek izotopno selektivnega laserskega vzbujanja kemične reakcije |
| CVD | Chemical vapour deposition; nanašanje s kemičnim naparevanjem |
| CW | Chemical warfare; kemična bojna sredstva |
| CW (for lasers) | continuous wave; zvezni val (pri laserjih) |
| DME | distance measuring equipment; oprema za merjenje razdalje |
| DS | directionally solidified; smerno strjeni |
| EB-PVD | electron beam physical vapour deposition; fizično nanašanje z naparjevanjem z uporabo elektronskega žarka |
| EBU | European Broadcasting Union; Evropska zveza za radiodifuzijo |
| ECM | electro-chemical machining; elektrokemična strojna izdelava |
| ECR | electron cyclotron resonance; elektronska ciklotronska resonanca |
| EDM | Electrical discharge machines; elektroerozijski stroji |
| EEPROMS | electrically erasable programmable read only memory; električno izbrisljiv in programirljiv bralni pomnilnik |
| EIA | Electronic Industries Association; Združenje elektronske industrije |
| EMC | electromagnetic compatibility; elektromagnetna združljivost |
| ETSI | European Telecommunications Standards Institute; Evropski institut za telekomunikacijske standarde |
| FFT | Fast Fourier Transform; hitra Fouriereva transformacija |
| GLONASS | global navigation satellite system; globalni navigacijski satelitski sistem |
| GPS | global positioning system; globalni sistem za določanje položaja |
| HBT | hetero-bipolar transistors; heterobipolarni tranzistorji |
| HDDR | high density digital recording; digitalno snemanje z veliko gostoto |
| HEMT | high electron mobility transistors; tranzistorji z visoko mobilnostjo elektronov |
| ICAO | International Civil Aviation Organisation; Mednarodna organizacija za civilno letalstvo |
| IEC | International Electro-technical Commission; Mednarodna komisija za elektrotehniko |
| IEEE | Institute of Electrical and Electronic Engineers, inštitut inženirjev elektrotehnike in elektronike |
| IFOV | instantaneous-field-of-view; trenutno polje opazovanja |
| ILS | Instrument landing system; sistem za slepo pristajanje |
| IRIG | inter-range instrumentation group; skupina za medobmočno instrumentacijo |
| ISA | international standard atmosphere; mednarodna standardna atmosfera |
| ISAR | inverse synthetic aperture radar; nasprotno sintetično odprtinski radar |
| ISO | International Organisation for Standardisation; Mednarodna organizacija za standarde |
| ITU | International Telecommunication Union; Mednarodna telekomunikacijska zveza |
| JIS | Japanese Industrial Standard; Japonski industrijski standard |
| JT | Joule-Thomson |
| LIDAR | light detection and ranging; zaznavanje in določevanje svetlobe |
| LRU | line replaceable unit; hitro zamenljiva enota |
| MAC | message authentication code; šifra za ugotavljanje avtentičnosti sporočila |
| Mach | ratio of speed of an object to speed of sound (after Ernst Mach); razmerje med hitrostjo objekta in hitrostjo zvoka (po Ernstu Machu) |
| MLIS | molecular laser isotopic separation; lasersko ločevanje izotopov v molekularni pari |
| MLS | microwave landing systems; mikrovalovni pristajalni sistemi |
| MOCVD | metal organic chemical vapour deposition; nanašanje kovin s kemičnim naparjevanjem |
| MRI | magnetic resonance imaging; slikanje z uporabo magnetne resonance |
| MTBF | mean-time-between-failures; srednji čas med odpovedmi |
| Mtops | million theoretical operations per second; milijon teoretičnih operacij na sekundo |
| MTTF | mean-time-to-failure; srednji čas do odpovedi |
| NBC | Nuclear, Biological and Chemical; jedrski, biološki in kemični |
| NDT | non-destructive test; neporušitveni preizkus |
| PAR | precision approach radar; radar za natančno približevanje |
| PIN | personal identification number; osebna identifikacijska številka |
| ppm | parts per million; delov na milijon |
| PSD | power spectral density; moč spektralne gostote |
| QAM | quadrature-amplitude-modulation; kvadraturno-amplitudna modulacija |
| RF | radio frequency; radijska frekvenca |
| SACMA | Suppliers of Advanced Composite Materials Association; Zveza dobaviteljev sodobnih kompozitnih materialov |
| SAR | synthetic aperture radar; sintetično odprtinski radar |
| SC | single crystal; monokristal |
| SLAR | sidelooking airborne radar; letalski stranski radar |
| SMPTE | Society of Motion Picture and Television Engineers; Društvo filmskih in televizijskih tehnikov |
| SRA | shop replaceable assembly; enostavno nadomestljivi sestav |
| SRAM | static random access memory; statični vpisovalno/bralni pomnilnik |
| SRM | SACMA Recommended Methods; postopki, ki jih priznava zveza dobaviteljev sodobnih kompozitnih materialov |
| SSB | single sideband; enobočni pas |
| SSR | secondary surveillance radar; radar za sekundarni nadzor |
| TCSEC | trusted computer system evaluation criteria; merila za ocenjevanje stopnje zaupanja v računalniške sisteme |
| TIR | total indicated reading; popolnoma enoznačno odbiranje |
| UV | ultraviolet; ultravijolično |
| UTS | ultimate tensile strength; skrajna natezna trdnost |
| VOR | very high frequency omni-directional range; zelo visokofrekvenčno večsmerno območje |
| YAG | yttrium/aluminum garnet; itrij-aluminijev granat |

Kratica ali okrajšava

Pomen

ABEC

Annular Bearing Engineers Committee, inženirski odbor za kroglične ležaje

AGMA

American Gear Manufacturers' Association; Združenje ameriških proizvajalcev menjalnikov

AHRS

attitude and heading reference systems; referenčni sistemi za lego in smer

AISI

American Iron and Steel Institute; Ameriški inštitut za železo in jeklo

ALU

arithmetic logic unit; aritmetična logična enota

ANSI

American National Standards Institute; Ameriški državni inštitut za standarde

ASTM

The American Society for Testing and Materials; Ameriško združenje za preskušanje in materiale

ATC

air traffic control; vodenje zračnega prometa

AVLIS

atomic vapour laser isotope separation; lasersko ločevanje izotopov v atomski pari

CAD

computer-aided-design; računalniško podprto načrtovanje

CAS

Chemical Abstracts Service; Služba za izmenjavo kemijskih izvlečkov

CCITT

International Telegraph and Telephone Consultative Committee; Mednarodni posvetovalni odbor za področje telegrafije in telefonije

CDU

control and display unit; krmilna in prikazovalna enota

CEP

circular error probable; verjetnost cirkularne napake

CNTD

controlled nucleation thermal deposition, termalno nanašanje s krmiljeno nukleacijo

CRISLA

Chemical reaction by isotope selective laser activation; postopek izotopno selektivnega laserskega vzbujanja kemične reakcije

CVD

Chemical vapour deposition; nanašanje s kemičnim naparevanjem

CW

Chemical warfare; kemična bojna sredstva

CW (for lasers)

continuous wave; zvezni val (pri laserjih)

DME

distance measuring equipment; oprema za merjenje razdalje

DS

directionally solidified; smerno strjeni

EB-PVD

electron beam physical vapour deposition; fizično nanašanje z naparjevanjem z uporabo elektronskega žarka

EBU

European Broadcasting Union; Evropska zveza za radiodifuzijo

ECM

electro-chemical machining; elektrokemična strojna izdelava

ECR

electron cyclotron resonance; elektronska ciklotronska resonanca

EDM

Electrical discharge machines; elektroerozijski stroji

EEPROMS

electrically erasable programmable read only memory; električno izbrisljiv in programirljiv bralni pomnilnik

EIA

Electronic Industries Association; Združenje elektronske industrije

EMC

electromagnetic compatibility; elektromagnetna združljivost

ETSI

European Telecommunications Standards Institute; Evropski institut za telekomunikacijske standarde

FFT

Fast Fourier Transform; hitra Fouriereva transformacija

GLONASS

global navigation satellite system; globalni navigacijski satelitski sistem

GPS

global positioning system; globalni sistem za določanje položaja

HBT

hetero-bipolar transistors; heterobipolarni tranzistorji

HDDR

high density digital recording; digitalno snemanje z veliko gostoto

HEMT

high electron mobility transistors; tranzistorji z visoko mobilnostjo elektronov

ICAO

International Civil Aviation Organisation; Mednarodna organizacija za civilno letalstvo

IEC

International Electro-technical Commission; Mednarodna komisija za elektrotehniko

IEEE

Institute of Electrical and Electronic Engineers, inštitut inženirjev elektrotehnike in elektronike

IFOV

instantaneous-field-of-view; trenutno polje opazovanja

ILS

Instrument landing system; sistem za slepo pristajanje

IRIG

inter-range instrumentation group; skupina za medobmočno instrumentacijo

ISA

international standard atmosphere; mednarodna standardna atmosfera

ISAR

inverse synthetic aperture radar; nasprotno sintetično odprtinski radar

ISO

International Organisation for Standardisation; Mednarodna organizacija za standarde

ITU

International Telecommunication Union; Mednarodna telekomunikacijska zveza

JIS

Japanese Industrial Standard; Japonski industrijski standard

JT

Joule-Thomson

LIDAR

light detection and ranging; zaznavanje in določevanje svetlobe

LRU

line replaceable unit; hitro zamenljiva enota

MAC

message authentication code; šifra za ugotavljanje avtentičnosti sporočila

Mach

ratio of speed of an object to speed of sound (after Ernst Mach); razmerje med hitrostjo objekta in hitrostjo zvoka (po Ernstu Machu)

MLIS

molecular laser isotopic separation; lasersko ločevanje izotopov v molekularni pari

MLS

microwave landing systems; mikrovalovni pristajalni sistemi

MOCVD

metal organic chemical vapour deposition; nanašanje kovin s kemičnim naparjevanjem

MRI

magnetic resonance imaging; slikanje z uporabo magnetne resonance

MTBF

mean-time-between-failures; srednji čas med odpovedmi

Mtops

million theoretical operations per second; milijon teoretičnih operacij na sekundo

MTTF

mean-time-to-failure; srednji čas do odpovedi

NBC

Nuclear, Biological and Chemical; jedrski, biološki in kemični

NDT

non-destructive test; neporušitveni preizkus

PAR

precision approach radar; radar za natančno približevanje

PIN

personal identification number; osebna identifikacijska številka

ppm

parts per million; delov na milijon

PSD

power spectral density; moč spektralne gostote

QAM

quadrature-amplitude-modulation; kvadraturno-amplitudna modulacija

RF

radio frequency; radijska frekvenca

SACMA

Suppliers of Advanced Composite Materials Association; Zveza dobaviteljev sodobnih kompozitnih materialov

SAR

synthetic aperture radar; sintetično odprtinski radar

SC

single crystal; monokristal

SLAR

sidelooking airborne radar; letalski stranski radar

SMPTE

Society of Motion Picture and Television Engineers; Društvo filmskih in televizijskih tehnikov

SRA

shop replaceable assembly; enostavno nadomestljivi sestav

SRAM

static random access memory; statični vpisovalno/bralni pomnilnik

SRM

SACMA Recommended Methods; postopki, ki jih priznava zveza dobaviteljev sodobnih kompozitnih materialov

SSB

single sideband; enobočni pas

SSR

secondary surveillance radar; radar za sekundarni nadzor

TCSEC

trusted computer system evaluation criteria; merila za ocenjevanje stopnje zaupanja v računalniške sisteme

TIR

total indicated reading; popolnoma enoznačno odbiranje

UV

ultraviolet; ultravijolično

UTS

ultimate tensile strength; skrajna natezna trdnost

VOR

very high frequency omni-directional range; zelo visokofrekvenčno večsmerno območje

YAG

yttrium/aluminum garnet; itrij-aluminijev granat

OPREDELITEV POJMOV, UPORABLJENIH V TEJ PRILOGI

Opredelitve pojmov med ‚enojnimi narekovaji‘ so prikazane v Tehnični opombi za vsak zadevni predmet.

Opredelitve pojmov med „dvojnimi narekovaji“ so naslednje:

| : | Številka skupine je prikazana v oklepajih za opredeljenim predmetom. |
| --- | --- |

:

„Točnost“ (2 6), ki se navadno meri s pojmi netočnosti, pomeni največje pozitivno ali negativno odstopanje določene vrednosti od pričakovane standardne ali dejanske vrednosti.

„Aktivni sistemi za krmarjenje leta“ (7) so sistemi, katerih naloga je preprečiti neželeno gibanje „zrakoplova“, projektila ali strukturne obremenitve z avtonomno obdelavo izhodnih podatkov večvrstnih senzorjev in posledičnim zagotavljanjem potrebnih preventivnih ukazov za izvajanje avtomatičnega krmiljenja.

„Aktivna pika“ (6 8) je najmanjši (posamezni) element polprevodniškega niza, ki ima fotoelektrično prenosno funkcijo, kadar je izpostavljen svetlobnemu (elektromagnetnemu) sevanju.

„Prilagojeno za uporabo v vojni“ (1) pomeni vse spremembe ali izločanja (kakor so spremembe čistosti, časa uporabnosti, kužnosti, lastnosti širjenja ali odpornost proti UV sevanju), ki so zasnovani za povečanje učinkovitosti pri povzročanju smrtnih primerov med ljudmi in živalmi, škode na opremi ali pridelkih oziroma v okolju.

„Korigirana največja zmogljivost“ (4) je korigirana največja zmogljivost, s katero izvajajo „digitalni računalniki“ 64-bitna ali večja seštevanja ali množenja in je izražena v teraflops (WT) v enotah 1012 korigiranih operacij s plavajočo vejico na sekundo.

| : | Glej Skupino 4, Tehnična opomba. |
| --- | --- |

:

„Zrakoplov“ (1 7 9) pomeni letečo napravo s fiksnimi krili, z gibljivimi krili, z rotacijskimi krili (helikopter), z nagibnim rotorjem ali nagibnimi krili.

| : | Glej tudi „civilne zrakoplove“. |
| --- | --- |

:

„Z vsemi razpoložljivimi kompenzacijami“ (2) pomeni, da so bili upoštevani vsi mogoči ukrepi, ki so na voljo proizvajalcu za zmanjšanje vseh sistemskih napak pri pozicioniranju določenega modela obdelovalnega orodja ali napak merjenja za določen koordinatni merilni stroj.

„Dodeljeno po ITU“ (3 5) pomeni dodelitev frekvenčnih pasov v skladu z zadnjo izdajo ITU Pravilnika o radiokomunikacijah za primarne, dovoljene in sekundarne radijske službe.

| : | Dodatne in alternativne dodelitve niso vključene. |
| --- | --- |

:

„Naključen hod kota“ (7) pomeni kotni pogrešek, ki nastane s časom zaradi belega šuma hitrosti vrtenja. (IEEE STD 528-2001)

„Kotni pogrešek“ (2) pomeni največjo razliko med kotnim položajem in dejanskim točno izmerjenim kotnim položajem potem, ko se pritrdilni okvir obdelovanca premakne iz začetnega položaja (gl. VDI/VDE 2617, Osnutek: ‚Vrtljive mize koordinatnih merilnih strojev‘).

„APP“ (4) je ekvivalent „korigirani največji zmogljivosti“.

„Asimetrični algoritem“ (5) je kriptografski algoritem, ki uporablja različne matematične ključe za šifriranje (enkripcijo) in dešifriranje (dekripcijo).

| : | Splošna raba „asimetričnih algoritmov“ je upravljanje ključa. |
| --- | --- |

:

„Avtomatsko sledenje cilju“ (6) pomeni tehniko obdelave, ki samodejno (avtomatično) ugotavlja in v realnem času zagotavlja ekstrapolirano izhodno vrednost najverjetnejšega položaja cilja.

„Povprečna izhodna moč“ (6) pomeni celotno „lasersko“ izhodno energijo v joulih deljeno s „trajanjem laserja“ v sekundah.

„Propagacijska zakasnitev osnovnih vrat“ (3) pomeni vrednost zakasnitve propagacije, kakršno imajo osnovna vrata „monolitnega integriranega vezja“. Za določeno ‚družino‘„monolitnih integriranih vezij“ se lahko navaja kot propagacijska zakasnitev na tipična vrata dane ‚družine‘ ali kot tipična zakasnitev na vrata dane ‚družine‘.

| : | „Propagacijske zakasnitve osnovnih vrat“ se ne sme zamenjevati z vhodno/izhodno zakasnitvijo kompleksnega „monolitnega integriranega vezja“. |
| --- | --- |

:

| : | ‚Družino‘ tvorijo vsa integrirana vezja, za katera veljajo, razen njihovih funkcij, naslednje proizvodne metodologije in specifikacije:







  (a) | ista programska in strojna oprema; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

ista programska in strojna oprema;

| (b) | skupna tehnologija zasnove in procesiranja |
| --- | --- |

(b)

skupna tehnologija zasnove in procesiranja

| (c) | iste osnovne značilnosti. |
| --- | --- |

(c)

iste osnovne značilnosti.

„Temeljne znanstvene raziskave“ (GTN, NTN) pomenijo eksperimentalno ali teoretično delo, ki se opravlja predvsem zaradi pridobivanja novih spoznanj o temeljnih principih pojavov ali dejstev, ki se dajo opazovati, in ni prvenstveno usmerjeno v specifičen praktičen namen ali cilj.

„Prednapetost“ (merilnik pospeška) (7) je povprečni izhodni podatek merilnika pospeška v določenem času, merjen pod določenimi pogoji obratovanja, ki ni povezan z vhodnim pospeškom ali rotacijo. „Prednapetost“ je izražena v g ali v metrih na sekundo na kvadrat (g ali m/s2). (standardi IEEE 528-2001) (mikro g je enak 1 × 10–6 g).

„Prednapetost“ (žirometer) (7) je povprečni izhodni podatek žirometra v določenem času, merjen pod določenimi pogoji obratovanja, ki ni povezan z vhodnim pospeškom ali rotacijo. „Prednapetost“ je tipično izražena v stopinjah na uro (stop/h). (standardi IEEE 528-2001).

„Aksialno opletanje“ (2) pomeni aksialni premik pri enem obratu delovnega vretena, izmerjen pravokotno na čelno stran vretena v bližini oboda čelne strani (sklic: ISO 230/1 1986, odstavek 5.63).

„Predoblike ogljikovih vlaken“ (1) so urejene oblike neprevlečenih ali prevlečenih ogljikovih vlaken, ki tvorijo okvirni del pred vstavitvijo „matric“, da nastane „kompozit“.

„CEP“ (krog enake verjetnosti) (7) je merilo točnosti; pomeni krog s polmerom in središčem v cilju, na določeni razdalji, v katerega zadeva 50 % koristnega signala.

„Kemični laser“ (6) je „laser“, v katerem se za vzbujanje snovi uporablja energija, sproščena pri kemični reakciji.

„Zmes kemikalij“ (1) pomeni trd, tekoč ali plinast proizvod, sestavljen iz dveh ali več komponent, ki v razmerah, v katerih se zmes hrani, med seboj ne reagirajo.

„Cirkulacijsko krmiljeni protivrtilni ali cirkulacijsko krmiljeni sistemi za vodenje smeri“ (7) so sistemi, ki izkoriščajo tok zraka prek aerodinamičnih površin za povečanje ali krmiljenja sil, ki jih generirajo te površine.

„Civilni zrakoplov“ (1 3 4 7) so „zrakoplovi“, z oznakami navedena v seznamih certifikatov letalnosti, ki jih objavljajo civilne letalske oblasti zaradi izvajanja komercialnega civilnega zračnega prevoza na notranjih in zunanjih letalskih progah ali zaradi legalizacije njihove uporabe za civilno, zasebno ali poslovno rabo.

| : | Glej tudi „zrakoplov“. |
| --- | --- |

:

„Mešano vlakno“ (1) pomeni prepletanje filamentov termoplastičnih vlaken in ojačitvenih vlaken, da se proizvede ojačitvena vlaknena mešanica „matrica“.

„Kominucija“ (1) je postopek redukcije materiala na delce z drobljenjem ali mletjem.

„Signalizacija po skupnem kanalu“ (5) je način signaliziranja med centralama, pri katerem en sam kanal prek označenih sporočil prenaša signalizacijske informacije glede števila vodov/priključkov ali klicev in drugih informacij, npr. informacij za upravljanje omrežja.

„Krmilnik komunikacijskega kanala“ (4) je fizični vmesnik, ki krmili tok sinhronih ali asinhronih digitalnih informacij. To je naprava, ki jo je mogoče vgraditi v računalnik ali telekomunikacijsko opremo za zagotovitev komunikacijskega dostopa.

„Kompenzacijski sistemi“ (6) sestojijo iz primarnega skalarnega senzorja, enega ali več referenčnih senzorjev (npr. vektorskih magnometrov) in programske opreme, ki omogoča zmanjšanje rotacijskega hrupa platforme togega telesa.

„Kompozit“ (1 2 6 8 9) pomeni „matrico“ in dodatno ali dodatne faze iz delcev, laskov, vlaken ali katere koli njihove kombinacije, namenjene za specifičen namen ali namene.

„Sestavljena rotacijska miza“ (2) je miza, ki omogoča vrtenje in nagibanje obdelovanca okoli dveh nevzporednih osi, ki ju je mogoče simultano nadzirati za „vodenje po konturni“.

„III/V spojine“ (3 6) so polikristalni ali binarni oziroma kompleksni monokristalni proizvodi, ki vsebujejo elemente iz skupin IIIA in VA Mendelejevega periodnega sistema kemičnih elementov (galijev arzenid, galij-aluminijev arzenid, indijev fosfid).

„Vodenje po konturi“ (2) sestoji iz dveh ali več „numerično krmiljenih“ pogonov, delujočih v skladu z navodili, ki določajo naslednji želeni položaj in želene hitrosti podajanja v tem položaju. Te hitrosti podajanja se spreminjajo v medsebojni odvisnosti tako, da generirajo želeno konturo (sklic ISO/DIS 2806–1980).

„Kritična temperatura“ (1 3 5) (včasih navedena tudi kot temperatura prehoda) določene „superprevodne“ snovi je temperatura, pri kateri ta snov izgubi vso upornost za pretok enosmernega električnega toka.

„Kriptografska aktivacija“ (5) je vsaka tehnika, ki aktivira ali omogoči kriptografsko funkcijo, in sicer prek varnega mehanizma, ki ga vpelje proizvajalec proizvoda in je vezan izključno na proizvod ali stranko, za katero se kriptografska funkcija aktivira ali omogoči (npr. licenčni ključ na podlagi serijske številke ali instrument za avtentikacijo, kot je potrdilo z digitalnim podpisom).

:

Tehnike in mehanizmi „kriptografske aktivacije“ lahko nastopajo kot strojna oprema, programska oprema ali tehnologija.

„Kriptografija“ (5) je disciplina načel, sredstev in metod preoblikovanja podatkov za zakrivanje vsebine te informacije, zaščito pred njenim nezaznavnim spreminjanjem te ali pred njeno nepooblaščeno rabo. „Kriptografija“ se omejuje na preoblikovanje informacij z uporabo enega ali več ‚tajnih parametrov‘ (tj. kriptospremenljivk) ali upravljanje njihovega ključa.

| : | ‚Tajni parameter‘: konstanta ali ključ, ki ni znan drugim oziroma je znan le znotraj skupine. |
| --- | --- |

:

„CW-laser“ (6) pomeni „laser“, ki proizvaja nominalno konstantno izhodno energijo za več kot 0,25 sekunde.

Sistemi „navigacije na podlagi podatkovnih baz“ („DBRN“) (7) so sistemi, ki za zagotavljanje točnih navigacijskih podatkov v dinamičnih pogojih uporabljajo različne vire predhodno izmerjenih in integriranih geokartografskih podatkov. Podatkovni viri obsegajo izobatne (batimetrične; globinske) zemljevide, zvezdne karte, gravitacijske zemljevide, magnetne zemljevide ali digitalne tridimenzionalne (3D) zemljevide.

„Zrcala s popačeno sliko“ (6) (znana tudi kot prilagodljiva optična zrcala) so zrcala, ki imajo:

| (a) | eno enovito optično odbojno ploskev, ki je dinamično deformirana z uporabo posamičnih vrtilnih momentov ali sil, da se optično kompenzira dogodek pred zrcalom, ali |
| --- | --- |

(a)

eno enovito optično odbojno ploskev, ki je dinamično deformirana z uporabo posamičnih vrtilnih momentov ali sil, da se optično kompenzira dogodek pred zrcalom, ali

| (b) | več optičnih odbojnih elementov, ki jih lahko vrtilni momenti ali sile posamično in dinamično premeščajo po površini, in tako kompenzirajo popačenja optičnega vala, ki vpada na zrcalo. |
| --- | --- |

(b)

več optičnih odbojnih elementov, ki jih lahko vrtilni momenti ali sile posamično in dinamično premeščajo po površini, in tako kompenzirajo popačenja optičnega vala, ki vpada na zrcalo.

„Osiromašeni uran“ (0) je uran z zmanjšano koncentracijo izotopa 235 pod njegovo naravno koncentracijo.

„Razvoj“ (GTN, NTN, povsod) se nanaša na vse faze pred serijsko proizvodnjo, kakor so: snovanje, raziskovanje zasnov, analiza zasnov, koncepti zasnov, sestava in preskušanje prototipov, sheme pilotske proizvodnje, podatki o zasnovi, proces preoblikovanja podatkov o zasnovi v proizvod, zasnova konfiguracije, zasnova integriranja, razpored/postavitev/izgled.

„Difuzijsko spajanje“ (1 2 9) je hladna molekularna združitev najmanj dveh ločenih kovin v en kos s trdnostjo spoja, ki je enaka trdnosti najšibkejšega materiala.

„Digitalni računalnik“ (4 5) je naprava, ki lahko s pomočjo ene ali več diskretnih spremenljivk:

| (a) | sprejema podatke; |
| --- | --- |

(a)

sprejema podatke;

| (b) | shranjuje podatke ali ukaze v bralnih (stalnih) ali spremenljivih (vpisljivih) pomnilnikih; |
| --- | --- |

(b)

shranjuje podatke ali ukaze v bralnih (stalnih) ali spremenljivih (vpisljivih) pomnilnikih;

| (c) | s shranjeno ukazno sekvenco, ki je spremenljiva, obdeluje podatke in |
| --- | --- |

(c)

s shranjeno ukazno sekvenco, ki je spremenljiva, obdeluje podatke in

| (d) | zagotavlja izhodne podatke. |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja izhodne podatke.

| : | Spremembe shranjene ukazne sekvence vključujejo zamenjavo bralnih (stalnih) pomnilnikov, vendar ne tudi fizične menjave ožičenja ali medsebojnih povezav. |
| --- | --- |

:

„Digitna prenosna hitrost“ (def) je skupna bitna hitrost informacije, ki se neposredno prenaša na katero koli vrsto medija.

| : | Glej tudi „skupna digitna prenosna hitrost“. |
| --- | --- |

:

„Neposredno hidravlično stiskanje“ (2) je postopek deformiranja z uporabo gibkega mehurja, napolnjenega s fluidom, ki deluje neposredno na obdelovanca.

„Stopnja zdrsa z delovne točke“ (žiroskopi) (7) pomeni komponento žiroskopskega izhoda, ki je funkcionalno neodvisna od izhodne rotacije. Izražena je kot hitrost vrtenja. (IEEE STD 528-2001).

„Dinamični analizatorji signalov“ (3) so „analizatorji signalov“, ki uporabljajo tehnike digitalnega vzorčenja in preoblikovanja za tvorbo Fourierevega spektralnega prikaza dane valovne oblike, vključno z informacijami o amplitudi in fazi.

| : | Glej tudi „signalni analizatorji“. |
| --- | --- |

:

„Efektivni gram“ (0 1) „posebno cepljivega materiala“ pomeni:

| (a) | pri plutonijevih izotopih in uranu-233 maso izotopa v gramih; |
| --- | --- |

(a)

pri plutonijevih izotopih in uranu-233 maso izotopa v gramih;

| (b) | pri uranu, obogatenem za 1 odstotek ali več z izotopom urana-235, maso elementa v gramih, pomnoženo s kvadratom njegove bogatitve, izraženo kot decimalni masni delež; |
| --- | --- |

(b)

pri uranu, obogatenem za 1 odstotek ali več z izotopom urana-235, maso elementa v gramih, pomnoženo s kvadratom njegove bogatitve, izraženo kot decimalni masni delež;

| (c) | pri uranu, obogatenem za manj kot 1 odstotek z izotopom urana-235, maso elementa v gramih, pomnoženo z 0,0001. |
| --- | --- |

(c)

pri uranu, obogatenem za manj kot 1 odstotek z izotopom urana-235, maso elementa v gramih, pomnoženo z 0,0001.

„Elektronski sestav“ (2 3 4 5) pomeni več elektronskih komponent (tj. ‚elementov vezja‘, ‚diskretnih komponent‘, integriranih vezij itn.), ki so med seboj povezane, da izvajajo specifično funkcijo oziroma specifične funkcije in so kot celota zamenljive ter jih je mogoče razstaviti.

| : | ‚Element vezja‘: posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn. |
| --- | --- |

:

| : | ‚Diskretna komponenta‘: ločeno pakirani ‚element vezja‘ z lastnimi zunanjimi povezavami. |
| --- | --- |

:

„Elektronsko krmiljen fazni antenski niz“ (5 6) je antena, ki oblikuje žarek prek faznega sklapljanja tako, da smer žarka krmilijo kompleksni koeficienti vzbujanja sevalnih elementov in da se lahko smer tega žarka s pomočjo električnega signala spreminja po azimutu ali elevaciji ali po obeh, pri oddajanju in sprejemanju.

„Energetski materiali“ (1) pomeni snovi ali zmesi, ki kemično reagirajo, da sprostijo energijo, potrebno za njihovo namembno uporabo. „Eksplozivi“, „pirotehnična sredstva“ in „pogonske snovi“ so podrazredi energetskih materialov.

„Končne enote“ (2) so prijemala, ‚aktivne orodne enote‘ in vsa druga orodja, pritrjena na osnovno ploščo na koncu roke „robotskega“ manipulatorja.

| : | ‚Aktivna orodna enota‘ je naprava, ki pri delu z obdelovancem uporablja prenos gibalne sile, procesno energijo ali otip. |
| --- | --- |

:

„Ekvivalentna gostota“ (6) je masa optičnega elementa na enoto optične površine, projiciranega na optično ploskev.

„Ekspertni sistemi“ (7) so sistemi, ki dajejo rezultate z uporabo pravil za podatke, ki so shranjeni neodvisno od „programa“ in ki lahko:

| (a) | samodejno spremenijo „izvorno kodo“, ki jo predloži uporabnik; |
| --- | --- |

(a)

samodejno spremenijo „izvorno kodo“, ki jo predloži uporabnik;

| (b) | dajejo na razpolago spoznanja o vrsti problemov v skoraj naravni govorici ali |
| --- | --- |

(b)

dajejo na razpolago spoznanja o vrsti problemov v skoraj naravni govorici ali

| (c) | pridobivajo znanje, potrebno za njihov razvoj (simbolni trening/usposabljanje). |
| --- | --- |

(c)

pridobivajo znanje, potrebno za njihov razvoj (simbolni trening/usposabljanje).

„Eksplozivi“ so trde, tekoče ali plinaste snovi ali zmesi snovi, ki morajo eksplodirati pri uporabi kot primarna, ojačevalna ali glavna polnila v bojnih glavah, pri rušenju ali drugih uporabah.

„Sistemi FADEC“ (7 9) pomenijo sisteme popolnega digitalnega krmiljenja motorja – digitalni elektronski krmilni sistem za plinskoturbinski motor lahko samostojno krmili motor v celotnem obratovalnem območju od zahtevanega zagona motorja do zahtevane zaustavitve motorja, tako v normalnih pogojih kot tudi ob napaki.

„Toleriranje okvar“ (znosnost za okvare) (4) je zmožnost računalniškega sistema, da po vsakem motenem delovanju katere koli komponente strojne ali „programske“ opreme deluje še naprej brez človekovega posega, in to na dani storitveni ravni, ki zagotavlja: nadaljevanje obratovanja, celovitost (integriteto) podatkov in oživitev funkcije v danem času.

„Vlakneni ali nitasti materiali“ (0 1 8) vključujejo:

| (a) | kontinualne „monofilamente“; |
| --- | --- |

(a)

kontinualne „monofilamente“;

| (b) | kontinualno „prejo“ in „rovinge“; |
| --- | --- |

(b)

kontinualno „prejo“ in „rovinge“;

| (c) | „trakove“, tkanine, neurejene štrene in kite; |
| --- | --- |

(c)

„trakove“, tkanine, neurejene štrene in kite;

| (d) | razcepljena vlakna, speta vlakna in koherentne vlaknene prevleke; |
| --- | --- |

(d)

razcepljena vlakna, speta vlakna in koherentne vlaknene prevleke;

| (e) | monokristalinske ali polikristalinske lase kakršne koli dolžine; |
| --- | --- |

(e)

monokristalinske ali polikristalinske lase kakršne koli dolžine;

| (f) | pulpo iz aromatskih poliamidov. |
| --- | --- |

(f)

pulpo iz aromatskih poliamidov.

„Integrirano vezje na filmu“ (3) pomenijo niz ‚elementov vezja‘ in njihovih kovinskih medsebojnih povezav, narejenih z depozicijo debele ali tanke plasti na izolirno „podlago“.

| : | ‚Element vezja‘ je posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot je na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn. |
| --- | --- |

:

„Fiksen“ – (nespremenljiv) (5) pomeni, da kodirni ali kompresivni algoritem ne more sprejeti parametrov od zunaj (npr. kriptografskih ali ključnih spremenljivk) in ga uporabnik ne more spremeniti.

„Niz optičnih senzorjev za krmarjenje leta“ (7) je omrežje razpostavljenih optičnih senzorjev, ki z „laserskim“ žarki zagotavlja realnočasovne podatke kontrole letenja za potrebe njihove obdelave na krovu.

„Optimizacija poti leta“ (7) je postopek minimiziranje odklonov od želene štiridimenzionalne (prostor in čas) trajektorije (krivulje leta), ki temelji na maksimiranju zmogljivosti ali učinkovitosti naloge misije.

„Žariščnoravninski detektorski nizi“ (6 8) so linearne ali dvodimenzionalne ravninske plasti ali kombinacija ravninskih plasti posamičnih detektorskih elementov, ki delujejo na žariščni ravni, z elektroniko ali brez elektronike za branje podatkov.

| : | Ta opredelitev ne vključuje plastne razporeditve posamičnih detektorskih elementov ali poljubnih detektorjev z dvema, tremi ali štirimi elementi, če ne delujejo po načelu časovne zakasnitve in integracije. |
| --- | --- |

:

„Delna pasovna širina“ (3 5) pomeni „trenutno pasovno širino“, deljeno s središčno frekvenco, izraženo v odstotkih.

„Frekvenčni skoki“ (5) pomenijo obliko „razpršenega spektra“, kjer se oddajna frekvenca posameznega komunikacijskega kanala spreminja z naključnim ali psevdonaključnim zaporedjem diskretnih korakov.

„Frekvenca preklopnega časa“ (3 5) je čas (tj. zakasnitev), ki ga porabi signal, da po preklopu z določene začetne izhodne frekvence doseže določeno končno izhodno frekvenco (± 0,05 %). Za blago z določenim frekvenčnim obsegom manj kot ± 0,05 % od njegove centralne frekvence velja, da ni zmožno frekvenčnega preklopa.

„Frekvenčni sintezator“ (3) pomeni vsako vrsto frekvenčnega vira, ne glede na uporabljeno tehniko, ki proizvaja več simultanih ali alternativnih izhodnih frekvenc na enem ali več izhodih, krmiljenih, izvedenih ali urejenih iz manjšega števila standardnih (ali osnovnih) frekvenc.

„Gorivna celica“ (8) je elektrokemična naprava, ki kemično energijo pretvori neposredno v enosmerni električni tok ob porabi goriva iz zunanjega vira.

„Taljiv“ (1) pomeni, da ga je mogoče navzkrižno vezati ali nadalje polimerizirati (vulkanizirati) z uporabo toplote, sevanja, katalizatorjev itn. ali ga je mogoče staliti brez pirolize (pooglenitve).

„Plinska atomizacija“ (1) je postopek redukcije toka staljene kovinske zlitine na drobce premera 500 mikrometrov ali manj z uporabo curka plina pod visokim tlakom.

„Geografsko razpršen“ (6) pomeni, da so vse lokacije med seboj oddaljene več kot 1 500 m v vseh smereh. Za mobilna zaznavala (senzorje) se vedno šteje, da so „geografsko razpršena“.

„Krmilni sistem“ (7) je sistem, ki združuje postopek merjenja in izračunavanja položaja in hitrosti vozila (tj. navigacije) s sistemom izračunavanja in pošiljanja ukazov sistemom kontrole letenja vozila s ciljem, da se popravi pot leta.

„Vroče izostatično zgoščevanje“ (2) je postopek izpostavljanja odlitka pritisku pri temperaturah nad 375 K (102 °C) v zaprti kletki z uporabo različnih medijev (plina, tekočine, trdnih delcev itn.) za vzpostavitev enake sile v vseh smereh, da bi s tem zmanjšali ali odpravili poroznost v odlitku.

„Hibridno integrirano vezje“ (3) pomeni vsako kombinacijo integriranega vezja oziroma vezij ali integriranega vezja in ‚elementov vezja‘ ali ‚diskretnih komponent‘, ki v medsebojni povezavi opravlja določeno funkcijo ali določene funkcije in ima vse naslednje značilnosti:

| (a) | ima najmanj eno nezaprto napravo; |
| --- | --- |

(a)

ima najmanj eno nezaprto napravo;

| (b) | je povezana z uporabo tipičnih metod IC proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

je povezana z uporabo tipičnih metod IC proizvodnje;

| (c) | je zamenljiva kot celota in |
| --- | --- |

(c)

je zamenljiva kot celota in

| (d) | je navadno ni mogoče razstaviti. |
| --- | --- |

(d)

je navadno ni mogoče razstaviti.

| : | ‚Element vezja‘: posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn. |
| --- | --- |

:

| : | ‚Diskretna komponenta‘: ločeno pakirani ‚element vezja‘ z lastnimi zunanjimi povezavami. |
| --- | --- |

:

„Izboljšava slike“ (4) pomeni obdelavo dospele slike-nosilke informacij z algoritmi, kakor so časovna kompresija, filtriranje, ekstrakcija, selekcija, korelacija, konvolucija ali preoblikovanje med področji (npr. hitra Fouriereva transformacija ali Walsheva transformacija). To ne vključuje algoritmov, ki uporabljajo samo linearno ali rotacijsko transformacijo ene same slike, kakor so prevod, izvleček posamičnih znamenj, zajetje slike ali napačna koloracija.

„Imunotoksin“ (1) je izpeljanka enoceličnega monoklonalnega protitelesa in „toksina“ ali „podenote toksina“, ki selektivno prizadene okužene celice.

„Splošno znano“ (GTN, NTN, GSN) v smislu tega besedila pomeni „tehnologijo“ ali „programsko opremo“, ki je dostopna brez kakršnih koli omejitev njene nadaljnje distribucije (avtorske omejitve ne pomenijo, da ta „tehnologija“ oziroma „programska oprema“ ne bi bila „splošno znana“).

„Informacijska varnost“ (4 5) pomeni vsa sredstva in funkcije, ki zagotavljajo dostopnost, zaupnost ali celovitost informacij ali komunikacij, razen sredstev in funkcij varovanja pred napačnim delovanjem. Sem spadajo „kriptografija“, „kriptografska aktivacija“, ‚kriptoanaliza‘, zaščita pred odtekanjem podatkov in računalniška varnost.

| : | ‚Kriptoanaliza‘: je analiza kriptografskega sistema ali njegovih vhodov in izhodov zaradi zakrivanja zaupnih spremenljivk ali občutljivih podatkov, vključno z odprtim besedilom. |
| --- | --- |

:

„Trenutna pasovna širina“ (3 5 7) je širina frekvenčnega pasu, kjer ostane izhodna moč konstantna znotraj 3 dB brez prilagajanja drugih operativnih parametrov.

„Opravilno območje“ (6) je določeno nedvoumno prikazovalno območje radarja.

„Izolacija“ (9) se nanaša na komponente raketnega motorja, to je ohišje, dulec, vstopne odprtine, zapirala ohišja, in vključuje vulkanizirani ali polvulkanizirani vezni material iz gume, v katerega je vložen izolacijski ali refrakcijski material. Lahko služi tudi kot blažilec napetosti.

„Notranja obloga“ (9) je primerna za povezovalni vmesnik med trdnim gorivom in ohišjem ali izolacijskim slojem. Navadno se po notranjih stenah ohišja naprši ali nanese disperzija ali refrakcija na podlagi tekočih polimerov ali pa izolirni material, npr. z ogljikom polnjeni HTPB ali drug polimer z dodanimi vulkanizatorji.

„Lastni (intrinsični) magnetni gradiometer“ (6) je en sam, na gradient magnetnega polja občutljiv element s pripadajočo elektroniko, katerega izhodna vrednost je merilo gradienta magnetnega polja.

| : | Glej tudi „magnetni gradiometer“. |
| --- | --- |

:

„Izolirane žive kulture“ (1) vključujejo kulture živih mikroorganizmov v mirujočem stanju in v suhih preparatih.

„Izostatična stiskalnica“ (2) je naprava, ki deluje na obdelovanca ali material v zaprtih kletkah s pritiskom prek različnih medijev (plina, tekočine, trdnih delcev itn.), s čimer vzpostavlja enak pritisk v vseh smereh na obdelovanca ali material.

„Laser“ (0 2 3 5 6 7 8 9) je sklop komponent, ki proizvajajo prostorsko in časovno koherentno svetlobo, ojačano z vzbujanim oddajanjem sevanja.

| : | Glej tudi:

  „Kemični laser“;


  „Visokozmogljivi laser“;


  „Transferni laser“. |
| --- | --- |

:

„Kemični laser“;

„Visokozmogljivi laser“;

„Transferni laser“.

„Trajanje laserja“ (def) pomeni čas, v katerem „laser“ oddaja „lasersko“ sevanje, ki za „impulzne laserje“ ustreza času, v katerem je oddan posamezni impulz ali niz zaporednih impulzov.

„Vozila lažja od zraka“ (9) pomeni balone in zrakoplove, ki potrebujejo za vzlet vroč zrak ali druge pline, lažje od zraka, npr. helij ali vodik.

„Linearnost“ (2) (navadno merjena kot nelinearnost) pomeni maksimalni pozitivni ali negativni odklon od dejanskih značilnosti (povprečja odbirkov navzgor in navzdol) od ravne črte, ki je pozicionirana tako, da izravnava in minimizira maksimalne odklone.

„Lokalno omrežje“ (4 5) je podatkovni komunikacijski sistem, ki:

| (a) | omogoča neposredno medsebojno komuniciranje med poljubnim številom neodvisnih ‚podatkovnih naprav‘ in |
| --- | --- |

(a)

omogoča neposredno medsebojno komuniciranje med poljubnim številom neodvisnih ‚podatkovnih naprav‘ in

| (b) | je omejen na zmerno veliko geografsko območje (npr. upravna zgradba, obrat, kampus, skladišče). |
| --- | --- |

(b)

je omejen na zmerno veliko geografsko območje (npr. upravna zgradba, obrat, kampus, skladišče).

| : | ‚Podatkovna naprava‘ je oprema, sposobna oddajati ali sprejemati sekvence digitalnih informacij. |
| --- | --- |

:

„Magnetni gradiometri“ (6) so instrumenti za odkrivanje magnetnih sprememb v prostoru zaradi virov zunaj instrumenta. Sestojijo iz več „magnetometrov“ in pripadajoče elektronike, katerih izhodne vrednosti so merilo magnetnega poljskega gradienta.

| : | Glej tudi „lastni magnetni gradiometer“. |
| --- | --- |

:

„Magnetometri“ (6) so instrumenti za odkrivanje magnetnega polja, povzročenega zaradi vira zunaj instrumenta. Sestojijo iz enega samega elementa, občutljivega na magnetno polje in pripadajoče elektronike, katerega izhodna vrednost je merilo magnetnega polja.

„Glavni pomnilnik“ (4) pomeni primarni pomnilnik podatkov ali ukazov, do katerih ima centralna procesna enota hitri dostop. Sestoji iz notranjega pomnilnika „digitalnega računalnika“ in vsake njegove hierarhične razširitve, kot je na primer predpomnilnik ali razširjeni pomnilnik z nesekvenčnim dostopom.

„Materiali, odporni proti koroziji z UF6“ (0) so lahko baker, nerjavno jeklo, aluminij, aluminijev oksid, aluminijeve zlitine, nikelj ali zlitine, ki vsebujejo 60 utežnih odstotkov ali več niklja, in fluorirani ogljikovodikovi polimeri, odporni proti UF6, glede na način postopka ločevanja.

„Matrica“ (1 2 8 9) je snovno polnilo, ki zapolnjuje prostor med delci, vlaknatimi kristali ali vlakni.

„Merilna negotovost“ (2) je značilni parameter, ki določa, v katerem območju izhodne vrednosti je prava vrednost merljive spremenljivke s 95-odstotno stopnjo zaupanja. Upošteva nepopravljene sistemske odklone, nepopravljeni mrtvi tek in naključne odklone (v zvezi z ISO 10360-2, ali VDI/VDE 2617).

„Mehansko zlitje“ (1) pomeni postopek mešanja, ki poteka s mehanskim združevanjem, lomljenjem in ponovnim združevanjem elementov prahu in osnovne zlitine. Nekovinske delce je mogoče zlitini dodati z dodatkom ustreznega prahu.

„Ekstrakcija iz taline“ (1) je postopek ‚hitrega strjevanja‘ in ekstrakcije zlitine v obliki traku z vstavitvijo kratkega kosa vrtečega se in ohlajenega bloka v kad s staljeno kovinsko zlitino.

| : | ‚Hitro strjevanje‘: strjevanje staljenega materiala s hitrostjo ohlajevanja več kot 1 000 K/s. |
| --- | --- |

:

„Predenje iz taline“ (1) je postopek ‚hitrega strjevanja‘, tako da se prek vrtečega se in ohlajenega bloka usmeri curek staljene kovine, pri čemer nastane proizvod v obliki luskin, trakov ali palic.

| : | ‚Hitro strjevanje‘: strjevanje staljenega materiala s hitrostjo ohlajevanja več kot 1 000 K/s. |
| --- | --- |

:

„Mikroračunalniško mikrovezje“ (3) pomeni „monolitno integrirano vezje“ ali „veččipno integrirano vezje“, ki vsebuje aritmetično logično enoto (ALU), zmožno izvajati splošne ukaze iz notranjega pomnilnika glede podatkov, shranjenih v notranjem pomnilniku.

| : | Notranji pomnilnik je lahko povečan z zunanjim pomnilnikom. |
| --- | --- |

:

„Mikroprocesorsko mikrovezje“ (3) pomeni „monolitno integrirano vezje“ ali „veččipno integrirano vezje“, ki vsebuje aritmetično logično enoto (ALU), zmožno izvajati serije splošnih ukazov iz zunanjega pomnilnika.

| : | „Mikroprocesorsko mikrovezje“ navadno nima integralnega pomnilnika, dostopnega uporabniku, čeprav se lahko pomnilnik na čipu uporablja za izvajanje njegovih logičnih funkcij. |
| --- | --- |

:

| : | Vključeni so tudi nizi čipov, namenjeni za skupno delovanje pri zagotavljanju funkcij „mikroprocesorskega mikrovezja“. |
| --- | --- |

:

„Mikroorganizmi“ (1 2) pomenijo bakterije, viruse, mikroplazme, rikecije, chlamydiae ali glive, naravne, gojene ali modificirane, bodisi v obliki „izoliranih živih kultur“ bodisi v obliki materiala, ki vsebuje žive kulture, namerno cepljene ali okužene s takšnimi kulturami.

„Projektili“ (1 3 6 7 9) pomenijo kompletne raketne sisteme in letalske sisteme brez posadke, ki lahko nosijo najmanj 500 kg tovora in imajo doseg najmanj 300 km.

„Monofilament“ (1) ali filament je najmanjši prirastek vlakna, katerega premer je navadno nekaj mikrometrov.

„Monolitno integrirano vezje“ (3) je kombinacija pasivnih ali aktivnih ‚elementov vezja‘ ali obojega, ki:

| (a) | so izdelani s postopki difuzije, implantacije ali depozicije v en ali na en sam kos polprevodniškega materiala, tako imenovani ‚čip‘; |
| --- | --- |

(a)

so izdelani s postopki difuzije, implantacije ali depozicije v en ali na en sam kos polprevodniškega materiala, tako imenovani ‚čip‘;

| (b) | jih je mogoče šteti za neločljivo sestavljene in |
| --- | --- |

(b)

jih je mogoče šteti za neločljivo sestavljene in

| (c) | opravljajo funkcijo ali funkcije vezja. |
| --- | --- |

(c)

opravljajo funkcijo ali funkcije vezja.

| : | ‚Element vezja‘ je posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot je na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn. |
| --- | --- |

:

„Monospektralni slikovni senzorji“ (6) so sposobni pridobivati slikovne podatke iz posameznega spektralnega pasu.

„Veččipno integrirano vezje“ (3) pomeni dve monočipni integrirani vezji ali več „monolitnih integriranih vezij“, bondiranih na skupno „podlago“.

„Multispektralni slikovni senzorji“ (6) so sposobni simultanega ali zaporednega zbiranja slikovnih podatkov iz dveh ali več diskretnih spektralnih pasov. Senzorji, ki imajo več kot 20 diskretnih spektralnih pasov, se včasih imenujejo hiperspektralni senzorji.

„Naravni uran“ (0) je uran, ki vsebuje izotope v enakem razmerju kot v naravi.

„Krmilnik za dostop do omrežja“ (4) pomeni fizični vmesnik do omrežja s porazdeljeno komutacijo. Uporablja skupni medij, ki deluje ves čas z isto „hitrostjo digitalnega prenosa“ in pri tem za prenos uporablja presojo (tj. med znakom ali nosilcem). Neodvisno od vseh drugih izbira pakete podatkov ali skupine podatkov (tj. IEEE 802), naslovljene nanj. To je naprava, ki jo je mogoče vgraditi v računalnik ali telekomunikacijsko opremo za zagotovitev komunikacijskega dostopa.

„Nevronski računalnik“ (4) je računalniška naprava, namenjena ali oblikovana za oponašanje nevronov ali skupine nevronov, to je računalniška naprava, ki ji strojna oprema daje sposobnost modulacije teže in števila medpovezav in številnih računalniških komponent na podlagi poprejšnjih podatkov.

„Jedrski reaktor“ (0) je popoln reaktor, zmožen vzdrževati nadzorovano, samovzdrževano verižno cepitveno jedrsko reakcijo. „Jedrski reaktor“ vključuje vse predmete znotraj reaktorske posode ali neposredno pritrjene na reaktorsko posodo, naprave, ki nadzirajo moč v reaktorski sredici, in komponente, ki navadno vsebujejo primarno hladilo sredice reaktorja, hladilo nadzorujejo ali prihajajo v neposredni stik z njim.

„Numerično krmiljenje“ (2) pomeni avtomatično krmiljenje postopka, ki ga izvaja naprava, tako da uporabi numerične podatke, navadno vnesene med postopkom (v zvezi z ISO 2382).

„Objektna koda“ (9) je strojno izvedljiva oblika primernega izraza za en proces ali več procesov („izvorna koda“ (izvorni jezik)), ki je bila sestavljena s sistemom za programiranje.

„Optično ojačanje“ (5) v optičnih komunikacijah je tehnika ojačevanja, ki ojačuje optične signale, proizvedene v različnih optičnih virih, brez pretvorbe v električne signale, to je z uporabo polprevodniških optičnih ojačevalnikov ali ojačevalnikov luminescentnih optičnih vlaken.

„Optični računalnik“ (4) pomeni računalnik, namenjen ali izdelan za izrabo svetlobe pri predstavitvi podatkov, katerega računalniški logični elementi temeljijo na neposredno sklopljenih optičnih napravah.

„Optično integrirano vezje“ (3) je „monolitno integrirano vezje“ ali „hibridno integrirano vezje“, ki vsebuje enega ali več delov, izdelanih tako, da delujejo kot svetlobni senzorji ali svetlobni oddajniki ali pa opravljajo optično ali elektrooptično funkcijo oziroma funkcije.

„Optična komutacija“ (5) pomeni usmerjanje ali preklapljanje signalov v optični obliki brez pretvorbe v električne signale.

„Celotna tokovna gostota“ (3) pomeni skupno število amperskih ovojev v tuljavi (tj. vsoto števila ovojev, pomnoženo z maksimalnim tokom v vsakem ovoju), deljeno s skupnim prerezom tuljave (vključno s superprevodniškimi filamenti, kovinsko matrico, v kateri so superprevodniški filamenti, zalivnim materialom, hladilnimi kanali itn.).

„Sodelujoča država“ (7 9) je država članica Wassenaarskega sporazuma.

„Konična moč“ (6) pomeni najvišjo raven moči, dosežene pri „trajanju laserja“.

„Zasebno omrežje“ (5) je podatkovni komunikacijski sistem, ki:

| (a) | omogoča neposredno medsebojno komuniciranje med poljubnim številom neodvisnih ali medsebojno povezanih ‚podatkovnih naprav‘ in |
| --- | --- |

(a)

omogoča neposredno medsebojno komuniciranje med poljubnim številom neodvisnih ali medsebojno povezanih ‚podatkovnih naprav‘ in

| (b) | je omejeno na komunikacijo v neposredni bližini posameznika ali upravljavca naprave (npr. posamezni prostor, pisarna ali avtomobil). |
| --- | --- |

(b)

je omejeno na komunikacijo v neposredni bližini posameznika ali upravljavca naprave (npr. posamezni prostor, pisarna ali avtomobil).

:

‚Podatkovna naprava‘ je oprema, sposobna oddajati ali sprejemati sekvence digitalnih informacij.

„Upravljanje moči“ (7) pomeni spremembo posredovane moči višinomerovega signala, tako da je prejeta moč na višini „zrakoplova“ vedno na minimumu, potrebnem za določanje višine.

„Tlačni pretvorniki“ (2) so naprave, ki pretvarjajo vrednosti izmerjenega tlaka v električne signale.

„Poprej ločen“ (0 1) se navezuje na uporabo katerega koli postopka, katerega namen je povečati koncentracijo nadzorovanega izotopa.

„Primarno krmarjenje letenja“ (7) so krmilne enote za stabilizacijo ali manevriranje „zrakoplova“, ki uporabljajo generatorje sile/momenta, to je aerodinamične krmilne površine ali vektorsko krmiljenje propulzivnega potiska.

„Osnovni element“ (4), kakor se uporablja v Skupini 4, je „osnovni element“, če je njegova nadomestna vrednost več kot 35 % celotne vrednosti sistema, katerega element je. Vrednost elementa je cena, ki jo za element plača proizvajalec sistema ali sestavljavec sistema. Celotna vrednost je normalna mednarodna prodajna cena, ki velja za nepovezane stranke v kraju proizvodnje ali integracije dobave.

„Proizvodnja“ (GTN, NTN, povsod) pomeni vse proizvodne faze, kakor so: načrtovanje, proizvodni inženiring, izdelava, integracija, sestavljanje (montaža), nadzor, preskušanje, zagotavljanje kakovosti.

„Proizvodna oprema“ (1 7 9) pomeni orodje, šablone, vpenjalne glave, vpenjalne osi stružnic, kalupe, matrice, pritrjevala, zlagalne mehanizme, preskušalno opremo, druge stroje in njihove komponente, vendar se omejuje na tiste, ki so posebej izdelani ali predelani za „razvoj“ ali za eno ali več faz „proizvodnje“.

„Proizvodne zmogljivosti“ (7 9) pomenijo „opremo za proizvodnjo“ in posebej zanjo razvito programsko opremo, ki sta integrirani v instalacije za „razvoj“ ali za eno ali več faz „proizvodnje“.

„Program“ (2 6) je sosledje ukazov za izvedbo procesa, ki ima takšno obliko oziroma se lahko pretvori v takšno obliko, da ga lahko izvede računalnik.

„Kompresija impulzov“ (6) je kodiranje in obdelava dolgega impulza radarskega signala v kratek impulz ob ohranitvi prednosti visoke impulzne energije.

„Trajanje impulza“ (6) je trajanje „laserskega“ impulza, merjeno po lestvici „celotna dolžina in polovična jakost“ (Full Width Half Intensity (FWHI)).

„Impulzni laser“ (6) pomeni „laser“, katerega „trajanje impulza“ je 0,25 sekunde ali manj.

„Kvantna kriptografija“ (5) pomeni družino tehnik za vzpostavitev skupnega ključa za „kriptografijo“ z merjenjem kvanto-mehanskih lastnosti fizičnega sistema (vključno s tistimi fizičnimi lastnostmi, ki jih izrecno urejajo kvantna optika, kvantna teorija polja ali kvantna elektrodinamika).

„Agilnost radarske frekvence“ (6) pomeni vsako tehniko, ki po psevdonaključnem zaporedju spreminja nosilno frekvenco pulzirajočega radarskega oddajnika med impulzi ali skupinami impulzov z vrednostjo, ki je enaka ali večja kakor pasovna širina impulza.

„Radar z razpršenim spektrom“ (6) pomeni vsako modulacijsko tehniko razprševanja energije, ki izvira iz signala z razmeroma ozkim frekvenčnim pasom, prek veliko širšega frekvenčnega pasu z uporabo naključnega ali psevdonaključnega kodiranja.

„Sevalna občutljivost“ (6) je opredeljena z naslednjo enačbo: sevalna občutljivost (mA/W) = 0,807 × (valovna dolžina v nm) × kvantna učinkovitost.

:

Kvantna učinkovitost je običajno izražena v odstotkih; vendar je v tej enačbi izražena kot decimalno število, manjše od ena, npr. 78 % = 0,78.

„Realnočasovna pasovna širina“ (3) pri „analizatorjih dinamičnih signalov“ je najširše frekvenčno območje, ki ga lahko analizator prikaže na prikazovalniku ali shrani v masovnem pomnilniku, ne da bi pri tem povzročil prekinitve analize vhodnih podatkov. Za analizatorje z več kot enim kanalom se za izračun uporabi konfiguracija kanalov, ki omogoča najširšo „realnočasovno pasovno širino“.

„Realnočasovna obdelava“ (2 6 7) pomeni obdelavo podatkov z računalniškim sistemom, ki zagotavlja zahtevano raven storitve kot funkcijo razpoložljivih virov v okviru zagotovljenega odzivnega časa, ne glede na obremenitev sistema, kadar je stimuliran od zunaj.

„Ponovljivost“ (7) pomeni stopnjo skladnosti med ponovljenimi meritvami iste spremenljivke pod istimi delovnimi pogoji, kadar se med meritvami pojavijo spremenjeni pogoji ali obdobja neobratovanja. (Sklic: IEEE STD 528–2001 (ena sigma standardne deviacije))

„Zahtevana“ (GTN 1–9), kot se uporablja v zvezi s „tehnologijo“, se nanaša samo na tisti delež „tehnologije“, ki je posebej nujen za doseganje ali izboljšanje zmogljivosti, značilnosti ali funkcij, ki so predmet nadzora. Takšna „potrebna“„tehnologija“ je lahko skupna za različno blago.

„Razločljivost“ (2) pomeni najmanjši inkrement merilne naprave; pri digitalnih instrumentih je to najmanj pomembni bit (sklic: ANSI B 89.1.12).

„Agens za obvladovanje nemirov“ (1) je snov, ki pod pričakovanimi pogoji uporabe za namene nadzorovanja nemirov pri ljudeh hitro proizvedejo senzorične motnje ali fizično nesposobnost, ki izginejo kmalu po koncu izpostavitve.

:

Solzilni plini so podniz „agensov za obvladovanje nemirov“.

„Robot“ (2 8) je manipulacijski mehanizem za stalne ali sporadične delovne operacije, ki lahko uporablja senzorje in ki:

| (a) | je večfunkcionalen; |
| --- | --- |

(a)

je večfunkcionalen;

| (b) | je sposoben nameščanja ali usmerjanja materiala, delov, orodij ali posebnih naprav z uporabo različnih gibov v tridimenzionalnem prostoru; |
| --- | --- |

(b)

je sposoben nameščanja ali usmerjanja materiala, delov, orodij ali posebnih naprav z uporabo različnih gibov v tridimenzionalnem prostoru;

| (c) | vsebuje tri ali več servo naprav z zaprto ali odprto zanko, ki lahko vključujejo tudi koračne motorje, in |
| --- | --- |

(c)

vsebuje tri ali več servo naprav z zaprto ali odprto zanko, ki lahko vključujejo tudi koračne motorje, in

| (d) | ima „uporabniku dostopno programirljivost“ z metodo pokažem-ponovi ali prek elektronskega računalnika, ki je lahko tudi programirljivi logični krmilnik, to je ne potrebuje mehanskih posegov. |
| --- | --- |

(d)

ima „uporabniku dostopno programirljivost“ z metodo pokažem-ponovi ali prek elektronskega računalnika, ki je lahko tudi programirljivi logični krmilnik, to je ne potrebuje mehanskih posegov.

| : | Gornja opredelitev ne zajema naslednjih naprav:







  1. | manipulacijski mehanizmi, ki se krmilijo le ročno/prek teleoperaterja; |
| --- | --- | --- |

:

1.

manipulacijski mehanizmi, ki se krmilijo le ročno/prek teleoperaterja;

| 2. | manipulacijski mehanizmi s stalnim zaporedjem gibov; to so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko določenimi programiranimi gibi. Program je mehansko omejen z vnaprej določenimi zaporami, kot so na primer zatiči ali naperki. Sosledje gibov in izbor poti ali kotov nista spremenljiva ali zamenljiva z mehanskimi, elektronskimi ali električnimi sredstvi; |
| --- | --- |

2.

manipulacijski mehanizmi s stalnim zaporedjem gibov; to so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko določenimi programiranimi gibi. Program je mehansko omejen z vnaprej določenimi zaporami, kot so na primer zatiči ali naperki. Sosledje gibov in izbor poti ali kotov nista spremenljiva ali zamenljiva z mehanskimi, elektronskimi ali električnimi sredstvi;

| 3. | manipulacijski mehanizmi z mehansko krmiljenim spremenljivim zaporedjem gibov; to so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko določenimi programiranimi gibi.

  Program je mehansko omejen z določenimi, vendar nastavljivimi zaporami, kakor so na primer zatiči ali naperki. Zaporedje gibov in izbor poti ali kotov sta spremenljiva v okviru fiksiranega programskega vzorca. Spremembe ali modifikacije programskega vzorca (npr. menjave zatičev ali naperkov) na eni ali več oseh gibanja se izvajajo le prek mehanskih operacij; |
| --- | --- |

3.

manipulacijski mehanizmi z mehansko krmiljenim spremenljivim zaporedjem gibov; to so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko določenimi programiranimi gibi.

| 4. | manipulacijski mehanizmi s spremenljivim zaporedjem brez servokrmiljenja; to so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko fiksiranimi programiranimi gibi. Program je spremenljiv, vendar si koraki sledijo le po binarnem signalu iz mehansko fiksiranih električnih binarnih naprav ali nastavljivih ustavitev |
| --- | --- |

4.

manipulacijski mehanizmi s spremenljivim zaporedjem brez servokrmiljenja; to so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko fiksiranimi programiranimi gibi. Program je spremenljiv, vendar si koraki sledijo le po binarnem signalu iz mehansko fiksiranih električnih binarnih naprav ali nastavljivih ustavitev

| 5. | skladalni žerjavi, opredeljeni kot kartezijski koordinatni manipulacijski sistemi, proizvedeni kot integralni del navpičnega sklopa skladiščnih košar in narejeni tako, da omogočajo dostop do vsebine teh košar ter za vstavljanje ali odnašanje te vsebine. |
| --- | --- |

5.

skladalni žerjavi, opredeljeni kot kartezijski koordinatni manipulacijski sistemi, proizvedeni kot integralni del navpičnega sklopa skladiščnih košar in narejeni tako, da omogočajo dostop do vsebine teh košar ter za vstavljanje ali odnašanje te vsebine.

„Rotacijska atomizacija“ (1) pomeni postopek redukcije curka ali bazena staljene kovine na drobce s premerom 500 mikrometrov ali manj z uporabo centrifugalne sile.

„Predpreja“ (1) je snop (navadno 12–120) približno vzporednih ‚pramenov‘.

| : | ‚Pramen‘ je snop „monofilamentov“ (navadno več kot 200), urejenih približno vzporedno. |
| --- | --- |

:

„Opletanje“ (2) (out-of-true running) pomeni radialni odmik med enim obratom glavne gredi, merjen na ravnini, pravokotni na os gredi v točki na zunanji ali notranji vrteči se površini, ki je predmet preskušanja (Sklic: ISO 230/1 1986, odstavek 5.61).

„Skalirni faktor“ (žirometra ali merilnika pospeška) (7) pomeni razmerje med izhodno in vhodno spremembo, ki je predmet meritve. Skalirni faktor se navadno ocenjuje kot nagib ravne črte, ki jo je mogoče potegniti po metodi najmanjših kvadratov vhodnih-izhodnih podatkov, dobljenih s cikličnim spreminjanjem vhodne vrednosti čez območje vhodnih podatkov.

„Čas umirjanja“ (3) pomeni potreben čas, da pride izhodna vrednost v območje pol bita končne vrednosti, kadar gre za preklapljanje med katerima koli nivojema pretvornika.

„SHPL“ (super high power laser) pomeni „visokozmogljivi laser“.

„Analizatorji signalov“ (3) so aparati za merjenje in prikazovanje osnovnih lastnosti enofrekvenčnih komponent večfrekvenčnih signalov.

„Obdelava signala“ (3 4 5 6) pomeni postopek obdelave od zunaj pridobljenih signalov, ki prenašajo informacije, z algoritmi, kot so časovna kompresija, filtriranje, ekstrakcija, selekcija, korelacija, konvolucija ali transformacija med domenami (npr. hitra Fouriereva transformacija ali Walsheva transformacija).

„Programska oprema“ (GSN, povsod) je zbirka enega ali več „programov“ ali ‚mikroprogramov‘, nameščenih na katerem koli otipljivem izraznem mediju.

| : | ‚Mikroprogram‘ pomeni zaporedje osnovnih ukazov, shranjenih v posebnem pomnilniku, katerih izvajanje se začne z uvedbo njegovega referenčnega ukaza v ukazni register. |
| --- | --- |

:

„Izvorna koda“ (ali izvorni jezik) (6 7 9) je primeren izraz za en ali več postopkov, ki jih programski sistem lahko pretvori v obliko, izvedljivo z opremo („objektna koda“ (ali objektni jezik)).

„Vesoljsko plovilo“ (7 9) so aktivni in pasivni sateliti in vesoljske sonde.

„Primerni za vesolje“ (3 6 8) se nanaša na proizvode, ki so zasnovani, izdelani in preskušeni za izpolnjevanje posebnih električnih, mehanskih ali okoljskih zahtev in ki se uporabljajo za lansiranje in razporejanje satelitov ali letalnih sistemov za velike višine 100 km ali več.

„Posebno cepljivi materiali“ (0) pomenijo: plutonij-239, uran-233, „uran, obogaten z izotopom urana-235 ali urana-233“, in vsaka snov, ki vsebuje navedene snovi.

„Specifični modul“ (0 1 9) je Youngov modul elastičnosti v paskalih, enak vrednosti N/m2, deljen s specifično maso v N/m3, merjeno pri temperaturi (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) in pri relativni vlažnosti (50 ± 5) %.

„Specifična natezna trdnost“ (0 1 9) je natezna trdnost v paskalih, enaka vrednosti N/m2, deljeni s specifično maso v N/m3, merjeno pri temperaturi (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) in pri relativni vlažnosti (50 ± 5) %.

„Hlajenje curka“ (1) pomeni postopek ‚hitrega strjevanja‘ curka staljene kovine prek ohlajenega bloka, pri čemer nastane proizvod v obliki luskin.

| : | ‚Hitro strjevanje‘ je strjevanje staljenega materiala s hitrostjo prek 1 000 K/s. |
| --- | --- |

:

„Razpršeni spekter“ (5) je tehnika, pri kateri se energija razmeroma ozkega pasu komunikacijskega kanala razprši prek veliko širšega energijskega spektra.

Radar „z razpršenim spektrom“ (6) – glej „Radar z razpršenim spektrom“

„Stabilnost“ (7) pomeni standardni odklon (1 sigma) variacije posameznega parametra od njegove kalibrirane vrednosti, merjene v stabilnih temperaturnih pogojih. Lahko je izražena kot funkcija časa.

„Države, ki (ni)so članice Konvencije o kemičnem orožju“ (1), so tiste države, za katere je (oziroma ni) Konvencija o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja in uporabe kemičnega orožja začela veljati.

„Podlaga“ (3) je rezina osnovnega materiala z medpovezavami ali brez njih, na kateri ali v kateri so nameščene ‚diskretne komponente‘ ali integrirana vezja ali oboji.

| : | ‚Diskretna komponenta‘: ločeno pakirani ‚element vezja‘ z lastnimi zunanjimi povezavami. |
| --- | --- |

:

| : | ‚Element vezja‘: posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn. |
| --- | --- |

:

„Surovi substrati“ (6) so monolitne zmesi dimenzij, primernih za proizvodnjo optičnih elementov, kot so ogledala ali optična okna.

„Podenota toksina“ (1) je strukturno in funkcionalno ločena komponenta celotnega „toksina“.

„Superzlitine“ (2 9) so zlitine na osnovi niklja, kobalta ali železa, katerih trdnost presega katero koli zlitino iz serije AISI 300 in to pri temperaturah nad 922 K (649 °C) v zahtevnih okoljskih in delovnih pogojih.

„Superprevodni“ (1 3 5 6 8) so materiali, to je kovine, zlitine ali spojine, ki lahko izgubijo vso električno upornost, to je, ki lahko ohranijo neskončno električno prevodnost in prevajajo zelo velike električne tokove, ne da bi pri tem prišlo do joulskega segrevanja.

| : | „Superprevodno“ stanje materiala se v posamičnih primerih označuje s „kritično temperaturo“, s kritičnim magnetnim poljem, ki je funkcija temperature, in s kritično tokovno gostoto, ki je pravzaprav funkcija magnetnega polja in temperature. |
| --- | --- |

:

„Visokozmogljivi laser“ („SHPL“ – Super High Power Laser) (6) pomeni „laser“, sposoben oddajati (v celoti ali po poljubno velikih količinskih delih) izhodno energijo, ki presega 1 kJ v 50 ms ali ki ima povprečno ali CW-moč prek 20 kW.

„Superplastično oblikovanje“ (1 2) pomeni postopek deformiranja s segrevanjem kovin, za katere je navadno značilna nizka stopnja razteznosti (manj kot 20 %) pri prelomni točki, ugotovljeni pri sobni temperaturi z običajnim preskušanjem natezne trdnosti, da se med preizkusom dosežejo raztezki, ki so vsaj za dvakrat večji od stopnje raztezanja.

„Simetrični algoritem“ (5) je kriptografski algoritem, ki uporablja isti ključ za enkripcijo in dekripcijo.

| : | Običajna uporaba „simetričnih algoritmov“ je zaupnost podatkov. |
| --- | --- |

:

„Sistemske sledi“ (6) so obdelana, medsebojno povezana (vnos radarskih podatkov o cilju v položaj po načrtu letenja) in osvežena poročila o položaju zrakoplova med letenjem, ki so na voljo kontrolorjem v centrih za vodenje letalskega prometa.

„Sistolični matrični računalnik“ (4) je računalnik, pri katerem lahko uporabnik dinamično nadzoruje tok in modifikacijo podatkov na nivoju logičnih vrat.

„Trak“ (1) je material iz prepletenih ali v eno samo smer usmerjenih „monofilamentov“, ‚pramenov‘, „predprej“, „prediv“ ali „prej“ itn., navadno prevlečenih s smolo.

| : | ‚Pramen‘ je snop „monofilamentov“ (navadno več kot 200), urejenih približno vzporedno. |
| --- | --- |

:

„Tehnologija“ (GTN, NTN, povsod) pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije imajo obliko ‚tehničnih podatkov‘ ali ‚tehnične pomoči‘.

| : | ‚Tehnična pomoč‘ lahko nastopa v obliki napotkov, posebnih strokovnih znanj, usposabljanja, prenašanja delovnih izkušenj in svetovanja in lahko vključuje tudi prenos ‚tehničnih podatkov‘. |
| --- | --- |

:

| : | ‚Tehnični podatki‘ so lahko v obliki shem, načrtov, diagramov, modelov, formul, tabel, tehničnih zasnov in specifikacij, priročnikov in navodil, natisnjenih ali posnetih na druge medije ali naprave, kakor so diskete, trakovi, bralni pomnilniki. |
| --- | --- |

:

„Nihajno vreteno“ (2) pomeni vreteno, ki je nosilec orodja in ki med strojnim postopkom spreminja kotni položaj svojega središča glede na druge osi.

„Časovna konstanta“ (6) je čas, ki poteče od trenutka uporabe svetlobnega dražljaja do takrat, ko tokovni inkrement doseže vrednost, enako 1–1/e-kratni končni vrednosti (tj. 63 % končne vrednosti).

„Pokrovnih stena“ (9) je stacionarna komponenta obroča (trdna ali razčlenjena), pritrjena na notranjo površino ohišja turbinskega motorja, ali vrh turbinske lopatice, katere funkcija je predvsem zračno tesnjenje med stacionarnimi in rotacijskimi komponentami.

„Celovito krmarjenje leta“ (7) je avtomatizirano krmiljenje spremenljivk stanja „zrakoplova“ in smeri letenja, da se zagotovijo cilji misije, ki ustrezajo realnočasovnim spremembam podatkov glede ciljev, tveganj ali drugih „zrakoplovov“.

„Skupna digitalna prenosna hitrost“ (5) pomeni število bitov, vključno z linijskim kodiranjem itn., v časovni enoti, ki preidejo skozi ustrezno napravo v digitalnem prenosnem sistemu.

| : | Glej tudi „digitalna prenosna hitrost“. |
| --- | --- |

:

„Predivo“ (1) je snop navadno približno vzporednih „monofilamentov“.

„Toksini“ (1 2) pomenijo toksine v obliki namerno izoliranih preparatov ali zmesi ne glede na način njihove proizvodnje, razen toksinov kot kontaminantov drugih materialov, kakor so na primer patološki vzorci, pridelki, živila ali semena „mikroorganizmov“.

„Transferni laser“ (6) pomeni „laser“, pri katerem se oddajanje koherentne svetlobe (laseriranje) snovi vzbudi tako, da pride pri prenosu energije do trka atoma ali molekule, ki ne oddaja koherentne svetlobe (ne laserira) z atomom ali molekulo snovi, ki oddaja koherentno svetlobo (laserira).

„Nastavljiv“ (6) pomeni zmožnost „laserja“, da deluje neprekinjeno na vseh valovnih dolžinah prek območja z več „laserskimi“ prehodi. „Laser“, ki se lahko izbira linijsko, proizvaja diskretne valovne dolžine v enem „laserskem“ prehodu, se ne pojmuje za „nastavljivega“.

„Zrakoplov brez posadke“ („UAV“) (9) pomeni kateri koli zrakoplov, ki zmore vzleteti ter zdržema nadzorovano leteti in navigirati brez posadke na krovu.

„Uran, obogaten z izotopom 235 ali 233“ (0) pomeni uran, ki vsebuje izotop urana 235, urana 233 ali oba, in to v tolikšni količini, da je obogatitveno razmerje med vsoto navedenih izotopov in izotopa urana 238 večje od razmerja med izotopom urana 235 in izotopom urana 238, kakor se pojavlja v naravnem stanju (izotopno razmerje 0,71-odstotno).

„Uporaba“ (GTN, NTN, povsod) pomeni opravilo, vgradnjo (vključno z vgradnjo na kraju samem), vzdrževanje (preverjanje), popravilo, tehnični pregled in obnavljanje.

„Uporabniku dostopna programirljivost“ (6) pomeni lastnost, ki omogoča uporabniku vstaviti, spremeniti ali nadomestiti „programe“, razen če gre za:

| (a) | fizične spremembe vezja ali medpovezav ali |
| --- | --- |

(a)

fizične spremembe vezja ali medpovezav ali

| (b) | namestitve funkcionalnih nadzorov, vključno z vnosom parametrov. |
| --- | --- |

(b)

namestitve funkcionalnih nadzorov, vključno z vnosom parametrov.

„Cepivo“ (1) je medicinski proizvod v farmacevtski sestavi, ki ima dovoljenje regulativnih organov iz države proizvajalke ali uporabnice oziroma ima njihovo dovoljenje za promet ali klinični preskus, namenjena za stimuliranje zaščitnih imunoloških odzivov človeka in živali, da prepreči bolezen pri osebah ali živalih, ki jo dobivajo.

„Vakuumska atomizacija“ (1) je postopek redukcije curka staljene kovine na drobce premera 500 mikrometrov ali manj z uporabo hitre sprostitve plina v vakuumu.

„Spremenljiva geometrija aerodinamičnega profila“ (7) se nanaša na uporabo spuščanja in dvigovanja koničnih loput ali jezičkov ali vodenja koničnih reber ali nosnega stožera, katerih položaj je mogoče med letom krmiliti.

„Preja“ (1) je snop posukanih ‚pramenov‘.

| : | ‚Pramen‘ je snop „monofilamentov“ (navadno več kot 200), urejenih približno vzporedno. |
| --- | --- |

:

SKUPINA 0

JEDRSKE SNOVI, OBJEKTI IN OPREMA

0ASistemi, oprema in komponente

0A001„Jedrski reaktorji“ in posebej konstruirana ali izdelana oprema ter sestavni deli zanjo:

| (a) | „jedrski reaktorji“; |
| --- | --- |

(a)

„jedrski reaktorji“;

| (b) | kovinske posode ali njihovi glavni tovarniško izdelani deli, vključno z glavo reaktorske tlačne posode, ki so posebej konstruirani ali izdelani tako, da lahko vsebujejo sredico „jedrskega reaktorja“; |
| --- | --- |

(b)

kovinske posode ali njihovi glavni tovarniško izdelani deli, vključno z glavo reaktorske tlačne posode, ki so posebej konstruirani ali izdelani tako, da lahko vsebujejo sredico „jedrskega reaktorja“;

| (c) | oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana za vstavljanje ali odstranjevanje goriva v „jedrskem reaktorju“; |
| --- | --- |

(c)

oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana za vstavljanje ali odstranjevanje goriva v „jedrskem reaktorju“;

| (d) | kontrolne palice, ki so posebej konstruirane ali izdelane za nadzor cepitvenega procesa v „jedrskem reaktorju“, vključno s podpornimi in obesnimi deli ter pogonskimi mehanizmi in vodili za kontrolne palice; |
| --- | --- |

(d)

kontrolne palice, ki so posebej konstruirane ali izdelane za nadzor cepitvenega procesa v „jedrskem reaktorju“, vključno s podpornimi in obesnimi deli ter pogonskimi mehanizmi in vodili za kontrolne palice;

| (e) | tlačne cevi, ki so posebej konstruirane ali izdelane za vstavitev gorivnih elementov in primarnega hladila v „jedrskem reaktorju“ pri delovnem tlaku nad 5,1 MPa; |
| --- | --- |

(e)

tlačne cevi, ki so posebej konstruirane ali izdelane za vstavitev gorivnih elementov in primarnega hladila v „jedrskem reaktorju“ pri delovnem tlaku nad 5,1 MPa;

| (f) | kovinski cirkonij in cirkonij v zlitinah, v obliki cevi ali snopov cevi, kjer je masno razmerje med hafnijem in cirkonijem manjše od 1: 500 in ki so posebej konstruirane ali izdelane za uporabo v „jedrskih reaktorjih“; |
| --- | --- |

(f)

kovinski cirkonij in cirkonij v zlitinah, v obliki cevi ali snopov cevi, kjer je masno razmerje med hafnijem in cirkonijem manjše od 1: 500 in ki so posebej konstruirane ali izdelane za uporabo v „jedrskih reaktorjih“;

| (g) | hladilne črpalke, ki so posebej konstruirane ali izdelane za kroženje primarnega hladila v „jedrskih reaktorjih“; |
| --- | --- |

(g)

hladilne črpalke, ki so posebej konstruirane ali izdelane za kroženje primarnega hladila v „jedrskih reaktorjih“;

| (h) | ‚notranji deli jedrskega reaktorja‘, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v „jedrskih reaktorjih“, vključno z nosilnimi stebri za sredico, gorilnimi kanali, termičnimi ščiti, loputami, mrežnimi podpornimi ploščami sredice reaktorja in mešalnimi ploščami;







  : | Pojem ‚notranji deli jedrskega reaktorja‘ v točki 0A001(h) pomeni kateri koli glavni element znotraj reaktorske posode, ki ima eno ali več pomožnih nalog, kakor je na primer podpora sredice, vzdrževanje položaja gorivnih elementov, usmerjanje toka primarnega hladila, zagotavljanje radiacijske zaščite za reaktorsko posodo in omogočanje postavitve merilnih instrumentov v sredici. |
| --- | --- | --- |

(h)

‚notranji deli jedrskega reaktorja‘, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v „jedrskih reaktorjih“, vključno z nosilnimi stebri za sredico, gorilnimi kanali, termičnimi ščiti, loputami, mrežnimi podpornimi ploščami sredice reaktorja in mešalnimi ploščami;

:

| (i) | toplotni izmenjevalniki (uparjalniki), ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v primarnem hladilnem sredstvu „jedrskega reaktorja“; |
| --- | --- |

(i)

toplotni izmenjevalniki (uparjalniki), ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v primarnem hladilnem sredstvu „jedrskega reaktorja“;

| (j) | instrumenti za detekcijo nevtronov in merilni instrumenti, ki so posebej konstruirani ali izdelani za določanje nevtronskega toka v sredici „jedrskega reaktorja“. |
| --- | --- |

(j)

instrumenti za detekcijo nevtronov in merilni instrumenti, ki so posebej konstruirani ali izdelani za določanje nevtronskega toka v sredici „jedrskega reaktorja“.

0BOprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

0B001Obrat za ločevanje izotopov „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ in „posebnih cepljivih materialov“ in posebej konstruirana ali izdelana oprema in njeni sestavni deli:

| (a) | obrati, ki so posebej izdelani ali izdelani za ločevanje izotopov „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ in „posebnih cepljivih materialov“, so:






  1. | obrat za ločevanje s plinsko centrifugo; |
| --- | --- | --- |

(a)

obrati, ki so posebej izdelani ali izdelani za ločevanje izotopov „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ in „posebnih cepljivih materialov“, so:

1.

obrat za ločevanje s plinsko centrifugo;

| 2. | obrat za ločevanje s plinsko difuzijo; |
| --- | --- |

2.

obrat za ločevanje s plinsko difuzijo;

| 3. | obrat za aerodinamično ločevanje; |
| --- | --- |

3.

obrat za aerodinamično ločevanje;

| 4. | obrat za ločevanje s kemično izmenjavo; |
| --- | --- |

4.

obrat za ločevanje s kemično izmenjavo;

| 5. | obrat za ločevanje z ionsko izmenjavo; |
| --- | --- |

5.

obrat za ločevanje z ionsko izmenjavo;

| 6. | obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v atomski pari (AVLIS); |
| --- | --- |

6.

obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v atomski pari (AVLIS);

| 7. | obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v molekularni pari (MLIS); |
| --- | --- |

7.

obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v molekularni pari (MLIS);

| 8. | obrat za ločevanje s plazmo; |
| --- | --- |

8.

obrat za ločevanje s plazmo;

| 9. | obrat za elektromagnetno ločevanje; |
| --- | --- |

9.

obrat za elektromagnetno ločevanje;

| (b) | plinske centrifuge ter sklopi in sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za postopke ločevanja v plinskih centrifugah, so:







  : | Pojem „materiali z velikim razmerjem med trdnostjo in gostoto“ v točki 0B001(b) pomeni katerega koli od naslednjih materialov:







  (a) | maraging jeklo z natezno trdnostjo najmanj 2 050 MPa ali več; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

plinske centrifuge ter sklopi in sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za postopke ločevanja v plinskih centrifugah, so:

:

(a)

maraging jeklo z natezno trdnostjo najmanj 2 050 MPa ali več;

| (b) | aluminijeve zlitine z natezno trdnostjo najmanj 460 MPa ali več ali |
| --- | --- |

(b)

aluminijeve zlitine z natezno trdnostjo najmanj 460 MPa ali več ali

| (c) | „vlaknene ali nitaste materiale“ s „specifičnim modulom“ več kot 3,18 × 106 m in s „specifično natezno trdnostjo“ več kot 76,2 × 103 m; |
| --- | --- |

(c)

„vlaknene ali nitaste materiale“ s „specifičnim modulom“ več kot 3,18 × 106 m in s „specifično natezno trdnostjo“ več kot 76,2 × 103 m;

| 1. | plinske centrifuge; |
| --- | --- |

1.

plinske centrifuge;

| 2. | celoviti sklopi rotorjev; |
| --- | --- |

2.

celoviti sklopi rotorjev;

| 3. | cevi za rotorje, ki so posebej izdelani tanko stenski valji debeline 12 mm ali manj, s premerom od 75 mm do 400 mm, ki so izdelani iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘; |
| --- | --- |

3.

cevi za rotorje, ki so posebej izdelani tanko stenski valji debeline 12 mm ali manj, s premerom od 75 mm do 400 mm, ki so izdelani iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘;

| 4. | obroči ali spojke z debelino stene do 3 mm in s premerom od 75 mm do 400 mm, ki so izdelani za lokalno podporo rotorskih cevi ali za zaporedno povezavo več rotorskih cevi in so izdelani iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘; |
| --- | --- |

4.

obroči ali spojke z debelino stene do 3 mm in s premerom od 75 mm do 400 mm, ki so izdelani za lokalno podporo rotorskih cevi ali za zaporedno povezavo več rotorskih cevi in so izdelani iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘;

| 5. | lopute s premerom od 75 mm do 400 mm, ki se vgrajujejo v notranjost rotorskih cevi in so izdelane iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘; |
| --- | --- |

5.

lopute s premerom od 75 mm do 400 mm, ki se vgrajujejo v notranjost rotorskih cevi in so izdelane iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘;

| 6. | končniki s premerom od 75 mm do 400 mm, ki so izdelani za tesnjenje obeh koncev rotorskih cevi in so iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘; |
| --- | --- |

6.

končniki s premerom od 75 mm do 400 mm, ki so izdelani za tesnjenje obeh koncev rotorskih cevi in so iz ‚materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto‘;

| 7. | magnetni viseči ležaji iz obročastega magneta, ki visi v ohišju z dušilnim sredstvom, pri čemer je ohišje zaščiteno ali izdelano iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, magnet pa je spojen z osjo ali drugim magnetom, pritrjenim na zgornji končnik rotorske cevi; |
| --- | --- |

7.

magnetni viseči ležaji iz obročastega magneta, ki visi v ohišju z dušilnim sredstvom, pri čemer je ohišje zaščiteno ali izdelano iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, magnet pa je spojen z osjo ali drugim magnetom, pritrjenim na zgornji končnik rotorske cevi;

| 8. | posebej izdelani centrirni skodeličasti ležaji, ki so pritrjeni na blažilnik; |
| --- | --- |

8.

posebej izdelani centrirni skodeličasti ležaji, ki so pritrjeni na blažilnik;

| 9. | molekularne črpalke, ki so sestavljene iz valjev z notranje strojno obdelanimi ali izvrtanimi spiralnimi utori in notranje strojno obdelanimi izvrtinami; |
| --- | --- |

9.

molekularne črpalke, ki so sestavljene iz valjev z notranje strojno obdelanimi ali izvrtanimi spiralnimi utori in notranje strojno obdelanimi izvrtinami;

| 10. | obročasti statorji motorjev za večfazne AC histerezne (ali magnetno uporovne) motorje, ki sinhronizirano delujejo v vakuumu, v frekvenčnem območju od 600 do 2 000 Hz in z razponom moči od 50 do 1 000 VA; |
| --- | --- |

10.

obročasti statorji motorjev za večfazne AC histerezne (ali magnetno uporovne) motorje, ki sinhronizirano delujejo v vakuumu, v frekvenčnem območju od 600 do 2 000 Hz in z razponom moči od 50 do 1 000 VA;

| 11. | ohišja in sprejemni deli centrifug za vgradnjo cevi rotorjev plinskih centrifug, ki sestojijo iz togega valja z debelino stene do 30 mm in z zelo natančno obdelavo obeh koncev in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; |
| --- | --- |

11.

ohišja in sprejemni deli centrifug za vgradnjo cevi rotorjev plinskih centrifug, ki sestojijo iz togega valja z debelino stene do 30 mm in z zelo natančno obdelavo obeh koncev in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“;

| 12. | odvodne cevi z notranjim premerom do 12 mm, za odvajanje plina UF6 iz rotorske cevi centrifuge, ki delujejo po principu Pitotove cevi in so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; |
| --- | --- |

12.

odvodne cevi z notranjim premerom do 12 mm, za odvajanje plina UF6 iz rotorske cevi centrifuge, ki delujejo po principu Pitotove cevi in so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“;

| 13. | frekvenčni pretvorniki (konverterji ali inverterji), posebej konstruirane ali izdelane naprave za uravnavanje frekvence električnega toka v statorjih elektromotorjev, ki se uporabljajo pri procesu obogatitve s plinskimi centrifugami, in tudi sestavni deli takšnih pretvornikov, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | večfazni izhod s frekvencami od 600 do 2 000 Hz; |
| --- | --- | --- |

13.

frekvenčni pretvorniki (konverterji ali inverterji), posebej konstruirane ali izdelane naprave za uravnavanje frekvence električnega toka v statorjih elektromotorjev, ki se uporabljajo pri procesu obogatitve s plinskimi centrifugami, in tudi sestavni deli takšnih pretvornikov, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

večfazni izhod s frekvencami od 600 do 2 000 Hz;

| (b) | frekvenčno krmiljenje boljše od 0,1 %, |
| --- | --- |

(b)

frekvenčno krmiljenje boljše od 0,1 %,

| (c) | harmonično popačenje manj kot 2 % in |
| --- | --- |

(c)

harmonično popačenje manj kot 2 % in

| (d) | izkoristek nad 80 %; |
| --- | --- |

(d)

izkoristek nad 80 %;

| 14. | posebni zaporni in regulacijski ventili, ki so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali z njimi zaščiteni, s premerom od 10 do 160 mm; |
| --- | --- |

14.

posebni zaporni in regulacijski ventili, ki so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali z njimi zaščiteni, s premerom od 10 do 160 mm;

| (c) | oprema in sestavni deli, posebej izdelani in pripravljeni za postopek ločevanja s plinsko difuzijo:






  1. | pregrade za difuzijo plinov, narejene iz poroznega kovinskega, polimernega ali keramičnega „materiala, odpornega proti koroziji z UF6“, in z velikostjo por od 10 do 100 nm, debeline največ 5 mm, cevaste oblike in s premerom največ 25 mm; |
| --- | --- | --- |

(c)

oprema in sestavni deli, posebej izdelani in pripravljeni za postopek ločevanja s plinsko difuzijo:

1.

pregrade za difuzijo plinov, narejene iz poroznega kovinskega, polimernega ali keramičnega „materiala, odpornega proti koroziji z UF6“, in z velikostjo por od 10 do 100 nm, debeline največ 5 mm, cevaste oblike in s premerom največ 25 mm;

| 2. | ohišja difuzorjev plina, izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; |
| --- | --- |

2.

ohišja difuzorjev plina, izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“;

| 3. | kompresorji (izpodrivni, centrifugalni in aksialni) ali puhala s sesalno z zmogljivostjo najmanj 1 m3/min UF6 in izotopnim tlakom do 666,7 kPa, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; |
| --- | --- |

3.

kompresorji (izpodrivni, centrifugalni in aksialni) ali puhala s sesalno z zmogljivostjo najmanj 1 m3/min UF6 in izotopnim tlakom do 666,7 kPa, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“;

| 4. | tesnila rotacijskih gredi, namenjena za kompresorje ali puhala, ki so navedeni v točki 0B001(c)(3) in izdelani tako, da v notranjost kompresorja ne vdre več kot 1 000 cm3 vmesnega plina na minuto; |
| --- | --- |

4.

tesnila rotacijskih gredi, namenjena za kompresorje ali puhala, ki so navedeni v točki 0B001(c)(3) in izdelani tako, da v notranjost kompresorja ne vdre več kot 1 000 cm3 vmesnega plina na minuto;

| 5. | toplotni izmenjevalniki, izdelani iz aluminija, bakra, niklja ali zlitin z najmanj 60 utežnih odstotkov niklja ali s kombinacijo teh kovin za obloge cevi, izdelani za delovanje v področju pod atmosferskim tlakom, pri čemer je tlačna izguba zaradi puščanja manjša od 10 Pa/h pod tlačno razliko 100 kPa; |
| --- | --- |

5.

toplotni izmenjevalniki, izdelani iz aluminija, bakra, niklja ali zlitin z najmanj 60 utežnih odstotkov niklja ali s kombinacijo teh kovin za obloge cevi, izdelani za delovanje v področju pod atmosferskim tlakom, pri čemer je tlačna izguba zaradi puščanja manjša od 10 Pa/h pod tlačno razliko 100 kPa;

| 6. | posebni zaporni in regulacijski ventili, ki so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali z njimi zaščiteni, s premerom od 40 do 1 500 mm; |
| --- | --- |

6.

posebni zaporni in regulacijski ventili, ki so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali z njimi zaščiteni, s premerom od 40 do 1 500 mm;

| (d) | oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za postopek aerodinamičnega ločevanja, so:






  1. | ločevalne šobe, ki imajo režasto ukrivljene kanale s krivinskim polmerom, manjšim od 1 mm, in so odporne proti koroziji z UF6 ter imajo pri izstopu iz šobe ostro rezilo, ki razdeli izstopajoči plina na dva tokova; |
| --- | --- | --- |

(d)

oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za postopek aerodinamičnega ločevanja, so:

1.

ločevalne šobe, ki imajo režasto ukrivljene kanale s krivinskim polmerom, manjšim od 1 mm, in so odporne proti koroziji z UF6 ter imajo pri izstopu iz šobe ostro rezilo, ki razdeli izstopajoči plina na dva tokova;

| 2. | valjaste ali konične cevi s tangencialnim vstopom medija (vrtinčne cevi), ki so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali so z njimi zaščitene, s premerom od 0,5 do 4 cm ter razmerjem med dolžino in premerom 20: 1 ali manj, z eno ali več tangencialnimi vstopnimi odprtinami; |
| --- | --- |

2.

valjaste ali konične cevi s tangencialnim vstopom medija (vrtinčne cevi), ki so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali so z njimi zaščitene, s premerom od 0,5 do 4 cm ter razmerjem med dolžino in premerom 20: 1 ali manj, z eno ali več tangencialnimi vstopnimi odprtinami;

| 3. | kompresorji (izpodrivni, centrifugalni in aksialni) ali puhala s sesalno zmogljivostjo najmanj 2 m3/min, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, in osna tesnila; |
| --- | --- |

3.

kompresorji (izpodrivni, centrifugalni in aksialni) ali puhala s sesalno zmogljivostjo najmanj 2 m3/min, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, in osna tesnila;

| 4. | toplotni izmenjevalniki, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali zaščiteni z njimi; |
| --- | --- |

4.

toplotni izmenjevalniki, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali zaščiteni z njimi;

| 5. | ohišja elementov za aerodinamično ločevanje, izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, v katera se vgrajujejo vrtinčne (vortex) cevi ali ločevalne šobe; |
| --- | --- |

5.

ohišja elementov za aerodinamično ločevanje, izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, v katera se vgrajujejo vrtinčne (vortex) cevi ali ločevalne šobe;

| 6. | ventili z mehom, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, s premerom od 40 do 1 500 mm; |
| --- | --- |

6.

ventili z mehom, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, s premerom od 40 do 1 500 mm;

| 7. | procesni sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (vodik ali helij) do deleža UF6 1 ppm ali manj, ki vključujejo:






  (a) | kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (–120 °C) ali manj; |
| --- | --- | --- |

7.

procesni sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (vodik ali helij) do deleža UF6 1 ppm ali manj, ki vključujejo:

(a)

kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (–120 °C) ali manj;

| (b) | kriogene hladilne enote za temperature 153 K (–120 °C) ali manj; |
| --- | --- |

(b)

kriogene hladilne enote za temperature 153 K (–120 °C) ali manj;

| (c) | ločevalne šobe ali vrtinčne cevi za ločevanje UF6 od nosilnega plina; |
| --- | --- |

(c)

ločevalne šobe ali vrtinčne cevi za ločevanje UF6 od nosilnega plina;

| (d) | hladne plasti za UF6 za temperature 253 K (–20 °C) ali manj; |
| --- | --- |

(d)

hladne plasti za UF6 za temperature 253 K (–20 °C) ali manj;

| (e) | oprema in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za postopek ločevanja s kemično izmenjavo, in so:






  1. | pulzne kolone za hitro izmenjavo v sistemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini (izdelane so npr. iz primernih plastičnih materialov, kakor so polimeri na osnovi fluorogljikov ali steklo, ali zaščitene z njimi); |
| --- | --- | --- |

(e)

oprema in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za postopek ločevanja s kemično izmenjavo, in so:

1.

pulzne kolone za hitro izmenjavo v sistemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini (izdelane so npr. iz primernih plastičnih materialov, kakor so polimeri na osnovi fluorogljikov ali steklo, ali zaščitene z njimi);

| 2. | centrifugalni kontaktorji za hitro izmenjavo v istemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini (izdelani so npr. iz primernih plastičnih materialov, kakor so polimeri na osnovi fluorogljikov ali steklo, ali zaščiteni z njimi); |
| --- | --- |

2.

centrifugalni kontaktorji za hitro izmenjavo v istemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini (izdelani so npr. iz primernih plastičnih materialov, kakor so polimeri na osnovi fluorogljikov ali steklo, ali zaščiteni z njimi);

| 3. | celice za elektrokemično redukcijo, ki so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini in so namenjene za redukcijo urana iz enega v drugo valentno stanje; |
| --- | --- |

3.

celice za elektrokemično redukcijo, ki so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini in so namenjene za redukcijo urana iz enega v drugo valentno stanje;

| 4. | oprema za preskrbovanje elektrokemičnih redukcijskih celic z U+4 iz organske faze, ki je izdelana ali zaščitena s primernim materialom (steklo, polimeri fluorogljika, polifenilsulfat, polietersulfon in s smolo impregnirani grafit), in deli, ki prihajajo v stik z medijem; |
| --- | --- |

4.

oprema za preskrbovanje elektrokemičnih redukcijskih celic z U+4 iz organske faze, ki je izdelana ali zaščitena s primernim materialom (steklo, polimeri fluorogljika, polifenilsulfat, polietersulfon in s smolo impregnirani grafit), in deli, ki prihajajo v stik z medijem;

| 5. | sistemi za pripravo vhodnih komponent za proizvodnjo raztopine uranovega klorida visoke čistote, ki so sestavljeni iz opreme za raztapljanje, solventno ekstrakcijo in/ali iz opreme za ionsko izmenjavo v procesu čiščenja in iz elektrolitskih celic za redukcijo urana U+6 ali U+4 v U+3; |
| --- | --- |

5.

sistemi za pripravo vhodnih komponent za proizvodnjo raztopine uranovega klorida visoke čistote, ki so sestavljeni iz opreme za raztapljanje, solventno ekstrakcijo in/ali iz opreme za ionsko izmenjavo v procesu čiščenja in iz elektrolitskih celic za redukcijo urana U+6 ali U+4 v U+3;

| 6. | sistemi za oksidacijo urana iz U+3 v U+4; |
| --- | --- |

6.

sistemi za oksidacijo urana iz U+3 v U+4;

| (f) | oprema in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za postopek ločevanja s kemično izmenjavo, in so:






  1. | visokoaktivne smole ionsko-izmenjalne smole, zrnate ali porozne makromrežaste smole, v katerih so aktivne skupine za kemično izmenjavo omejene na površino neaktivne porozne nosilne strukture, druge kompozitne strukture v kakršni koli primerni obliki, vključno z delci ali vlakni premera 0,2 mm ali manj, ki so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini in so pripravljene tako, da imajo razpolovni čas izmenjave manjši kot 10 sekund, in so primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C); |
| --- | --- | --- |

(f)

oprema in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za postopek ločevanja s kemično izmenjavo, in so:

1.

visokoaktivne smole ionsko-izmenjalne smole, zrnate ali porozne makromrežaste smole, v katerih so aktivne skupine za kemično izmenjavo omejene na površino neaktivne porozne nosilne strukture, druge kompozitne strukture v kakršni koli primerni obliki, vključno z delci ali vlakni premera 0,2 mm ali manj, ki so odporne proti koncentrirani klorovodikovi kislini in so pripravljene tako, da imajo razpolovni čas izmenjave manjši kot 10 sekund, in so primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C);

| 2. | kolone za ionsko izmenjavo (valjaste) s premerom nad 1 000 mm, ki so izdelane iz materialov, odpornih proti koncentrirani klorovodikovi kislini (npr. titan ali fluorogljikova plastika), ali so zaščitene z njimi, in so primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C) in tlakih nad 0,7 MPa; |
| --- | --- |

2.

kolone za ionsko izmenjavo (valjaste) s premerom nad 1 000 mm, ki so izdelane iz materialov, odpornih proti koncentrirani klorovodikovi kislini (npr. titan ali fluorogljikova plastika), ali so zaščitene z njimi, in so primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C) in tlakih nad 0,7 MPa;

| 3. | povratni sistemi osnovani na ionski izmenjavi (kemični ali elektrokemični oksidacijski ali redukcijski sistemi) za regeneriranje redukcijskih ali oksidacijskih snovi, ki se uporabljajo v posameznih stopnjah obogatitve urana z ionsko izmenjavo; |
| --- | --- |

3.

povratni sistemi osnovani na ionski izmenjavi (kemični ali elektrokemični oksidacijski ali redukcijski sistemi) za regeneriranje redukcijskih ali oksidacijskih snovi, ki se uporabljajo v posameznih stopnjah obogatitve urana z ionsko izmenjavo;

| (g) | oprema in sestavni deli, posebej konstruirani ali izdelani za „lasersko“ ločevanje v atomski pari (AVLIS):






  1. | sestavljeni iz pasovnih ali skenirnih elektronskih topov, ki oddajajo elektronske curke z močjo, ki znaša na tarči več kot 2,5 kW/cm, namenjene za uporabo v sistemih za uparjevanje urana; |
| --- | --- | --- |

(g)

oprema in sestavni deli, posebej konstruirani ali izdelani za „lasersko“ ločevanje v atomski pari (AVLIS):

1.

sestavljeni iz pasovnih ali skenirnih elektronskih topov, ki oddajajo elektronske curke z močjo, ki znaša na tarči več kot 2,5 kW/cm, namenjene za uporabo v sistemih za uparjevanje urana;

| 2. | sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim uranom ali s talinami njegovih zlitin, sestavljeni iz talilnih loncev, izdelanih iz primernih materialov, odpornih proti koroziji in visokim temperaturam (npr. tantal, grafit s prevleko iz itrija, grafit s prevleko iz redkih zemeljskih oksidov ali njihovih zmesi), ali zaščitenih z njimi, in iz opreme za hlajenje talilnih loncev;







  OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 2A225; |
| --- | --- | --- |

2.

sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim uranom ali s talinami njegovih zlitin, sestavljeni iz talilnih loncev, izdelanih iz primernih materialov, odpornih proti koroziji in visokim temperaturam (npr. tantal, grafit s prevleko iz itrija, grafit s prevleko iz redkih zemeljskih oksidov ali njihovih zmesi), ali zaščitenih z njimi, in iz opreme za hlajenje talilnih loncev;

OPOMBA:

| 3. | sistemi za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana, izdelani ali obloženi z materiali, odpornimi proti visokim temperaturam in koroziji z uparjenim ali tekočim kovinskim uranom, kakor sta na primer grafit s prevleko iz itrija ali tantal; |
| --- | --- |

3.

sistemi za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana, izdelani ali obloženi z materiali, odpornimi proti visokim temperaturam in koroziji z uparjenim ali tekočim kovinskim uranom, kakor sta na primer grafit s prevleko iz itrija ali tantal;

| 4. | ohišja ločevalnikov (valjaste ali pravokotne posode) za namestitev izvora uparjenega kovinskega urana, elektronskega topa in sistema za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana; |
| --- | --- |

4.

ohišja ločevalnikov (valjaste ali pravokotne posode) za namestitev izvora uparjenega kovinskega urana, elektronskega topa in sistema za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana;

| 5. | „laserji“ ali „laserski“ sistemi za ločevanje uranovih izotopov s stabilizatorjem frekvenčnega spektra za delovanje v daljšem časovnem obdobju;







  OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKI 6A005 IN 6A205; |
| --- | --- | --- |

5.

„laserji“ ali „laserski“ sistemi za ločevanje uranovih izotopov s stabilizatorjem frekvenčnega spektra za delovanje v daljšem časovnem obdobju;

OPOMBA:

| (h) | oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za molekularno „lasersko“ izotopsko ločevanje (MLIS) ali za kemijske reakcije z izotopsko selektivno lasersko aktivacijo (CRISLA), so:






  1. | nadzvočne ekspanzijske šobe, ki so namenjene za hlajenje zmesi UF6 in nosilnega plina do temperature 150 K (–123 °C) ali manj ter so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; |
| --- | --- | --- |

(h)

oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za molekularno „lasersko“ izotopsko ločevanje (MLIS) ali za kemijske reakcije z izotopsko selektivno lasersko aktivacijo (CRISLA), so:

1.

nadzvočne ekspanzijske šobe, ki so namenjene za hlajenje zmesi UF6 in nosilnega plina do temperature 150 K (–123 °C) ali manj ter so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“;

| 2. | zbiralniki produktov uranovega pentafluorida (UF5), ki so sestavljeni iz filtrskega, udarnega ali ciklonskega zbiralnika ali iz kombinacije vseh treh in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF5/UF6“; |
| --- | --- |

2.

zbiralniki produktov uranovega pentafluorida (UF5), ki so sestavljeni iz filtrskega, udarnega ali ciklonskega zbiralnika ali iz kombinacije vseh treh in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF5/UF6“;

| 3. | kompresorji, ki so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi, in osna tesnila; |
| --- | --- |

3.

kompresorji, ki so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi, in osna tesnila;

| 4. | oprema za fluoriranje trdnega UF5 v plinasti UF6; |
| --- | --- |

4.

oprema za fluoriranje trdnega UF5 v plinasti UF6;

| 5. | sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (npr. dušik ali argon), ki vključujejo:






  (a) | kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; |
| --- | --- | --- |

5.

sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (npr. dušik ali argon), ki vključujejo:

(a)

kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj;

| (b) | kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; |
| --- | --- |

(b)

kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj;

| (c) | hladne plasti za UF6 za temperature 253 K (– 20 °C) ali manj; |
| --- | --- |

(c)

hladne plasti za UF6 za temperature 253 K (– 20 °C) ali manj;

| 6. | „laserji“ ali „laserski“ sistemi za ločevanje uranovih izotopov s stabilizatorjem frekvenčnega spektra za delovanje v daljšem časovnem obdobju;







  OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKI 6A005 IN 6A205; |
| --- | --- | --- |

6.

„laserji“ ali „laserski“ sistemi za ločevanje uranovih izotopov s stabilizatorjem frekvenčnega spektra za delovanje v daljšem časovnem obdobju;

OPOMBA:

| (i) | oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za ločevanje s plazmo:






  1. | generatorji mikrovalov in antene za ustvarjanje ali pospeševanje ionov z izhodno frekvenco nad 30 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 50 kW; |
| --- | --- | --- |

(i)

oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za ločevanje s plazmo:

1.

generatorji mikrovalov in antene za ustvarjanje ali pospeševanje ionov z izhodno frekvenco nad 30 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 50 kW;

| 2. | radiofrekvenčne tuljave za vzbujanje ionov pri frekvencah nad 100 kHz, ki delujejo s povprečno močjo nad 40 kW; |
| --- | --- |

2.

radiofrekvenčne tuljave za vzbujanje ionov pri frekvencah nad 100 kHz, ki delujejo s povprečno močjo nad 40 kW;

| 3. | sistemi za generiranje uranove plazme; |
| --- | --- |

3.

sistemi za generiranje uranove plazme;

| 4. | sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim uranom ali z uranovimi zlitinami, sestavljeni iz talilnih loncev, ki so izdelani iz primerih materialov, odpornih proti koroziji in visokim temperaturam (npr. tantal, grafit s prevleko iz itrija, grafit s prevleko iz redkih zemeljskih oksidov ali njihove zmesi), ali zaščiteni z njimi, in iz opreme za hlajenje talilnih loncev;







  OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 2A225; |
| --- | --- | --- |

4.

sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim uranom ali z uranovimi zlitinami, sestavljeni iz talilnih loncev, ki so izdelani iz primerih materialov, odpornih proti koroziji in visokim temperaturam (npr. tantal, grafit s prevleko iz itrija, grafit s prevleko iz redkih zemeljskih oksidov ali njihove zmesi), ali zaščiteni z njimi, in iz opreme za hlajenje talilnih loncev;

OPOMBA:

| 5. | zbiralniki obogatenega in osiromašenega urana, izdelani iz materialov, odpornih proti visokim temperaturam in koroziji z uparjenim uranom, kakor sta na primer grafit s prevleko iz itrija ali tantal, ali zaščiteni z njimi; |
| --- | --- |

5.

zbiralniki obogatenega in osiromašenega urana, izdelani iz materialov, odpornih proti visokim temperaturam in koroziji z uparjenim uranom, kakor sta na primer grafit s prevleko iz itrija ali tantal, ali zaščiteni z njimi;

| 6. | ohišja ločevalnikov (valjasti), izdelana iz primernega nemagnetnega materiala (npr. nerjavno jeklo), v katere se namestijo izvor uranove plazme, radiofrekvenčna tuljava in zbiralniki obogatenega in osiromašenega urana; |
| --- | --- |

6.

ohišja ločevalnikov (valjasti), izdelana iz primernega nemagnetnega materiala (npr. nerjavno jeklo), v katere se namestijo izvor uranove plazme, radiofrekvenčna tuljava in zbiralniki obogatenega in osiromašenega urana;

| (j) | oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za elektromagnetno ločevanje:






  1. | enojni ali večkratni izvori ionov, ki so sestavljeni iz izvora pare, ionizatorja in pospeševalnika ionskega curka in izdelani iz primernih nemagnetnih materialov (npr. grafit, nerjavno jeklo ali baker) ter so sposobni zagotavljati ionski curek s skupno jakostjo najmanj 50 mA; |
| --- | --- | --- |

(j)

oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za elektromagnetno ločevanje:

1.

enojni ali večkratni izvori ionov, ki so sestavljeni iz izvora pare, ionizatorja in pospeševalnika ionskega curka in izdelani iz primernih nemagnetnih materialov (npr. grafit, nerjavno jeklo ali baker) ter so sposobni zagotavljati ionski curek s skupno jakostjo najmanj 50 mA;

| 2. | zbiralne plošče z dvema ali več zarezami in žepi, namenjene za zbiranje ionskih curkov obogatenega ali osiromašenega urana in izdelane iz primernih nemagnetnih materialov (npr. grafit ali nerjavno jeklo); |
| --- | --- |

2.

zbiralne plošče z dvema ali več zarezami in žepi, namenjene za zbiranje ionskih curkov obogatenega ali osiromašenega urana in izdelane iz primernih nemagnetnih materialov (npr. grafit ali nerjavno jeklo);

| 3. | vakuumska ohišja elektromagnetnih ločevalnikov urana, izdelana iz nemagnetnih materialov (npr. nerjavno jeklo) in izdelana za obratovanje pri tlaku 0,1 Pa ali manj; |
| --- | --- |

3.

vakuumska ohišja elektromagnetnih ločevalnikov urana, izdelana iz nemagnetnih materialov (npr. nerjavno jeklo) in izdelana za obratovanje pri tlaku 0,1 Pa ali manj;

| 4. | polova čevlja magneta s premerom nad 2 m; |
| --- | --- |

4.

polova čevlja magneta s premerom nad 2 m;

| 5. | viri visoke napetosti za izvore ionov, ki izpolnjujejo vse naslednje lastnosti:






  (a) | sposobnost neprekinjenega delovanja; |
| --- | --- | --- |

5.

viri visoke napetosti za izvore ionov, ki izpolnjujejo vse naslednje lastnosti:

(a)

sposobnost neprekinjenega delovanja;

| (b) | izhodna napetost najmanj 20 000 V; |
| --- | --- |

(b)

izhodna napetost najmanj 20 000 V;

| (c) | jakost izhodnega toka najmanj 1 A in |
| --- | --- |

(c)

jakost izhodnega toka najmanj 1 A in

| (d) | regulacija napetosti, ki je boljša kot 0,01 % v časovnem obdobju 8 ur.







  OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 3A227; |
| --- | --- | --- |

(d)

regulacija napetosti, ki je boljša kot 0,01 % v časovnem obdobju 8 ur.

OPOMBA:

| 6. | viri napajanja magnetov (generatorji enosmernega toka z veliko močjo) z vsemi naslednjimi lastnostmi:






  (a) | neprekinjeno delovanje pri izhodnem toku jakosti najmanj 500 A pri napetosti najmanj 100 V in |
| --- | --- | --- |

6.

viri napajanja magnetov (generatorji enosmernega toka z veliko močjo) z vsemi naslednjimi lastnostmi:

(a)

neprekinjeno delovanje pri izhodnem toku jakosti najmanj 500 A pri napetosti najmanj 100 V in

| (b) | regulacijo napetosti ali toka, boljšo od 0,01 % v časovnem obdobju 8 ur.







  OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 3A226; |
| --- | --- | --- |

(b)

regulacijo napetosti ali toka, boljšo od 0,01 % v časovnem obdobju 8 ur.

OPOMBA:

0B002Pomožni sistemi, oprema in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za obrat za ločevanje izotopov, ki je opisan v točki 0B001, in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi, so:

| (a) | napajalni avtoklavi, peči ali sistemi za vnos UF6 v proces obogatitve; |
| --- | --- |

(a)

napajalni avtoklavi, peči ali sistemi za vnos UF6 v proces obogatitve;

| (b) | desublimatorji ali hladne pasti za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnji prenos po segrevanju; |
| --- | --- |

(b)

desublimatorji ali hladne pasti za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnji prenos po segrevanju;

| (c) | postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike; |
| --- | --- |

(c)

postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike;

| (d) | postaje za utekočinjenje ali strjevanje, ki se uporabljajo za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem, ohlajanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno stanje; |
| --- | --- |

(d)

postaje za utekočinjenje ali strjevanje, ki se uporabljajo za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem, ohlajanjem in pretvorbo UF6 v tekoče ali trdno stanje;

| (e) | cevni sistemi in zbiralni sistemi, ki so posebej izdelani za delo z UF6 znotraj plinsko difuzijskih, centrifugalnih ali aerodinamičnih kaskad; |
| --- | --- |

(e)

cevni sistemi in zbiralni sistemi, ki so posebej izdelani za delo z UF6 znotraj plinsko difuzijskih, centrifugalnih ali aerodinamičnih kaskad;

| (f) | 1. | vakuumski zbiralniki-razvodniki ali vakuumske glave s sesalnim pretokom 5 m3/min ali več ali |
| --- | --- | --- |

(f)

1.

vakuumski zbiralniki-razvodniki ali vakuumske glave s sesalnim pretokom 5 m3/min ali več ali

| 2. | vakuumske črpalke, ki so posebej izdelane za delovanje v atmosferi, ki vsebuje UF6; |
| --- | --- |

2.

vakuumske črpalke, ki so posebej izdelane za delovanje v atmosferi, ki vsebuje UF6;

| (g) | UF6 masni spektrometri/ionski izvori, ki so posebej konstruirani ali izdelani za neposredno vzorčenje iz plinastega pretoka vstopnega, obogatenega ali osiromašenega UF6 in imajo vse naslednje lastnosti:






  1. | enotno ločljivost za atomske mase nad 320; |
| --- | --- | --- |

(g)

UF6 masni spektrometri/ionski izvori, ki so posebej konstruirani ali izdelani za neposredno vzorčenje iz plinastega pretoka vstopnega, obogatenega ali osiromašenega UF6 in imajo vse naslednje lastnosti:

1.

enotno ločljivost za atomske mase nad 320;

| 2. | ionske izvore, ki so izdelani iz nikroma ali monela ali z njima prevlečeni ali ponikljani; |
| --- | --- |

2.

ionske izvore, ki so izdelani iz nikroma ali monela ali z njima prevlečeni ali ponikljani;

| 3. | ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja in |
| --- | --- |

3.

ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja in

| 4. | zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize. |
| --- | --- |

4.

zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize.

0B003Obrat za pretvorbo urana in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen:

| (a) | sistemi za pretvorbo koncentrata uranove rude v UO3; |
| --- | --- |

(a)

sistemi za pretvorbo koncentrata uranove rude v UO3;

| (b) | sistemi za pretvorbo UO3 v UF6; |
| --- | --- |

(b)

sistemi za pretvorbo UO3 v UF6;

| (c) | sistemi za pretvorbo UO3 v UO2; |
| --- | --- |

(c)

sistemi za pretvorbo UO3 v UO2;

| (d) | sistemi za pretvorbo UO2 v UF4; |
| --- | --- |

(d)

sistemi za pretvorbo UO2 v UF4;

| (e) | sistemi za pretvorbo UF4 v UF6; |
| --- | --- |

(e)

sistemi za pretvorbo UF4 v UF6;

| (f) | sistemi za pretvorbo UF4 v kovinski uran; |
| --- | --- |

(f)

sistemi za pretvorbo UF4 v kovinski uran;

| (g) | sistemi za pretvorbo UF6 v UO2; |
| --- | --- |

(g)

sistemi za pretvorbo UF6 v UO2;

| (h) | sistemi za pretvorbo UF6 v UF4; |
| --- | --- |

(h)

sistemi za pretvorbo UF6 v UF4;

| (i) | sistemi za pretvorbo UO2 v UCl4. |
| --- | --- |

(i)

sistemi za pretvorbo UO2 v UCl4.

0B004Obrat za pridobivanje ali koncentriranje težke vode, devterija iz devterijevih spojin ter posebej konstruirana ali izdelana oprema in sestavni deli zanjo:

| (a) | obrat za proizvodnjo težke vode, devterija ali devterijevih spojin:






  1. | obrat na principu izmenjave voda-vodikov sulfid; |
| --- | --- | --- |

(a)

obrat za proizvodnjo težke vode, devterija ali devterijevih spojin:

1.

obrat na principu izmenjave voda-vodikov sulfid;

| 2. | obrat na principu izmenjave amonijak-vodik; |
| --- | --- |

2.

obrat na principu izmenjave amonijak-vodik;

| (b) | oprema in sestavni deli so:






  1. | stolpi za izmenjavo voda-vodikov sulfid, ki so izdelani iz kakovostnega ogljikovega jekla (kakor je npr. ASTM A516), s premerom od 6 do 9 m, za obratovanje pri tlakih, ki so večji ali enaki 2 MPa, in z dopustno korozijo 6 mm ali več; |
| --- | --- | --- |

(b)

oprema in sestavni deli so:

1.

stolpi za izmenjavo voda-vodikov sulfid, ki so izdelani iz kakovostnega ogljikovega jekla (kakor je npr. ASTM A516), s premerom od 6 do 9 m, za obratovanje pri tlakih, ki so večji ali enaki 2 MPa, in z dopustno korozijo 6 mm ali več;

| 2. | nizkotlačna (tj. 0,2 MPa) enostopenjska centrifugalna puhala ali kompresorji za kroženje vodikovega sulfida (tj. plina z več kot 70 % H2S), z zmogljivostjo pretoka, večjega ali enakega 56 m3/sekundo, pri delovnem tlaku, večjem ali enakem 1,8 MPa, in tesnili za obratovanje v okolju z mokrim H2S; |
| --- | --- |

2.

nizkotlačna (tj. 0,2 MPa) enostopenjska centrifugalna puhala ali kompresorji za kroženje vodikovega sulfida (tj. plina z več kot 70 % H2S), z zmogljivostjo pretoka, večjega ali enakega 56 m3/sekundo, pri delovnem tlaku, večjem ali enakem 1,8 MPa, in tesnili za obratovanje v okolju z mokrim H2S;

| 3. | stolpi za izmenjavo amonijak-vodik, ki so visoki vsaj 35 m, s premerom od 1,5 do 2,5 m, za obratovanje pri tlakih nad 15 MPa; |
| --- | --- |

3.

stolpi za izmenjavo amonijak-vodik, ki so visoki vsaj 35 m, s premerom od 1,5 do 2,5 m, za obratovanje pri tlakih nad 15 MPa;

| 4. | notranji deli stolpov, vključno s stopenjskimi kontaktorji in stopenjskimi črpalkami, vključno s potopnimi, za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak-vodik; |
| --- | --- |

4.

notranji deli stolpov, vključno s stopenjskimi kontaktorji in stopenjskimi črpalkami, vključno s potopnimi, za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak-vodik;

| 5. | razgrajevalniki amonijaka, z delovnim tlakom vsaj 3 MPa za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak-vodik; |
| --- | --- |

5.

razgrajevalniki amonijaka, z delovnim tlakom vsaj 3 MPa za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amonijak-vodik;

| 6. | infrardeči absorpcijski analizatorji za neposredno analizo razmerja med vodikom in devterijem pri koncentracijah devterija najmanj 90 %; |
| --- | --- |

6.

infrardeči absorpcijski analizatorji za neposredno analizo razmerja med vodikom in devterijem pri koncentracijah devterija najmanj 90 %;

| 7. | katalitski gorilniki za pretvorbo obogatenega plinastega devterija v težko vodo z izmenjevalnim postopkom amonijak-vodik; |
| --- | --- |

7.

katalitski gorilniki za pretvorbo obogatenega plinastega devterija v težko vodo z izmenjevalnim postopkom amonijak-vodik;

| 8. | celotni sistemi nadgradnje ali kolone za nadgradnjo za proces obogatitve težke vode na koncentracijo devterija, ki se uporablja v reaktorjih. |
| --- | --- |

8.

celotni sistemi nadgradnje ali kolone za nadgradnjo za proces obogatitve težke vode na koncentracijo devterija, ki se uporablja v reaktorjih.

0B005Obrat, posebej konstruiran za proizvodnjo gorivnih elementov za „jedrske reaktorje“ in posebej izdelana ali pripravljena oprema zanj.

| : | Obrat za proizvajanje gorivnih elementov za „jedrske reaktorje“ vključuje opremo, ki:







  (a) | navadno prihaja v neposredni stik s proizvodnjo jedrskih snovi ali pa jih neposredno krmili; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

navadno prihaja v neposredni stik s proizvodnjo jedrskih snovi ali pa jih neposredno krmili;

| (b) | nepredušno zatesni jedrske snovi v oblogo (srajčko); |
| --- | --- |

(b)

nepredušno zatesni jedrske snovi v oblogo (srajčko);

| (c) | preverja integriteto oblog (srajčk) zvara ali |
| --- | --- |

(c)

preverja integriteto oblog (srajčk) zvara ali

| (d) | preverja končno stanje zatesnjenega goriva. |
| --- | --- |

(d)

preverja končno stanje zatesnjenega goriva.

0B006Obrat za predelavo obsevanih gorivnih elementov iz „jedrskih reaktorjev“ in posebej konstruirana ali izdelana oprema zanj.

| : | Točka 0B006 vključuje:







  (a) | obrat za predelavo obsevanih gorivnih elementov iz „jedrskih reaktorjev“, vključno z opremo, pa tudi sestavnimi deli, ki navadno pridejo v neposredni stik z obsevanim gorivom, večjo količino jedrskih snovi in cepitvenimi produkti in jih neposredno krmilijo; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

obrat za predelavo obsevanih gorivnih elementov iz „jedrskih reaktorjev“, vključno z opremo, pa tudi sestavnimi deli, ki navadno pridejo v neposredni stik z obsevanim gorivom, večjo količino jedrskih snovi in cepitvenimi produkti in jih neposredno krmilijo;

| (b) | stroje za sekanje in drobljenje gorivnih elementov, ki so daljinsko upravljani in so namenjeni za rezanje, sekanje in drobljenje obsevanih gorivnih elementov, svežnjev ali palic iz „jedrskih reaktorjev“; |
| --- | --- |

(b)

stroje za sekanje in drobljenje gorivnih elementov, ki so daljinsko upravljani in so namenjeni za rezanje, sekanje in drobljenje obsevanih gorivnih elementov, svežnjev ali palic iz „jedrskih reaktorjev“;

| (c) | kritičnovarne posode za raztapljanje (npr. posode majhnega premera, okrogle ali ploščaste oblike), posebej konstruirane ali izdelane za raztapljanje obsevanega goriva iz „jedrskih reaktorjev“, ki so odporne proti vročim, močno korozivnim tekočinam in omogočajo polnjenje in vzdrževanje na daljavo; |
| --- | --- |

(c)

kritičnovarne posode za raztapljanje (npr. posode majhnega premera, okrogle ali ploščaste oblike), posebej konstruirane ali izdelane za raztapljanje obsevanega goriva iz „jedrskih reaktorjev“, ki so odporne proti vročim, močno korozivnim tekočinam in omogočajo polnjenje in vzdrževanje na daljavo;

| (d) | solventne protitočne ekstraktorje in opremo za postopek ionske izmenjave, ki se uporabljajo v obratih za predelavo obsevanega „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ ali „posebnih cepljivih materialov“; |
| --- | --- |

(d)

solventne protitočne ekstraktorje in opremo za postopek ionske izmenjave, ki se uporabljajo v obratih za predelavo obsevanega „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ ali „posebnih cepljivih materialov“;

| (e) | posode za shranjevanje kemikalij, ki so varne pred kritičnostjo in so odporne proti koroziji z dušikovo kislino;








  : | Posode za shranjevanje imajo lahko naslednje lastnosti:







  1. | stene ali notranje dele z najmanj 2 odstotkoma borovega ekvivalenta (računano na vse sestavne elemente, kakor so opredeljeni v opombi k točki 0C004); |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

posode za shranjevanje kemikalij, ki so varne pred kritičnostjo in so odporne proti koroziji z dušikovo kislino;

:

1.

stene ali notranje dele z najmanj 2 odstotkoma borovega ekvivalenta (računano na vse sestavne elemente, kakor so opredeljeni v opombi k točki 0C004);

| 2. | največji premer 175 mm za valjaste oblike ali |
| --- | --- |

2.

največji premer 175 mm za valjaste oblike ali

| 3. | največja širina 75 mm za ploščate ali okrogle oblike. |
| --- | --- |

3.

največja širina 75 mm za ploščate ali okrogle oblike.

| (f) | instrumentacija za nadzor procesov, ki je posebej konstruirana ali izdelana za nadzor in kontrolo v obratih za predelavo obsevanega „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ ali „posebnih ceplijivih materialov“. |
| --- | --- |

(f)

instrumentacija za nadzor procesov, ki je posebej konstruirana ali izdelana za nadzor in kontrolo v obratih za predelavo obsevanega „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ ali „posebnih ceplijivih materialov“.

0B007Obrat za pretvorbo plutonija in pripadajoča oprema, ki je posebej izdelana ali pripravljena v ta namen:

| (a) | sistemi za pretvorbo plutonijevega nitrata v plutonijev oksid; |
| --- | --- |

(a)

sistemi za pretvorbo plutonijevega nitrata v plutonijev oksid;

| (b) | sistemi za pridobivanje kovinskega plutonija. |
| --- | --- |

(b)

sistemi za pridobivanje kovinskega plutonija.

0CMateriali

0C001„Naravni uran“ ali „osiromašeni uran“ ali torij v obliki kovine, zlitine, kemičnih spojin ali koncentratov in kateri koli druge snovi, ki vsebuje enega ali več prej naštetih materialov;

| : | Predmet nadzora v točki 0C001 niso:







  (a) | štirje grami ali manj „naravnega urana“ ali „osiromašenega urana“, ki je v senzorjih merilnih instrumentov; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

štirje grami ali manj „naravnega urana“ ali „osiromašenega urana“, ki je v senzorjih merilnih instrumentov;

| (b) | „osiromašeni uran“, proizveden posebej za naslednje civilne nejedrske namene:








  1. | zaščito pred sevanjem; |
| --- | --- | --- |

(b)

„osiromašeni uran“, proizveden posebej za naslednje civilne nejedrske namene:

1.

zaščito pred sevanjem;

| 2. | embalažo; |
| --- | --- |

2.

embalažo;

| 3. | obtežitev, pri čemer masa ni večja kot 100 kg; |
| --- | --- |

3.

obtežitev, pri čemer masa ni večja kot 100 kg;

| 4. | protiuteži, pri čemer masa ni večja kot 100 kg; |
| --- | --- |

4.

protiuteži, pri čemer masa ni večja kot 100 kg;

| (c) | zlitine, ki vsebujejo manj kot 5 % torija; |
| --- | --- |

(c)

zlitine, ki vsebujejo manj kot 5 % torija;

| (d) | keramični proizvodi, ki vsebujejo torij in ki niso bili izdelani za jedrsko uporabo. |
| --- | --- |

(d)

keramični proizvodi, ki vsebujejo torij in ki niso bili izdelani za jedrsko uporabo.

0C002„Posebni cepljivi materiali“

| : | Če masa materiala, uporabljenega v senzorjih merilnih instrumentov, znaša 4 „efektivne grame“ ali manj, material ni predmet nadzora v točki 0C002. |
| --- | --- |

:

0C003Devterij, težka voda (devterijev oksid) in druge devterijeve spojine ter zmesi in raztopine, ki vsebujejo devterij in v katerih je izotopsko razmerje med devterijem in vodikom večje od 1: 5 000.

0C004Grafit jedrske kakovosti, s čistočo manj kot 5 ppm ‚ekvivalentov bora‘ in z gostoto nad 1,5 g/cm3.

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 1C107. |
| --- | --- |

OPOMBA:

| : | Predmet nadzora v točki 0C004 niso:







  (a) | izdelki iz grafita z maso manj kot 1 kg, razen tistih, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v jedrskih reaktorjih; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

izdelki iz grafita z maso manj kot 1 kg, razen tistih, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v jedrskih reaktorjih;

| (b) | grafitni prah. |
| --- | --- |

(b)

grafitni prah.

| : | V točki 0C004 je določen ‚ekvivalent bora‘ (BE) kot vsota BEZ za nečistoče (razen BEogljik, ker ogljik ne velja za nečistočo), pri čemer je:

  BEZ (ppm) = CF × koncentracija elementa Z v ppm;





  in sta σB in σZ reakcijska preseka za zajetje termičnih nevtronov (v barnih) naravnega bora in elementa Z; AB in AZ sta atomski masi naravnega bora in elementa Z. |
| --- | --- |

:

BEZ (ppm) = CF × koncentracija elementa Z v ppm;

Formula

in sta σB in σZ reakcijska preseka za zajetje termičnih nevtronov (v barnih) naravnega bora in elementa Z; AB in AZ sta atomski masi naravnega bora in elementa Z.

0C005Posebej izdelane spojine ali praškaste snovi za proizvodnjo plinskih difuzijskih pregrad, ki so odporne proti koroziji z UF6 (npr. nikelj ali zlitine, z vsaj 60 % utežnega deleža niklja, aluminijev oksid in popolnoma fluorirani polimeri ogljikovodika), s čistočo vsaj 99,9 % utežnih odstotkov in povprečno velikostjo delcev manjšo od 10 mikrometrov, merjeno v skladu z ASTM standardom B330 (American Society for Testing and Materials), in visoko stopnjo enakomerne zrnatosti.

0DProgramska oprema

0D001„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena „razvoju“, „proizvodnji“ ali „uporabi“ blaga iz te skupine.

0ETehnologija

0E001„Tehnologija“ je v skladu z Opombo o jedrski tehnologiji v zvezi z „razvojem“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga iz te Skupine.

SKUPINA 1

POSEBNI MATERIALI IN SORODNA OPREMA

1ASistemi, oprema in komponente

1A001Komponente, izdelane iz spojin s fluoridom:

| (a) | sifoni, tesnila, tesnilne mase ali opne za gorivo, posebej izdelani za „zrakoplove“ ali vesoljsko rabo, izdelani iz več kot 50 % katerega koli od materialov, naštetih v točkah 1C009(b) ali 1C009(c); |
| --- | --- |

(a)

sifoni, tesnila, tesnilne mase ali opne za gorivo, posebej izdelani za „zrakoplove“ ali vesoljsko rabo, izdelani iz več kot 50 % katerega koli od materialov, naštetih v točkah 1C009(b) ali 1C009(c);

| (b) | piezoelektrični polimeri in kopolimeri iz viniliden fluorida (CAS 75-38-7) iz točke 1C009(a), ki so:






  1. | v obliki listov ali filma in |
| --- | --- | --- |

(b)

piezoelektrični polimeri in kopolimeri iz viniliden fluorida (CAS 75-38-7) iz točke 1C009(a), ki so:

1.

v obliki listov ali filma in

| 2. | debeline več kot 200 μm; |
| --- | --- |

2.

debeline več kot 200 μm;

| (c) | sifoni, tesnila, ležišča valjev, opne ali membrane, ki






  1. | so narejeni iz fluoroelastomerov, ki vsebujejo najmanj en monomer viniletra in |
| --- | --- | --- |

(c)

sifoni, tesnila, ležišča valjev, opne ali membrane, ki

1.

so narejeni iz fluoroelastomerov, ki vsebujejo najmanj en monomer viniletra in

| 2. | so posebej izdelani za „zrakoplove“, vesoljsko uporabo ali za uporabo v ‚projektilih‘. |
| --- | --- |

2.

so posebej izdelani za „zrakoplove“, vesoljsko uporabo ali za uporabo v ‚projektilih‘.

| : | ‚Projektili‘ v točki 1A001(c) pomenijo kompletni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke. |
| --- | --- |

:

1A002„Kompozitne“ strukture ali laminati, s katero koli od naslednjih značilnosti:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI 1A202, 9A010 IN 9A110. |
| --- | --- |

OPOMBA:

| (a) | imajo organsko „matrico“ in so iz materialov, določenih v 1C010(c), 1C010(d) ali 1C010(e) ali |
| --- | --- |

(a)

imajo organsko „matrico“ in so iz materialov, določenih v 1C010(c), 1C010(d) ali 1C010(e) ali

| (b) | imajo kovinsko ali ogljikovo „matrico“ in so iz:






  1. | ogljikovih „vlaknenih ali nitastih materialov“ s:






  (a) | „specifičnim modulom“, večjim od 10,15 × 106 m in |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

imajo kovinsko ali ogljikovo „matrico“ in so iz:

1.

ogljikovih „vlaknenih ali nitastih materialov“ s:

(a)

„specifičnim modulom“, večjim od 10,15 × 106 m in

| (b) | „specifično natezno trdnostjo“, večjo od 17,7 × 104 m ali |
| --- | --- |

(b)

„specifično natezno trdnostjo“, večjo od 17,7 × 104 m ali

| 2. | materialov, ki so določeni v točki 1C010(c). |
| --- | --- |

2.

materialov, ki so določeni v točki 1C010(c).

| : | Predmet nadzora v točki 1A002 niso kompozitne strukture ali laminati, ki so izdelani iz ogljikovih „vlaknenih ali nitastih materialov“, impregnirani z epoksi smolo, in ki so namenjeni za popravila delov „civilnih zrakoplovov“ ali laminatov, katerih:







  (a) | površina ne presega 1 m2, |
| --- | --- | --- |

:

(a)

površina ne presega 1 m2,

| (b) | dolžina ne presega 2,5 m in |
| --- | --- |

(b)

dolžina ne presega 2,5 m in

| (c) | širina presega 15 mm. |
| --- | --- |

(c)

širina presega 15 mm.

| : | Predmet nadzora v točki 1A002 niso polizdelki, ki so posebej izdelani za predmete za civilno uporabo:







  (a) | za športne izdelke; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

za športne izdelke;

| (b) | za avtomobilsko industrijo; |
| --- | --- |

(b)

za avtomobilsko industrijo;

| (c) | za industrijo obdelovalnih strojev; |
| --- | --- |

(c)

za industrijo obdelovalnih strojev;

| (d) | za uporabo v medicini. |
| --- | --- |

(d)

za uporabo v medicini.

| : | Predmet nadzora iz točke 1A002(b)(1) niso polizdelki, ki vsebujejo največ dve dimenziji prepletenih filamentov in so posebej izdelani za naslednjo uporabo:







  (a) | peči za tempranje kovin; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

peči za tempranje kovin;

| (b) | oprema za izdelavo silikonskih kosov. |
| --- | --- |

(b)

oprema za izdelavo silikonskih kosov.

| : | Predmet nadzora v točki 1A002 niso končni izdelki, ki so posebej izdelani za določeno aplikacijo. |
| --- | --- |

:

1A003Proizvajalci netaljivih aromatskih poliamidov v obliki filma, listov, trakov ali pasov, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

| (a) | debelina več kot 0,254 mm ali |
| --- | --- |

(a)

debelina več kot 0,254 mm ali

| (b) | prekriti ali laminirani so z ogljikom, grafitom, kovinami ali magnetnimi snovmi. |
| --- | --- |

(b)

prekriti ali laminirani so z ogljikom, grafitom, kovinami ali magnetnimi snovmi.

| : | Predmet nadzora v točki 1A003 niso proizvodi, ki so prevlečeni ali laminirani z bakrom in ki so izdelani za proizvodnjo plošč elektronskih tiskanih vezij. |
| --- | --- |

:

| : | Za vse oblike aromatskih poliamidov glej točko 1C008(a)(3). |
| --- | --- |

:

1A004Zaščitna in opozorilna oprema in sestavni deli, razen tistih, ki so navedeni v okviru nadzora vojaškega blaga:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKI 2B351 IN 2B352; |
| --- | --- |

OPOMBA:

| (a) | plinske maske, filtri in oprema za dekontaminacijo, posebej izdelana ali prirejena za zaščito pred naslednjimi snovmi, skupaj s posebej zanje izdelanimi sestavnimi deli:






  1. | biološki agensi, „prilagojeni za uporabo v vojni“; |
| --- | --- | --- |

(a)

plinske maske, filtri in oprema za dekontaminacijo, posebej izdelana ali prirejena za zaščito pred naslednjimi snovmi, skupaj s posebej zanje izdelanimi sestavnimi deli:

1.

biološki agensi, „prilagojeni za uporabo v vojni“;

| 2. | radioaktivne snovi, „prilagojene za uporabo v vojni“; |
| --- | --- |

2.

radioaktivne snovi, „prilagojene za uporabo v vojni“;

| 3. | kemična bojna sredstva (CW) ali |
| --- | --- |

3.

kemična bojna sredstva (CW) ali

| 4. | „agensi za obvladovanje nemirov“, kar vključuje:






  (a) | α-bromobenzenacetonitril, (bromobenzil cianid) (CA) (CAS 5798-79-8); |
| --- | --- | --- |

4.

„agensi za obvladovanje nemirov“, kar vključuje:

(a)

α-bromobenzenacetonitril, (bromobenzil cianid) (CA) (CAS 5798-79-8);

| (b) | [(2-klorofenil) metilen] propandinitril, (o-klorobenzilidenmalononitril (CS) (CAS 2698-41-1); |
| --- | --- |

(b)

[(2-klorofenil) metilen] propandinitril, (o-klorobenzilidenmalononitril (CS) (CAS 2698-41-1);

| (c) | 2-kloro-1-feniletanon, fenilacil klorid (ω-kloroacetofenon) (CN) (CAS 532-27-4); |
| --- | --- |

(c)

2-kloro-1-feniletanon, fenilacil klorid (ω-kloroacetofenon) (CN) (CAS 532-27-4);

| (d) | dibenz-(b, f)-1,4-oksazefin, (CR) (CAS 257-07-8); |
| --- | --- |

(d)

dibenz-(b, f)-1,4-oksazefin, (CR) (CAS 257-07-8);

| (e) | 10-kloro-5,10-dihidrofenarsazin, (fenarsazin klorid), (adamsit), (DM) (CAS 578-94-9); |
| --- | --- |

(e)

10-kloro-5,10-dihidrofenarsazin, (fenarsazin klorid), (adamsit), (DM) (CAS 578-94-9);

| (f) | N-nonanoilmorfolin, (MPA) (CAS 5299-64-9). |
| --- | --- |

(f)

N-nonanoilmorfolin, (MPA) (CAS 5299-64-9).

| (b) | zaščitna oblačila, rokavice in čevlji, posebej izdelani ali prirejeni za zaščito pred naslednjimi snovmi:






  1. | biološki agensi, „prilagojeni za uporabo v vojni“; |
| --- | --- | --- |

(b)

zaščitna oblačila, rokavice in čevlji, posebej izdelani ali prirejeni za zaščito pred naslednjimi snovmi:

1.

biološki agensi, „prilagojeni za uporabo v vojni“;

| 2. | radioaktivne snovi, „prilagojene za uporabo v vojni“, ali |
| --- | --- |

2.

radioaktivne snovi, „prilagojene za uporabo v vojni“, ali

| 3. | kemična bojna sredstva (CW). |
| --- | --- |

3.

kemična bojna sredstva (CW).

| (c) | Sistemi za odkrivanje, posebej izdelani ali prirejeni za ugotavljanje ali odkrivanje katere koli od naslednjih snovi, skupaj s posebej zanje izdelanimi sestavnimi deli:






  1. | biološki agensi, „prilagojeni za uporabo v vojni“; |
| --- | --- | --- |

(c)

Sistemi za odkrivanje, posebej izdelani ali prirejeni za ugotavljanje ali odkrivanje katere koli od naslednjih snovi, skupaj s posebej zanje izdelanimi sestavnimi deli:

1.

biološki agensi, „prilagojeni za uporabo v vojni“;

| 2. | radioaktivne snovi, „prilagojene za uporabo v vojni“, ali |
| --- | --- |

2.

radioaktivne snovi, „prilagojene za uporabo v vojni“, ali

| 3. | kemična bojna sredstva (CW). |
| --- | --- |

3.

kemična bojna sredstva (CW).

| (d) | Elektronska oprema za avtomatsko odkrivanje ali določanje prisotnosti ostankov „eksplozivov“ in uporabo ‚tehnik izsleditve delcev‘ (npr. površinske zvočnovalovne naprave, spektrometrija mobilnosti ionov, diferenčna spektrometrija mobilnosti, masna spektrometrija). |
| --- | --- |

(d)

Elektronska oprema za avtomatsko odkrivanje ali določanje prisotnosti ostankov „eksplozivov“ in uporabo ‚tehnik izsleditve delcev‘ (npr. površinske zvočnovalovne naprave, spektrometrija mobilnosti ionov, diferenčna spektrometrija mobilnosti, masna spektrometrija).

:

‚Izsleditev delcev‘ je opredeljena kot sposobnosti izsleditev manj kot 1ppm pare ali 1 mg trdne snovi ali tekočine.

| : | Predmet nadzora v točki 1A004(d) ni oprema, izdelana posebej za laboratorijsko rabo. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora v točki 1A004(d) ni prehod skozi varnostne kontrolne točke brez stika. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora v točki 1A004 niso:







  (a) | dozimetri za merjenje sevanja za osebno rabo; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

dozimetri za merjenje sevanja za osebno rabo;

| (b) | oprema, katere funkcija ali konstrukcija jo omejuje na zaščito proti tveganjem, značilnim za varnost v stanovanjskih naseljih ali civilno industrijo, vključno z naslednjim:








  1. | rudarstvo, |
| --- | --- | --- |

(b)

oprema, katere funkcija ali konstrukcija jo omejuje na zaščito proti tveganjem, značilnim za varnost v stanovanjskih naseljih ali civilno industrijo, vključno z naslednjim:

1.

rudarstvo,

| 2. | kamnoseštvo, |
| --- | --- |

2.

kamnoseštvo,

| 3. | kmetijstvo, |
| --- | --- |

3.

kmetijstvo,

| 4. | farmacevtska industrija, |
| --- | --- |

4.

farmacevtska industrija,

| 5. | medicina, |
| --- | --- |

5.

medicina,

| 6. | veterina, |
| --- | --- |

6.

veterina,

| 7. | okolje, |
| --- | --- |

7.

okolje,

| 8. | ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

8.

ravnanje z odpadki;

| 9. | prehrambena industrija. |
| --- | --- |

9.

prehrambena industrija.

:

| 1. | Točka 1A004 zajema opremo in komponente, določene za odkrivanje radioaktivnih snovi, „prilagojenih za uporabo v vojni“, bioloških agensov, „prilagojenih za uporabo v vojni“, kemičnih bojnih sredstev, ‚simulantov‘, agensov za obvladovanje nemirov ali za zaščito proti tem snovem, oziroma so uspešno prestale testiranje glede na nacionalne standarde ali so se na kakšen drug način izkazale za učinkovite, kljub temu, da se takšna oprema in komponente uporabljajo v civilnih industrijskih panogah kot so rudarstvo, kamnolomi, kmetijstvo, farmacevtska industrija, medicina, veterinarstvo, okoljska industrija, ravnanje z odpadki ali v prehrambni industriji. |
| --- | --- |

1.

Točka 1A004 zajema opremo in komponente, določene za odkrivanje radioaktivnih snovi, „prilagojenih za uporabo v vojni“, bioloških agensov, „prilagojenih za uporabo v vojni“, kemičnih bojnih sredstev, ‚simulantov‘, agensov za obvladovanje nemirov ali za zaščito proti tem snovem, oziroma so uspešno prestale testiranje glede na nacionalne standarde ali so se na kakšen drug način izkazale za učinkovite, kljub temu, da se takšna oprema in komponente uporabljajo v civilnih industrijskih panogah kot so rudarstvo, kamnolomi, kmetijstvo, farmacevtska industrija, medicina, veterinarstvo, okoljska industrija, ravnanje z odpadki ali v prehrambni industriji.

| 2. | ‚Simulant‘ je snov ali material, ki se pri usposabljanju, raziskavah, testiranju ali vrednotenju uporablja namesto (kemičnega ali biološkega) toksičnega agensa. |
| --- | --- |

2.

‚Simulant‘ je snov ali material, ki se pri usposabljanju, raziskavah, testiranju ali vrednotenju uporablja namesto (kemičnega ali biološkega) toksičnega agensa.

1A005Neprebojni jopiči in posebej zanje izdelani sestavni deli, ki ne ustrezajo vojaškim standardom ali specifikacijam ali njim odgovarjajočim zahtevam.

| OPOMBA: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA |
| --- | --- |

OPOMBA:

| : | Za „vlaknene ali nitaste materiale“, ki se uporabljajo za proizvodnjo neprebojnih jopičev, glej 1C010. |
| --- | --- |

:

| : | Točka 1A005 se ne nanaša na zaščitne jopiče ali zaščitna oblačila, če so namenjeni za osebno varnost njihovih uporabnikov. |
| --- | --- |

:

| : | Točka 1A005 se ne nanaša na neprebojne jopiče, namenjene za frontalno zaščito pred drobci in udarnimi valovi eksplozivnih naprav nevojaškega izvora. |
| --- | --- |

:

1A006Oprema, posebej izdelana za uničenje improviziranih eksplozivnih naprav, navedenih v nadaljevanju, ter posebej zanje izdelane komponente:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA |
| --- | --- |

OPOMBA:

| (a) | vozila, ki so daljinsko upravljana; |
| --- | --- |

(a)

vozila, ki so daljinsko upravljana;

| (b) | ‚motilci‘. |
| --- | --- |

(b)

‚motilci‘.

:

‚Motilci‘ so naprave, posebej izdelane za onesposobitev eksplozivne naprave z izstrelitvijo tekočega, trdnega ali razpršenega (zrnatega) projektila.

| : | Predmet nadzora v točki 1A006 ni oprema, kadar ta spremlja operaterja te opreme. |
| --- | --- |

:

1A007Oprema in naprave, posebej izdelane za električno proženje polnjenj in naprav, ki vsebujejo „energetske materiale“:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA, TOČKI 3A229 in 3A232. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | vžigalniki za detonatorje, ki so izdelani za proženje eksplozivnih detonatorjev, določenih v točki 1A007(b); |
| --- | --- |

(a)

vžigalniki za detonatorje, ki so izdelani za proženje eksplozivnih detonatorjev, določenih v točki 1A007(b);

| (b) | električno proženi eksplozivni detonatorji:






  1. | eksplozivni mostič (EB); |
| --- | --- | --- |

(b)

električno proženi eksplozivni detonatorji:

1.

eksplozivni mostič (EB);

| 2. | eksplozivna mostična žica (EBW); |
| --- | --- |

2.

eksplozivna mostična žica (EBW);

| 3. | bliskoviti vžigalnik (slapper); |
| --- | --- |

3.

bliskoviti vžigalnik (slapper);

| 4. | eksplozivni folijski vžigalnik (EFI). |
| --- | --- |

4.

eksplozivni folijski vžigalnik (EFI).

:

| 1. | Namesto izraza „detonator“ se včasih uporablja izraz „vžigalnik“ (v angleškem jeziku: „initiator“ oziroma „ignitor“). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za namene točke 1A007(b) v njej navedeni detonatorji izkoriščajo majhen električni vodnik (mostič, žico za premoščanje ali folijo), ki se eksplozivno upari, ko skoznje steče hiter visokotokovni električni impulz. V vseh vrstah detonatorjev, razen bliskovitih vžigalnikov, sproži kemično detonacijo eksplozivni vodnik, ko pride v stik z močno eksplozivnim materialom, kot je na primer PETN (pentaeritritol-tetranitrat). Posebno udarjalo povzroči pri bliskovitih detonatorjih eksplozivno uparjanje električnega vodnika, ko udari na eksploziv in s tem povzroči kemično detonacijo. V nekaterih primerih požene navedeno udarjalo magnetna sila. Izraz „eksplozivni folijski vžigalnik“ se lahko nanaša na mostični vžigalnik pa tudi na bliskoviti vžigalnik. |
| --- | --- |

2.

1A008Naboji, naprave in komponente:

| (a) | ‚oblikovana polnila‘, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | količina neto eksploziva nad 90 g in |
| --- | --- | --- |

(a)

‚oblikovana polnila‘, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

količina neto eksploziva nad 90 g in

| 2. | zunanji premer ohišja je enak ali večji od 75 mm; |
| --- | --- |

2.

zunanji premer ohišja je enak ali večji od 75 mm;

| (b) | Linearna oblikovana rezilna polnila, ki imajo vse naslednje značilnosti, ter posebej izdelani sestavni deli zanje:






  1. | eksplozivni naboj nad 40 g/m in |
| --- | --- | --- |

(b)

Linearna oblikovana rezilna polnila, ki imajo vse naslednje značilnosti, ter posebej izdelani sestavni deli zanje:

1.

eksplozivni naboj nad 40 g/m in

| 2. | širino 10 mm ali več; |
| --- | --- |

2.

širino 10 mm ali več;

| (c) | vžigalne vrvice z jedrom z eksplozivno polnitvijo nad 64 g/m; |
| --- | --- |

(c)

vžigalne vrvice z jedrom z eksplozivno polnitvijo nad 64 g/m;

| (d) | Rezila, razen rezil iz točke 1A008(b), in orodja za ločevanje s količino neto eksploziva nad 3,5 kg. |
| --- | --- |

(d)

Rezila, razen rezil iz točke 1A008(b), in orodja za ločevanje s količino neto eksploziva nad 3,5 kg.

:

‚Oblikovano polnilo‘ je eksplozivno polnilo, oblikovano tako, da usmeri učinek eksplozije.

1A102Ponovno nasičeni pirolizirani ogljiko-ogljikovi sestavni deli, izdelani za vesoljska plovila iz točke 9A004 ali za sondirne rakete iz točke 9A104.

1A202Kompozitne strukture, razen tistih, ki so določene v točki 1A002, v obliki cevi in z obema od naslednjih značilnosti:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKI 9A010 IN 9A110; |
| --- | --- |

OPOMBA:

| (a) | imajo notranji premer od 75 mm do 400 mm in |
| --- | --- |

(a)

imajo notranji premer od 75 mm do 400 mm in

| (b) | izdelane so iz „vlaknenih ali nitastih materialov“, ki so določeni v točki 1C010(a) ali (b) ali 1C210(a), ali iz z ogljikom ojačanih materialov, ki so določeni v točki 1C210(c) |
| --- | --- |

(b)

izdelane so iz „vlaknenih ali nitastih materialov“, ki so določeni v točki 1C010(a) ali (b) ali 1C210(a), ali iz z ogljikom ojačanih materialov, ki so določeni v točki 1C210(c)

1A225Platinirani katalizatorji, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za pospeševanje reakcije izmenjave vodikovega izotopa med vodikom in vodo, pri pridobivanju tritija iz težke vode ali za pridobivanje težke vode.

1A226Posebna embalaža, ki se uporablja pri ločevanju težke vode od navadne vode, ki ima obe od naslednjih značilnosti:

| (a) | izdelana je iz fosforjevega brona, ki je kemično obdelan v smislu izboljšave vpojnosti in |
| --- | --- |

(a)

izdelana je iz fosforjevega brona, ki je kemično obdelan v smislu izboljšave vpojnosti in

| (b) | izdelana je za uporabo v stolpih za vakuumsko destilacijo. |
| --- | --- |

(b)

izdelana je za uporabo v stolpih za vakuumsko destilacijo.

1A227Okna za zaščito pred sevanjem iz materiala z visoko gostoto (iz svinčevega stekla ali drugo), ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej izdelani okviri zanje:

| (a) | ‚hladno površino‘, večjo od 0,09 m2; |
| --- | --- |

(a)

‚hladno površino‘, večjo od 0,09 m2;

| (b) | gostoto materiala, večjo od 3 g/cm3 in |
| --- | --- |

(b)

gostoto materiala, večjo od 3 g/cm3 in

| (c) | debelino 100 mm ali več. |
| --- | --- |

(c)

debelino 100 mm ali več.

:

‚Hladna površina‘ iz točke 1A227 pomeni vidno površino okna, ki je za predvideno uporabo izpostavljena najnižji stopnji sevanja.

1BOprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

1B001Oprema za proizvodnjo ali nadzor „kompozitnih“ struktur ali laminatov, naštetih v točki 1A002, ali „vlaknenih ali nitastih materialov“, naštetih v točki 1C010, in posebej izdelani sestavni deli in pribor zanje:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKI 1B101 IN 1B201; |
| --- | --- |

OPOMBA:

| (a) | stroji za navijanje niti, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“; |
| --- | --- |

(a)

stroji za navijanje niti, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“;

| (b) | stroji za polaganje trakov, katerih gibi pozicioniranja ali polaganja trakov ali listov so koordinirani in programirani v petih ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur letalskih okvirjev ali „projektilov“‘;







  : | V točk 1B001(b) pomeni ‚projektil‘ kompletni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke. |
| --- | --- | --- |

(b)

stroji za polaganje trakov, katerih gibi pozicioniranja ali polaganja trakov ali listov so koordinirani in programirani v petih ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur letalskih okvirjev ali „projektilov“‘;

:

| (c) | stroji za tkanje ali prepletanje v več smereh in dimenzijah, vključno z opremo za prilagajanje ali spreminjanje, posebej izdelani ali prirejeni za tkanje, prepletanje ali vpletanje vlaken za „kompozitne“ strukture;

  :


  Za namene 1B001(c) je pletenje vključeno v tehniko prepletanja. |
| --- | --- |

(c)

stroji za tkanje ali prepletanje v več smereh in dimenzijah, vključno z opremo za prilagajanje ali spreminjanje, posebej izdelani ali prirejeni za tkanje, prepletanje ali vpletanje vlaken za „kompozitne“ strukture;

:

Za namene 1B001(c) je pletenje vključeno v tehniko prepletanja.

| (d) | oprema, posebej izdelana ali prirejena za proizvodnjo ojačanih vlaken:






  1. | oprema za spremembo polimernih vlaken (kakor so poliakrilnitrilna, rejonska, smolna ali polikarbosilanska) v ogljikova ali silicijkarbidna vlakna, vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo; |
| --- | --- | --- |

(d)

oprema, posebej izdelana ali prirejena za proizvodnjo ojačanih vlaken:

1.

oprema za spremembo polimernih vlaken (kakor so poliakrilnitrilna, rejonska, smolna ali polikarbosilanska) v ogljikova ali silicijkarbidna vlakna, vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo;

| 2. | oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage za proizvodnjo silicijkarbidnih vlaken; |
| --- | --- |

2.

oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage za proizvodnjo silicijkarbidnih vlaken;

| 3. | oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida); |
| --- | --- |

3.

oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida);

| 4. | oprema za spreminjanje predoblik vlaken z vsebnostjo aluminija s toplotno obdelavo v vlakna aluminijevega oksida; |
| --- | --- |

4.

oprema za spreminjanje predoblik vlaken z vsebnostjo aluminija s toplotno obdelavo v vlakna aluminijevega oksida;

| (e) | oprema za izdelavo prepregov iz točke 1C010(e) po termoplastičnem postopku; |
| --- | --- |

(e)

oprema za izdelavo prepregov iz točke 1C010(e) po termoplastičnem postopku;

| (f) | oprema za nemoteno nadziranje, posebej izdelana za „kompozitne“ materiale:






  1. | sistemi rentgenske tomografije za tridimenzionalno ugotavljanje napak; |
| --- | --- | --- |

(f)

oprema za nemoteno nadziranje, posebej izdelana za „kompozitne“ materiale:

1.

sistemi rentgenske tomografije za tridimenzionalno ugotavljanje napak;

| 2. | numerično krmljene ultrazvočne testne naprave, katerih gibi pozicioniranja oddajnikov ali sprejemnikov so simultano nadzorovani in programirani v štirih ali več oseh, ki sledijo tridimenzionalnim konturam komponente, ki se nadzira; |
| --- | --- |

2.

numerično krmljene ultrazvočne testne naprave, katerih gibi pozicioniranja oddajnikov ali sprejemnikov so simultano nadzorovani in programirani v štirih ali več oseh, ki sledijo tridimenzionalnim konturam komponente, ki se nadzira;

| (g) | stroji za nameščanje preje, katerih gibi pozicioniranja ali nameščanja preje ali listov so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur letalskih okvirjev ali „projektilov“‘. |
| --- | --- |

(g)

stroji za nameščanje preje, katerih gibi pozicioniranja ali nameščanja preje ali listov so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh ‚primarnega servo pozicioniranja‘ in ki so posebej izdelani za proizvodnjo „kompozitnih“ struktur letalskih okvirjev ali „projektilov“‘.

:

Za namene točke 1B001 osi ‚primarnega servo pozicioniranja‘ s pomočjo usmeritve računalniškega programa nadzorujejo položaj enote (tj. glave) v prostoru glede na obdelovanec v pravilni orientaciji in smeri, da se doseže želeni postopek.

1B002Oprema za izdelovanje kovinskih zlitin, prahu kovinskih zlitin ali legiranih materialov, posebej izdelana za preprečevanje kontaminacije in za uporabo v enem od postopkov iz točke 1C002(c)(2).

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 1B102. |
| --- | --- |

OPOMBA:

1B003Orodje, šablone, kalupi ali utrjevalci za „superplastično oblikovanje“ ali za „difuzijsko spajanje“ titana, aluminija ali njunih zlitin, posebej izdelani za proizvodnjo katerega koli izmed naslednjih:

| (a) | struktur za letalsko ali vesoljsko plovbo; |
| --- | --- |

(a)

struktur za letalsko ali vesoljsko plovbo;

| (b) | motorjev za „zrakoplove“ ali vesoljska plovila ali |
| --- | --- |

(b)

motorjev za „zrakoplove“ ali vesoljska plovila ali

| (c) | posebej izdelanih sestavnih delov za takšne strukture iz točke 1B003(a) ali za motorje iz točke 1B003(b). |
| --- | --- |

(c)

posebej izdelanih sestavnih delov za takšne strukture iz točke 1B003(a) ali za motorje iz točke 1B003(b).

1B101Oprema, ki ni zajeta v točki 1B001, za „proizvodnjo“ strukturnih kompozitov in posebej zanje izdelanih sestavni deli in pribor:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 1B201. |
| --- | --- |

OPOMBA:

| : | Sestavni deli in pribor iz točke 1B101 vključujejo kalupe, stružnice, matrice, utrjevalce in orodje za stiskanje, vulkanizacijo, vlivanje, sintranje ali lepljenje kompozitnih struktur, laminatov in njegovih izdelkov. |
| --- | --- |

:

| (a) | stroji za navijanje niti ali stroji na nameščanje vlaken, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz vlaknenih ali nitastih materialov, in nadzor koordiniranja in programiranja; |
| --- | --- |

(a)

stroji za navijanje niti ali stroji na nameščanje vlaken, katerih gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v treh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz vlaknenih ali nitastih materialov, in nadzor koordiniranja in programiranja;

| (b) | stroji za polaganje trakov, katerih gibi pozicioniranja in polaganja trakov in listov so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur letalskih okvirjev in „projektilov“; |
| --- | --- |

(b)

stroji za polaganje trakov, katerih gibi pozicioniranja in polaganja trakov in listov so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh in ki so posebej izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur letalskih okvirjev in „projektilov“;

| (c) | oprema, izdelana ali prirejena za „proizvodnjo“„vlaknenih ali nitastih materialov“:






  1. | oprema za spreminjanje polimernih vlaken (kakor npr. poliakrilonitrilnih, rejonskih ali polikarbosilanskih), vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo; |
| --- | --- | --- |

(c)

oprema, izdelana ali prirejena za „proizvodnjo“„vlaknenih ali nitastih materialov“:

1.

oprema za spreminjanje polimernih vlaken (kakor npr. poliakrilonitrilnih, rejonskih ali polikarbosilanskih), vključno s posebnimi napravami za usmerjanje vlaken med toplotno obdelavo;

| 2. | oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage; |
| --- | --- |

2.

oprema za nanašanje elementov ali spojin s kemičnim naparjevanjem na ogrete nitaste podlage;

| 3. | oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida); |
| --- | --- |

3.

oprema za mokro izpredanje keramike, odporne proti visokim temperaturam (npr. aluminijevega oksida);

| (d) | oprema, izdelana ali prirejena za posebno površinsko obdelavo ali za proizvodnjo prepregov iz točke 9C110.







  : | Oprema iz točke 1B101(d) vključuje naprave za zvijanje, polaganje, prevlekanje in šablone za izrezovanje oblik. |
| --- | --- | --- |

(d)

oprema, izdelana ali prirejena za posebno površinsko obdelavo ali za proizvodnjo prepregov iz točke 9C110.

:

1B102„proizvodna oprema“ kovinskega prahu, razen tiste iz točke 1B002, in sestavni deli:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 1B115(b); |
| --- | --- |

OPOMBA:

| (a) | „proizvodna oprema“ kovinskega prahu, ki se uporablja za „proizvodnjo“ sferičnih ali atomiziranih materialov (v nadzorovanem okolju) iz točk 1C011(a), 1C011(b), 1C111(a)(1), 1C111(a)(2) ali iz okvira o Nadzoru vojaškega blaga; |
| --- | --- |

(a)

„proizvodna oprema“ kovinskega prahu, ki se uporablja za „proizvodnjo“ sferičnih ali atomiziranih materialov (v nadzorovanem okolju) iz točk 1C011(a), 1C011(b), 1C111(a)(1), 1C111(a)(2) ali iz okvira o Nadzoru vojaškega blaga;

| (b) | posebej izdelani sestavni deli za „proizvodna oprema“ iz točke 1B002 ali 1B102(a) |
| --- | --- |

(b)

posebej izdelani sestavni deli za „proizvodna oprema“ iz točke 1B002 ali 1B102(a)

| : | Predmet nadzora točke 1B102 so:







  (a) | generatorji plazme (visokofrekvenčni reaktivni lok), ki so uporabni za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju zmesi argon-voda; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

generatorji plazme (visokofrekvenčni reaktivni lok), ki so uporabni za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju zmesi argon-voda;

| (b) | oprema za električno odcepljanje, ki se uporablja za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju zmesi argona-vode; |
| --- | --- |

(b)

oprema za električno odcepljanje, ki se uporablja za pridobivanje tankoplastno razpršenega ali sferičnega kovinskega prahu v okolju zmesi argona-vode;

| (c) | oprema, uporabna za „proizvodnjo“ sferičnega aluminijevega prahu s spreminjanjem taline v inertnem mediju (npr. v dušiku). |
| --- | --- |

(c)

oprema, uporabna za „proizvodnjo“ sferičnega aluminijevega prahu s spreminjanjem taline v inertnem mediju (npr. v dušiku).

1B115Oprema, razen tiste iz točke 1B002 ali 1B102, za proizvodnjo pogonskih goriv in njihovih sestavin in posebej zanjo izdelani sestavni deli;

| (a) | „proizvodna oprema“, ki se uporablja pri „proizvodnji“, ravnanju s tekočimi pogonskimi sredstvi ali njihovimi sestavinami ali preskušanju njihove ustreznosti iz točk 1C011(a), 1C011(b), 1C111 ali iz okvira Nadzora vojaškega blaga; |
| --- | --- |

(a)

„proizvodna oprema“, ki se uporablja pri „proizvodnji“, ravnanju s tekočimi pogonskimi sredstvi ali njihovimi sestavinami ali preskušanju njihove ustreznosti iz točk 1C011(a), 1C011(b), 1C111 ali iz okvira Nadzora vojaškega blaga;

| (b) | „proizvodna oprema“, ki se uporablja pri „proizvodnji“, ravnanju z, mešanju, vulkanizaciji, vlivanju, stiskanju, strojni izdelavi, izvlekanju ali preskušanju ustreznosti trdnih pogonskih goriv ali njihovih sestavin iz točk 1C011(a), 1C011(b), 1C111 ali iz seznama Nadzora vojaškega blaga;







  : | Predmet nadzora v točki 1B115(b) niso vsadni mešalniki, kontinualni mešalniki ali mešalniki na napajalno energijo. Glede nadzora nad vsadnimi mešalniki, kontinualnimi mešalniki in mešalniki na napajalno energijo glej točke 1B117, 1B118 in 1B119. |
| --- | --- | --- |

(b)

„proizvodna oprema“, ki se uporablja pri „proizvodnji“, ravnanju z, mešanju, vulkanizaciji, vlivanju, stiskanju, strojni izdelavi, izvlekanju ali preskušanju ustreznosti trdnih pogonskih goriv ali njihovih sestavin iz točk 1C011(a), 1C011(b), 1C111 ali iz seznama Nadzora vojaškega blaga;

:

| : | Glede opreme, posebej izdelane za proizvodnjo vojaškega blaga, glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora točke 1B115 ni oprema za „proizvodnjo“, ravnanje z in preskušanje ustreznosti borovega karbida. |
| --- | --- |

:

1B116Dulci, posebej izdelani za proizvodnjo pirolitsko dobljenih materialov, oblikovanih v kalupih, napeljavah ali drugih podlagah iz plinov prekurzorjev, ki se razgrajujejo pri temperaturah med 1 573 K (1 300 °C) in 3 173 K (2 900 °C) pri tlaku od 130 Pa do 20 kPa.

1B117Vsadni mešalniki z zmožnostjo v vakuumu v obsegu od 0 do 13,326 kPa in z zmožnostjo temperaturnega nadzora mešalne komore in ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebej izdelani sestavni deli zanje:

| (a) | skupno volumetrično zmogljivost 110 litrov ali več in |
| --- | --- |

(a)

skupno volumetrično zmogljivost 110 litrov ali več in

| (b) | najmanj eno mešalno/gnetno gred, vgrajeno zunaj centra. |
| --- | --- |

(b)

najmanj eno mešalno/gnetno gred, vgrajeno zunaj centra.

1B118Kontinuirni mešalniki z zmožnostjo mešanja v vakuumu v obsegu od 0 do 13,326 kPa in z zmožnostjo temperaturnega nadzora mešalne komore in ki imajo vse naslednje značilnosti ter posebej izdelani sestavni deli zanje:

| (a) | dva ali več mešalnih/gnetnih gredi ali |
| --- | --- |

(a)

dva ali več mešalnih/gnetnih gredi ali

| (b) | eno oscilacijsko rotacijsko gred, ki ima gnetilne lopatice/igle tako na gredi kakor tudi v ohišju mešalne komore. |
| --- | --- |

(b)

eno oscilacijsko rotacijsko gred, ki ima gnetilne lopatice/igle tako na gredi kakor tudi v ohišju mešalne komore.

1B119Mešalniki na napajalno energijo, ki se uporabljajo za drobljenje ali mletje materialov iz točk 1C011(a), 1C011(b), 1C111 ali iz okvira Nadzora vojaškega blaga, in posebej izdelani sestavni deli zanje.

1B201Stroji za navijanje niti, razen tistih iz 1B001 ali 1B101, in oprema zanje:

| (a) | stroji za navijanje niti, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | njihovi gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh; |
| --- | --- | --- |

(a)

stroji za navijanje niti, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

njihovi gibi pozicioniranja, ovijanja in navijanja so koordinirani in programirani v dveh ali več oseh;

| 2. | posebej so izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“ in |
| --- | --- |

2.

posebej so izdelani za proizvodnjo kompozitnih struktur ali laminatov iz „vlaknenih ali nitastih materialov“ in

| 3. | primerni so za navijanje valjastih rotorjev s premerom od 75 mm do 400 mm in dolžine 600 mm ali več; |
| --- | --- |

3.

primerni so za navijanje valjastih rotorjev s premerom od 75 mm do 400 mm in dolžine 600 mm ali več;

| (b) | naprave za koordiniranje in programiranje strojev za navijanje niti iz točke 1B201(a); |
| --- | --- |

(b)

naprave za koordiniranje in programiranje strojev za navijanje niti iz točke 1B201(a);

| (c) | precizni pomožni oporni elementi za stroje za navijanje niti iz točke 1B201(a) |
| --- | --- |

(c)

precizni pomožni oporni elementi za stroje za navijanje niti iz točke 1B201(a)

1B225Elektrolitske celice za pridobivanje fluora s proizvodno zmogljivostjo nad 250 g fluora na uro.

1B226Elektromagnetni ločevalniki izotopov, ki so izdelani ali opremljeni z enim ali več ionskimi viri z zmogljivostjo skupnega toka ionskega curka 50 mA ali več.

| : | Točka 1B226 zajema ločevalnike, ki:







  (a) | lahko obogatijo stabilne izotope; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

lahko obogatijo stabilne izotope;

| (b) | imajo ionski vir in tudi kolektorje v magnetnem polju, njihova zgradba pa je takšna, da so sami zunaj polja. |
| --- | --- |

(b)

imajo ionski vir in tudi kolektorje v magnetnem polju, njihova zgradba pa je takšna, da so sami zunaj polja.

1B227Pretvorniki za sintezo amonijaka ali enote za sintezo amonijaka, v katerih izstopa plin (dušik in vodik) iz visokotlačnega izmenjevalnega stolpa za amonijak/vodik pod visokim pritiskom, sintetizirani amonijak pa se vrne v ta stolp.

1B228Stolpi za kriogeno destilacijo vodika, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | izdelani so za delovanje pri notranjih temperaturah 35 K (–238 °C) ali manj; |
| --- | --- |

(a)

izdelani so za delovanje pri notranjih temperaturah 35 K (–238 °C) ali manj;

| (b) | izdelani so za delovanje pri notranjem tlaku od 0,5 do 5 MPa; |
| --- | --- |

(b)

izdelani so za delovanje pri notranjem tlaku od 0,5 do 5 MPa;

| (c) | izdelani so iz:






  1. | nerjavnega jekla serije 300 z nizko vsebnostjo žvepla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna najmanj 5, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

izdelani so iz:

1.

nerjavnega jekla serije 300 z nizko vsebnostjo žvepla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna najmanj 5, ali

| 2. | enakovrednih materialov, ki so tako kriogeni kot tudi združljivi s H2, in |
| --- | --- |

2.

enakovrednih materialov, ki so tako kriogeni kot tudi združljivi s H2, in

| (d) | njihov notranji premer je najmanj 1 m, efektivna dolžina pa najmanj 5 m. |
| --- | --- |

(d)

njihov notranji premer je najmanj 1 m, efektivna dolžina pa najmanj 5 m.

1B229Stolpi s predeli za izmenjavo voda-vodikov sulfid in ‚notranji kontraktorji‘:

| : | za stolpe, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za proizvodnjo težke vode, glej točko 0B004. |
| --- | --- |

:

| (a) | stolpi s predeli za izmenjavo voda-vodikov sulfid, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | lahko delujejo pri tlakih najmanj 2 MPa; |
| --- | --- | --- |

(a)

stolpi s predeli za izmenjavo voda-vodikov sulfid, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

lahko delujejo pri tlakih najmanj 2 MPa;

| 2. | izdelani so iz ogljikovega jekla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna najmanj 5, in |
| --- | --- |

2.

izdelani so iz ogljikovega jekla, ki ima avstenitno ASTM (ali enakovreden standard) število velikosti zrna najmanj 5, in

| 3. | s premerom najmanj 1,8 m; |
| --- | --- |

3.

s premerom najmanj 1,8 m;

| (b) | ‚notranji kontraktorji‘ v stolpih za izmenjavo vode in vodikovega sulfida, ki so opisani v točki 1B229(a)

  :


  ‚Notranji kontraktorji‘ v stolpih so ločeni predelki, ki imajo efektivni skupni premer najmanj 1,8 m in so izdelani tako, da olajšajo protitočno gibanje, izdelani pa so iz nerjavnega jekla, ki ima delež ogljika največ 0,03 %. To so lahko rešetni vložki, zapiralni vložki, vložki z destilacijskim pokrovom ali vložki s turbinsko rešetko. |
| --- | --- |

(b)

‚notranji kontraktorji‘ v stolpih za izmenjavo vode in vodikovega sulfida, ki so opisani v točki 1B229(a)

:

‚Notranji kontraktorji‘ v stolpih so ločeni predelki, ki imajo efektivni skupni premer najmanj 1,8 m in so izdelani tako, da olajšajo protitočno gibanje, izdelani pa so iz nerjavnega jekla, ki ima delež ogljika največ 0,03 %. To so lahko rešetni vložki, zapiralni vložki, vložki z destilacijskim pokrovom ali vložki s turbinsko rešetko.

1B230Črpalke za kroženje raztopin koncentriranega ali razredčenega katalizatorja – kalijevega amida v tekočem amonijaku (KNH2/NH3), ki imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | so nepredušno zaprte (tj. hermetično zatesnjene); |
| --- | --- |

(a)

so nepredušno zaprte (tj. hermetično zatesnjene);

| (b) | imajo zmogljivost, večjo od 8,5 m3/h, in |
| --- | --- |

(b)

imajo zmogljivost, večjo od 8,5 m3/h, in

| (c) | eno od naslednjih značilnosti:






  1. | pri koncentrirani raztopini kalijevega amida (1 % ali več) je njihov delovni tlak od 1,5 do 60 MPa ali |
| --- | --- | --- |

(c)

eno od naslednjih značilnosti:

1.

pri koncentrirani raztopini kalijevega amida (1 % ali več) je njihov delovni tlak od 1,5 do 60 MPa ali

| 2. | pri razredčeni raztopini kalijevega amida (manj kot 1 %) je njihov delovni tlak od 20 do 60 MPa; |
| --- | --- |

2.

pri razredčeni raztopini kalijevega amida (manj kot 1 %) je njihov delovni tlak od 20 do 60 MPa;

1B231Objekti ali obrati za ravnanje s tritijem in oprema zanje:

| (a) | objekti ali obrati za proizvodnjo, rekuperacijo, ekstrakcijo, koncentracijo tritija ali za druge načine ravnanja z njim; |
| --- | --- |

(a)

objekti ali obrati za proizvodnjo, rekuperacijo, ekstrakcijo, koncentracijo tritija ali za druge načine ravnanja z njim;

| (b) | oprema za objekte ali obrate za ravnanje s tritijem:






  1. | vodikove ali helijeve hladilne enote z zmogljivostjo hlajenja na 23 K (–250 °C) ali manj, z zmogljivostjo odvajanja toplote več kot 150 W; |
| --- | --- | --- |

(b)

oprema za objekte ali obrate za ravnanje s tritijem:

1.

vodikove ali helijeve hladilne enote z zmogljivostjo hlajenja na 23 K (–250 °C) ali manj, z zmogljivostjo odvajanja toplote več kot 150 W;

| 2. | sistemi za shranjevanje ali čiščenje vodikovega izotopa, ki uporabljajo kovinske hidride kot medij za shranjevanje ali čiščenje. |
| --- | --- |

2.

sistemi za shranjevanje ali čiščenje vodikovega izotopa, ki uporabljajo kovinske hidride kot medij za shranjevanje ali čiščenje.

1B232Turboekspanderji ali skupine turboekspanzijskih kompresorjev, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| (a) | izdelani so za delovanje pri izhodnih temperaturah 35 K (–238 °C) ali manj in |
| --- | --- |

(a)

izdelani so za delovanje pri izhodnih temperaturah 35 K (–238 °C) ali manj in

| (b) | izdelani so za pretok plinastega vodika 1 000 kg/uro ali več. |
| --- | --- |

(b)

izdelani so za pretok plinastega vodika 1 000 kg/uro ali več.

1B233Objekti ali obrati za ločevanje litijevih izotopov in oprema zanje:

| (a) | objekti ali obrati za ločevanje litijevih izotopov; |
| --- | --- |

(a)

objekti ali obrati za ločevanje litijevih izotopov;

| (b) | oprema za ločevanje litijevih izotopov:






  1. | posebno razvrščeni stolpi za izmenjavo med tekočinama, ki so posebej izdelani za litijeve amalgame; |
| --- | --- | --- |

(b)

oprema za ločevanje litijevih izotopov:

1.

posebno razvrščeni stolpi za izmenjavo med tekočinama, ki so posebej izdelani za litijeve amalgame;

| 2. | črpalke za živo srebro ali litijev amalgam; |
| --- | --- |

2.

črpalke za živo srebro ali litijev amalgam;

| 3. | celice za elektrolizo litijevega amalgama; |
| --- | --- |

3.

celice za elektrolizo litijevega amalgama;

| 4. | uparjalniki za koncentrirane raztopine litijevega hidroksida. |
| --- | --- |

4.

uparjalniki za koncentrirane raztopine litijevega hidroksida.

1CMateriali

:

Kovine in zlitine:

Če določbe ne opredeljujejo drugače, obsegata izraza ‚kovine‘ in ‚zlitine‘ v točkah od 1C001 do 1C012 naslednje neobdelane in napol obdelane oblike:

| | Surove oblike:


  anode, kepe, palice (vključno s palicami z zarezami in žičniškimi palicami), klade, bloki, grude, briketi, pogače, katode, kristali, kubusi, kocke, zrna, kroglice, ingoti, plošče, peleti, šibike, prah, koluti, sekanci, krajniki, nepravilni koščki, gobe, palice; |
| --- | --- |

Surove oblike:

anode, kepe, palice (vključno s palicami z zarezami in žičniškimi palicami), klade, bloki, grude, briketi, pogače, katode, kristali, kubusi, kocke, zrna, kroglice, ingoti, plošče, peleti, šibike, prah, koluti, sekanci, krajniki, nepravilni koščki, gobe, palice;

| | Napol obdelane oblike (prevlečene, prekrite, navrtane, naluknjane ali ne):








  (a) | kovani ali obdelani materiali, izdelani z valjanjem, vlečenjem, ekstrudiranjem, kovanjem, nabojnim ekstrudiranjem, stiskanjem, drobljenjem, atomiziranjem in s struženjem: profili, kanali, krogi, diski, prah, kosmiči, folije in listi, kovani predmeti, plošče, prah, stiskanine in tiskanine, trakovi, obroči, palice (vključno s taljenimi palicami, žičniškimi palicami in valjano žico), odrezki, oblike, listi, trakovi, cevi in črevesa (vključno s krogi, kvadrati in odprtinami za cevi), vlečena ali ekstrudirana žica; |
| --- | --- | --- |

Napol obdelane oblike (prevlečene, prekrite, navrtane, naluknjane ali ne):

(a)

kovani ali obdelani materiali, izdelani z valjanjem, vlečenjem, ekstrudiranjem, kovanjem, nabojnim ekstrudiranjem, stiskanjem, drobljenjem, atomiziranjem in s struženjem: profili, kanali, krogi, diski, prah, kosmiči, folije in listi, kovani predmeti, plošče, prah, stiskanine in tiskanine, trakovi, obroči, palice (vključno s taljenimi palicami, žičniškimi palicami in valjano žico), odrezki, oblike, listi, trakovi, cevi in črevesa (vključno s krogi, kvadrati in odprtinami za cevi), vlečena ali ekstrudirana žica;

| (b) | livarski materiali, dobljeni z litjem v pesku, šablonah, kovini, štukaturi ali v drugih vrstah kalupov, vključno z odlitki, dobljenimi pri visokem pritisku, sintriranimi oblikami in oblikami, dobljenimi z metalurgijo prahu. |
| --- | --- |

(b)

livarski materiali, dobljeni z litjem v pesku, šablonah, kovini, štukaturi ali v drugih vrstah kalupov, vključno z odlitki, dobljenimi pri visokem pritisku, sintriranimi oblikami in oblikami, dobljenimi z metalurgijo prahu.

Predmet nadzora ostaja blago, izvoženo v oblikah, ki niso zajete v seznamu in so deklarirane kot dokončani proizvod, vendar v resnici pomenijo surove ali napol obdelane oblike.

1C001Materiali, izdelani posebej kot absorbenti elektromagnetskih valov, ali intrinsično prevodni polimeri:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 1C101; |
| --- | --- |

OPOMBA:

| (a) | materiali za absorpcijo frekvenc, večjih od 2 × 108 Hz, vendar manjših od 3 × 1012 Hz;







  : | Predmet nadzora točke 1C001(a) niso:







  (a) | absorberji tipa las, ki so izdelani iz naravnih ali umetnih vlaken, pri katerih omogoča absorpcijo nemagnetni naboj; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

materiali za absorpcijo frekvenc, večjih od 2 × 108 Hz, vendar manjših od 3 × 1012 Hz;

:

(a)

absorberji tipa las, ki so izdelani iz naravnih ali umetnih vlaken, pri katerih omogoča absorpcijo nemagnetni naboj;

| (b) | absorberji brez izgube magnetnosti, katerih naključni videz je nedvodimenzionalna oblika, vključno s piramidasto, stožčasto, klinasto in gubasto; |
| --- | --- |

(b)

absorberji brez izgube magnetnosti, katerih naključni videz je nedvodimenzionalna oblika, vključno s piramidasto, stožčasto, klinasto in gubasto;

| (c) | dvodimenzionalni absorberji z vsemi naslednjimi značilnostmi:








  1. | izdelani so iz:








  (a) | penastih plastičnih materialov (gibkih ali negibkih) z ogljikovim nabojem ali iz organskih materialov, vključno z vezivi, ki dajejo več kot 5 % odmeva v primerjavi s kovino prek frekvenčnega pasu, ki je za ± 15 % širši ali ožji od osrednje frekvence incidentalne energije, in ti absorberji ne morejo prenesti temperatur, višjih od 450 K (177 °C), ali |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

dvodimenzionalni absorberji z vsemi naslednjimi značilnostmi:

1.

izdelani so iz:

(a)

penastih plastičnih materialov (gibkih ali negibkih) z ogljikovim nabojem ali iz organskih materialov, vključno z vezivi, ki dajejo več kot 5 % odmeva v primerjavi s kovino prek frekvenčnega pasu, ki je za ± 15 % širši ali ožji od osrednje frekvence incidentalne energije, in ti absorberji ne morejo prenesti temperatur, višjih od 450 K (177 °C), ali

| (b) | keramičnih materialov, ki dajejo več kot 20 % odmeva v primerjavi s kovino prek pasovne širine, ki je za ± 15 % širša ali ožja od osrednje frekvence incidentalne energije, in ti absorberji ne morejo prenesti temperatur, višjih od 800 K (527 °C); |
| --- | --- |

(b)

keramičnih materialov, ki dajejo več kot 20 % odmeva v primerjavi s kovino prek pasovne širine, ki je za ± 15 % širša ali ožja od osrednje frekvence incidentalne energije, in ti absorberji ne morejo prenesti temperatur, višjih od 800 K (527 °C);

:

Vzorci blaga za absorpcijo iz točke 1C001(a). Napotilo: 1(c)1 morajo biti kvadrati s stranico najmanj petih valovnih dolžin osrednje frekvence in nameščeni v oddaljenem polju sevajočega elementa.

| 2. | imajo natezno trdnost manj kot 7 × 106 N/m2 in |
| --- | --- |

2.

imajo natezno trdnost manj kot 7 × 106 N/m2 in

| 3. | imajo tlačno trdnost manj kot 14 × 106 N/m2; |
| --- | --- |

3.

imajo tlačno trdnost manj kot 14 × 106 N/m2;

| (d) | dvodimenzionalni absorberji, izdelani iz sintriranih feritov, z vsemi naslednjimi značilnostmi:








  1. | specifično težo več kakor 4,4 in |
| --- | --- | --- |

(d)

dvodimenzionalni absorberji, izdelani iz sintriranih feritov, z vsemi naslednjimi značilnostmi:

1.

specifično težo več kakor 4,4 in

| 2. | največjo delovno temperaturo 548 K (275 °C). |
| --- | --- |

2.

največjo delovno temperaturo 548 K (275 °C).

| : | Napotilo 1 k točki 1C001(a) zajema tudi magnetne materiale, ki se uporabljajo za absorpcijo in jih vsebujejo barve. |
| --- | --- |

:

| (b) | materiali za absorpcijo frekvenc, večjih od 1,5 × 1014 Hz, vendar manjših od 3,7 × 1014 Hz in neprepustnih za vidno svetlobo; |
| --- | --- |

(b)

materiali za absorpcijo frekvenc, večjih od 1,5 × 1014 Hz, vendar manjših od 3,7 × 1014 Hz in neprepustnih za vidno svetlobo;

| (c) | intrinzično prevodni polimerni materiali s ‚skupno elektroprevodnostjo‘ prek 10 000 S/m (Siemensov na meter) ali s ‚površinsko upornostjo‘ manj kot 100 ohmov/kvadrat, katerih osnova so naslednji polimeri:






  1. | polianilin; |
| --- | --- | --- |

(c)

intrinzično prevodni polimerni materiali s ‚skupno elektroprevodnostjo‘ prek 10 000 S/m (Siemensov na meter) ali s ‚površinsko upornostjo‘ manj kot 100 ohmov/kvadrat, katerih osnova so naslednji polimeri:

1.

polianilin;

| 2. | polipirol; |
| --- | --- |

2.

polipirol;

| 3. | politiofen; |
| --- | --- |

3.

politiofen;

| 4. | polifenilen-vinilen ali |
| --- | --- |

4.

polifenilen-vinilen ali

| 5. | politienilen-vinilen. |
| --- | --- |

5.

politienilen-vinilen.

:

‚Skupna elektroprevodnost‘ in ‚površinska upornost‘ se določata z uporabo ASTM D-257 ali enakovrednih nacionalnih standardov.

1C002Kovinske zlitine, praškaste kovinske zlitine in legirani materiali:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 1C202. |
| --- | --- |

OPOMBA:

| : | Predmet nadzora iz točke 1C002 niso kovinske zlitine, prah kovinskih zlitin ali zlitinski materiali za podlage za izdelavo prevlek. |
| --- | --- |

:

:

| 1. | Kovinske zlitine v točki 1C002 so tiste, ki vsebujejo večji utežnostni odstotek navedene kovine od katerega koli drugega elementa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚Odpornost proti stalni temperaturi in tlaku‘ se mora meriti v skladu s standardom E-139 ASTM ali v skladu z enakovrednimi nacionalnimi standardi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ‚Odpornost proti občasni obremenitvi s temperaturo in tlakom‘ se mora meriti v skladu s standardom E-606 ASTM ‚Recommended Practice for Constant-Amplitude Low-Cycle Fatigue Testing‘ ali enakovrednimi nacionalnimi standardi. Preskušanje mora biti osno s povprečnim razmerjem tlaka, enakim 1, in s faktorjem koncentracije tlaka (Kt), enakim 1. Povprečni tlak je določen kot razlika med največjim in najmanjšim tlakom, deljena z največjim tlakom. |
| --- | --- |

3.

| (a) | aluminidi:






  1. | nikljev aluminid, v katerem je najmanj 15 ut. % aluminija, največ 38 ut. % aluminija in vsaj en dodaten legirni element; |
| --- | --- | --- |

(a)

aluminidi:

1.

nikljev aluminid, v katerem je najmanj 15 ut. % aluminija, največ 38 ut. % aluminija in vsaj en dodaten legirni element;

| 2. | titanov aluminid, v katerem je 10 ut. % ali več aluminija in vsaj en dodatni primešani element; |
| --- | --- |

2.

titanov aluminid, v katerem je 10 ut. % ali več aluminija in vsaj en dodatni primešani element;

| (b) | kovinske zlitine, izdelane iz prahu ali delcev iz točke 1C002(c):






  1. | nikljeve zlitine s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | z ‚odpornostjo proti stalni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ur ali več pri 923 K (650 °C) pod tlakom 676 MPa ali |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

kovinske zlitine, izdelane iz prahu ali delcev iz točke 1C002(c):

1.

nikljeve zlitine s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

z ‚odpornostjo proti stalni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ur ali več pri 923 K (650 °C) pod tlakom 676 MPa ali

| (b) | z ‚odpornostjo proti občasni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ciklusov ali več pri 823 K (550 °C) in pod maksimalnim tlakom 1 095 MPa; |
| --- | --- |

(b)

z ‚odpornostjo proti občasni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ciklusov ali več pri 823 K (550 °C) in pod maksimalnim tlakom 1 095 MPa;

| 2. | niobijeve zlitine s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | z ‚odpornostjo proti stalni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ur ali več pri 1 073 K (800 °C) pod tlakom 400 MPa ali |
| --- | --- | --- |

2.

niobijeve zlitine s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

z ‚odpornostjo proti stalni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ur ali več pri 1 073 K (800 °C) pod tlakom 400 MPa ali

| (b) | z ‚odpornostjo proti občasni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ciklusov ali več pri 973 K (700 °C) in pod maksimalnim tlakom 700 MPa; |
| --- | --- |

(b)

z ‚odpornostjo proti občasni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ciklusov ali več pri 973 K (700 °C) in pod maksimalnim tlakom 700 MPa;

| 3. | titanove zlitine s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | z ‚odpornostjo proti stalni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ur ali več pri 723 K (450 °C) pod tlakom 200 MPa ali |
| --- | --- | --- |

3.

titanove zlitine s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

z ‚odpornostjo proti stalni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ur ali več pri 723 K (450 °C) pod tlakom 200 MPa ali

| (b) | z ‚odpornostjo proti občasni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ciklusov ali več pri 723 K (450 °C) in pod maksimalnim tlakom 400 MPa; |
| --- | --- |

(b)

z ‚odpornostjo proti občasni temperaturi in tlaku‘ v obsegu 10 000 ciklusov ali več pri 723 K (450 °C) in pod maksimalnim tlakom 400 MPa;

| 4. | aluminijeve zlitine s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | z natezno trdnostjo 240 MPa ali več pri 473 K (200 °C) ali |
| --- | --- | --- |

4.

aluminijeve zlitine s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

z natezno trdnostjo 240 MPa ali več pri 473 K (200 °C) ali

| (b) | z natezno trdnostjo 415 MPa ali več pri 298 K (25 °C); |
| --- | --- |

(b)

z natezno trdnostjo 415 MPa ali več pri 298 K (25 °C);

| 5. | magnezijeve zlitine z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  (a) | z natezno trdnostjo 345 MPa ali več in |
| --- | --- | --- |

5.

magnezijeve zlitine z vsemi naslednjimi značilnostmi:

(a)

z natezno trdnostjo 345 MPa ali več in

| (b) | s korozijsko stopnjo manj kot 1 mm/leto v 3-odstotni vodni raztopini natrijevega klorida, merjeno v skladu s standardom G-31 ASTM ali enakovrednimi nacionalnimi standardi; |
| --- | --- |

(b)

s korozijsko stopnjo manj kot 1 mm/leto v 3-odstotni vodni raztopini natrijevega klorida, merjeno v skladu s standardom G-31 ASTM ali enakovrednimi nacionalnimi standardi;

| (c) | prah kovinskih zlitin ali delci, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | izdelani so iz katerega koli od naslednjih sestavnih sistemov:

  :


  V enačbah v nadaljevanju pomeni X enega ali več legirnih elementov.







  (a) | nikljeve zlitine (Ni-Al-X, Ni-X-Al), namenjene za dele ali komponente turbinskih motorjev, to je z manj kot tremi nekovinskimi delci (ki se vnašajo med proizvodnim postopkom), večjimi od 100 μm v 109 delcih zlitine; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

prah kovinskih zlitin ali delci, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

izdelani so iz katerega koli od naslednjih sestavnih sistemov:

:

V enačbah v nadaljevanju pomeni X enega ali več legirnih elementov.

(a)

nikljeve zlitine (Ni-Al-X, Ni-X-Al), namenjene za dele ali komponente turbinskih motorjev, to je z manj kot tremi nekovinskimi delci (ki se vnašajo med proizvodnim postopkom), večjimi od 100 μm v 109 delcih zlitine;

| (b) | niobijeve zlitine (Nb-Al-X ali Nb-X-Al, Nb-Si-X ali Nb-X-Si, Nb-Ti-X ali Nb-X-Ti); |
| --- | --- |

(b)

niobijeve zlitine (Nb-Al-X ali Nb-X-Al, Nb-Si-X ali Nb-X-Si, Nb-Ti-X ali Nb-X-Ti);

| (c) | titanove zlitine (Ti-Al-X ali Ti-X-Al); |
| --- | --- |

(c)

titanove zlitine (Ti-Al-X ali Ti-X-Al);

| (d) | aluminijeve zlitine (Al-Mg-X ali Al-X-Mg, Al-Zn-X ali Al-X-Zn, Al-Fe-X ali Al-X-Fe) ali |
| --- | --- |

(d)

aluminijeve zlitine (Al-Mg-X ali Al-X-Mg, Al-Zn-X ali Al-X-Zn, Al-Fe-X ali Al-X-Fe) ali

| (e) | magnezijeve zlitine (Mg-Al-X ali Mg-X-Al); |
| --- | --- |

(e)

magnezijeve zlitine (Mg-Al-X ali Mg-X-Al);

| 2. | proizvedeni v nadziranem okolju po katerem koli od naslednjih postopkov:






  (a) | z „vakuumsko atomizacijo“; |
| --- | --- | --- |

2.

proizvedeni v nadziranem okolju po katerem koli od naslednjih postopkov:

(a)

z „vakuumsko atomizacijo“;

| (b) | s „plinsko atomizacijo“; |
| --- | --- |

(b)

s „plinsko atomizacijo“;

| (c) | z „rotacijsko atomizacijo“; |
| --- | --- |

(c)

z „rotacijsko atomizacijo“;

| (d) | s „hlajenjem curka“; |
| --- | --- |

(d)

s „hlajenjem curka“;

| (e) | s „predenjem iz taline“ in „kominucijo“; |
| --- | --- |

(e)

s „predenjem iz taline“ in „kominucijo“;

| (f) | z „ekstrakcijo iz taline“ in „kominucijo“ ali |
| --- | --- |

(f)

z „ekstrakcijo iz taline“ in „kominucijo“ ali

| (g) | z „mehanskim zlitjem“ in |
| --- | --- |

(g)

z „mehanskim zlitjem“ in

| 3. | ki lahko tvorijo materiale iz točke 1C002(a) ali 1C002(b) |
| --- | --- |

3.

ki lahko tvorijo materiale iz točke 1C002(a) ali 1C002(b)

| (d) | legirni materiali, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | izdelani iz katerega koli sestavnega sistema iz točke 1C002(c)(1); |
| --- | --- | --- |

(d)

legirni materiali, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

izdelani iz katerega koli sestavnega sistema iz točke 1C002(c)(1);

| 2. | v obliki nezmletih lusk, trakov ali tankih palčk in |
| --- | --- |

2.

v obliki nezmletih lusk, trakov ali tankih palčk in

| 3. | proizvedeni v nadziranem okolju po katerem koli od naslednjih postopkov:






  (a) | s „hlajenjem curka“; |
| --- | --- | --- |

3.

proizvedeni v nadziranem okolju po katerem koli od naslednjih postopkov:

(a)

s „hlajenjem curka“;

| (b) | s „predenjem iz taline“ ali |
| --- | --- |

(b)

s „predenjem iz taline“ ali

| (c) | z „ekstrakcijo iz taline“. |
| --- | --- |

(c)

z „ekstrakcijo iz taline“.

1C003Magnetne kovine kakršnih koli vrst ali oblik, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

| (a) | začetno relativno prepustnost 120 000 ali več in debelino 0,05 mm ali manj;

  :


  Začetna relativna prepustnost mora biti izmerjena na popolnoma razbeljenih materialih. |
| --- | --- |

(a)

začetno relativno prepustnost 120 000 ali več in debelino 0,05 mm ali manj;

:

Začetna relativna prepustnost mora biti izmerjena na popolnoma razbeljenih materialih.

| (b) | so magnetostriktne zlitine s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | magnetostrikcijo nasičenosti več kot 5 × 10–4 ali |
| --- | --- | --- |

(b)

so magnetostriktne zlitine s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

magnetostrikcijo nasičenosti več kot 5 × 10–4 ali

| 2. | magnetomehanski vezni faktor (k) več kot 0,8 ali |
| --- | --- |

2.

magnetomehanski vezni faktor (k) več kot 0,8 ali

| (c) | so amorfni ali ‚nanokristalinski‘ trakovi zlitin, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | vsebujejo najmanj 75 ut. % železa, kobalta ali niklja; |
| --- | --- | --- |

(c)

so amorfni ali ‚nanokristalinski‘ trakovi zlitin, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

vsebujejo najmanj 75 ut. % železa, kobalta ali niklja;

| 2. | imajo nasičeno magnetno indukcijo (Bs) 1,6 T ali več in |
| --- | --- |

2.

imajo nasičeno magnetno indukcijo (Bs) 1,6 T ali več in

| 3. | katero koli od:






  (a) | debelino trakov 0,02 mm ali manj ali |
| --- | --- | --- |

3.

katero koli od:

(a)

debelino trakov 0,02 mm ali manj ali

| (b) | elektroupornost 2 × 10–4 ohm cm ali več. |
| --- | --- |

(b)

elektroupornost 2 × 10–4 ohm cm ali več.

:

‚Nanokristalinski‘ materiali iz točke 1C003(c) so tisti, ki imajo velikost kristalnih zrnc 50 nm ali manj, kakor je določeno z uporabo rentgenske difrakcije.

1C004Zlitine urana in titana ali volframove zlitine z „matrico“ na osnovi železa, niklja ali bakra, ki imajo naslednje značilnosti:

| (a) | gostoto več kot 17,5 g/cm3; |
| --- | --- |

(a)

gostoto več kot 17,5 g/cm3;

| (b) | mejo elastičnosti več kot 880 MPa; |
| --- | --- |

(b)

mejo elastičnosti več kot 880 MPa;

| (c) | natezno trdnost več kot 1 270 MPa in |
| --- | --- |

(c)

natezno trdnost več kot 1 270 MPa in

| (d) | raztezkom več kot 8 %. |
| --- | --- |

(d)

raztezkom več kot 8 %.

1C005„Superprevodni“„kompozitni“ prevodniki, katerih dolžina presega 100 m ali imajo maso, ki presega 100 g:

| (a) | „superprevodni“„kompozitni“ prevodniki, ki vsebujejo enega ali več niobij-titanovih ‚filamentov‘ in imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | vstavljeni v „matrico“, razen v baker ali v mešano „matrico“, na osnovi bakra in |
| --- | --- | --- |

(a)

„superprevodni“„kompozitni“ prevodniki, ki vsebujejo enega ali več niobij-titanovih ‚filamentov‘ in imajo obe naslednji značilnosti:

1.

vstavljeni v „matrico“, razen v baker ali v mešano „matrico“, na osnovi bakra in

| 2. | s ploščino preseka manj kot 0,28 × 10–4 mm2 (oziroma premera 6 μm v primeru krožnih ‚filamentov‘); |
| --- | --- |

2.

s ploščino preseka manj kot 0,28 × 10–4 mm2 (oziroma premera 6 μm v primeru krožnih ‚filamentov‘);

| (b) | „superprevodni“„kompozitni“ prevodniki, ki vsebujejo enega ali več „superprevodnih“‚filamentov‘, razen niobij-titanovih, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | „kritično temperaturo“ pri ničti magnetni indukciji, ki presega 9,85 K (–263,31 °C) in |
| --- | --- | --- |

(b)

„superprevodni“„kompozitni“ prevodniki, ki vsebujejo enega ali več „superprevodnih“‚filamentov‘, razen niobij-titanovih, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

„kritično temperaturo“ pri ničti magnetni indukciji, ki presega 9,85 K (–263,31 °C) in

| 2. | ostanejo v „superprevodnem“ stanju pri temperaturi 4,2 K (–268,96 °C), kadar so izpostavljeni magnetnemu polju, usmerjenemu v katero koli smer, ki je pravokotna na vzdolžno os prevodnika in ustreza stopnji magnetne indukcije 12 T, kritična tokovna gostota na celotnem preseku pa je višja od 1 750 A/mm2. |
| --- | --- |

2.

ostanejo v „superprevodnem“ stanju pri temperaturi 4,2 K (–268,96 °C), kadar so izpostavljeni magnetnemu polju, usmerjenemu v katero koli smer, ki je pravokotna na vzdolžno os prevodnika in ustreza stopnji magnetne indukcije 12 T, kritična tokovna gostota na celotnem preseku pa je višja od 1 750 A/mm2.

| (c) | „superprevodni“„kompozitni“ prevodniki, ki vsebujejo enega ali več „superprevodnih“‚filamentov‘, ki ostanejo „superprevodni“ nad 115 K (–158,16 °C).

  :


  V smislu točke 1C005 so ‚filamenti‘ lahko v obliki žice, cilindrov, filmov, traku ali pasov. |
| --- | --- |

(c)

„superprevodni“„kompozitni“ prevodniki, ki vsebujejo enega ali več „superprevodnih“‚filamentov‘, ki ostanejo „superprevodni“ nad 115 K (–158,16 °C).

:

V smislu točke 1C005 so ‚filamenti‘ lahko v obliki žice, cilindrov, filmov, traku ali pasov.

1C006Tekočine in maziva:

| (a) | hidravlične tekočine, katerih osnovna sestavina je katera koli od naslednjih spojin ali materialov:






  1. | sintetična ‚silikoogljikova olja‘ z vsemi naslednjimi značilnostmi:

  :


  V smislu točke 1C006(a)(1) vsebujejo ‚silikoogljikova olja‘ samo silicij, vodik in ogljik.







  (a) | ‚plamenišče‘ nad 477 K (204 °C); |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

hidravlične tekočine, katerih osnovna sestavina je katera koli od naslednjih spojin ali materialov:

1.

sintetična ‚silikoogljikova olja‘ z vsemi naslednjimi značilnostmi:

:

V smislu točke 1C006(a)(1) vsebujejo ‚silikoogljikova olja‘ samo silicij, vodik in ogljik.

(a)

‚plamenišče‘ nad 477 K (204 °C);

| (b) | ‚točka litja‘ pri 239 K (–34 °C) ali manj; |
| --- | --- |

(b)

‚točka litja‘ pri 239 K (–34 °C) ali manj;

| (c) | ‚indeks viskoznosti‘ 75 ali več in |
| --- | --- |

(c)

‚indeks viskoznosti‘ 75 ali več in

| (d) | ‚termična stabilnost‘ pri 616 K (343 °C) ali |
| --- | --- |

(d)

‚termična stabilnost‘ pri 616 K (343 °C) ali

| 2. | ‚klorofluorkarbonati‘ z vsemi naslednjimi značilnostmi:

  :


  V smislu točke 1C006(a)(2) vsebujejo ‚klorofluorkarbonati‘ izključno ogljik, fluor in klor.







  (a) | brez ‚plamenišča‘; |
| --- | --- | --- |

2.

‚klorofluorkarbonati‘ z vsemi naslednjimi značilnostmi:

:

V smislu točke 1C006(a)(2) vsebujejo ‚klorofluorkarbonati‘ izključno ogljik, fluor in klor.

(a)

brez ‚plamenišča‘;

| (b) | z ‚vnetiščem‘ nad 977 K (704 °C); |
| --- | --- |

(b)

z ‚vnetiščem‘ nad 977 K (704 °C);

| (c) | ‚točka litja‘ pri 219 K (–54 °C) ali manj; |
| --- | --- |

(c)

‚točka litja‘ pri 219 K (–54 °C) ali manj;

| (d) | ‚indeks viskoznosti‘ 80 ali več in |
| --- | --- |

(d)

‚indeks viskoznosti‘ 80 ali več in

| (e) | z vreliščem pri 473 K (200 °C) ali več; |
| --- | --- |

(e)

z vreliščem pri 473 K (200 °C) ali več;

| (b) | maziva, katerih osnovna sestavina je katera koli od naslednjih spojin ali materialov:






  1. | fenilenovi ali alkilfenilenovi etri ali tioetri ali njihove zmesi, ki vsebujejo več kot dve etrski ali tioetrski funkciji ali njune zmesi, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

maziva, katerih osnovna sestavina je katera koli od naslednjih spojin ali materialov:

1.

fenilenovi ali alkilfenilenovi etri ali tioetri ali njihove zmesi, ki vsebujejo več kot dve etrski ali tioetrski funkciji ali njune zmesi, ali

| 2. | tekočine iz fluoriranih silikonov s kinematično viskoznostjo manj kot 5 000 mm2/s (5 000 centistokov), merjeno pri 298 K (25 °C); |
| --- | --- |

2.

tekočine iz fluoriranih silikonov s kinematično viskoznostjo manj kot 5 000 mm2/s (5 000 centistokov), merjeno pri 298 K (25 °C);

| (c) | Tekočine za dušenje ali flotacijo, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | čistoča večja od 99,8 %: |
| --- | --- | --- |

(c)

Tekočine za dušenje ali flotacijo, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

čistoča večja od 99,8 %:

| 2. | vsebujejo manj kot 25 delcev velikosti 200 μm ali več na 100 ml in |
| --- | --- |

2.

vsebujejo manj kot 25 delcev velikosti 200 μm ali več na 100 ml in

| 3. | sestojijo iz najmanj 85 % katere koli od naslednjih snovi:






  (a) | dibromotetrafluoretana (CAS 25497-30-7, 124-73-2, 27336-23-8); |
| --- | --- | --- |

3.

sestojijo iz najmanj 85 % katere koli od naslednjih snovi:

(a)

dibromotetrafluoretana (CAS 25497-30-7, 124-73-2, 27336-23-8);

| (b) | poliklortrifluoretilena (samo oljnih ali voskastih modifikacij) ali |
| --- | --- |

(b)

poliklortrifluoretilena (samo oljnih ali voskastih modifikacij) ali

| (c) | polibromtrifluoretilena; |
| --- | --- |

(c)

polibromtrifluoretilena;

| (d) | fluoroogljikove elektronske hladilne tekočine, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | vsebujejo 85 ut. % ali več katere koli od naslednjih sestavin ali njihovih zmesi:






  (a) | monomernih oblik polifluoro-poliakrileter-triazinov ali perfluoralifatskih etrov; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

fluoroogljikove elektronske hladilne tekočine, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

vsebujejo 85 ut. % ali več katere koli od naslednjih sestavin ali njihovih zmesi:

(a)

monomernih oblik polifluoro-poliakrileter-triazinov ali perfluoralifatskih etrov;

| (b) | perfluoroalkiminov; |
| --- | --- |

(b)

perfluoroalkiminov;

| (c) | perfluorocikloalkanov ali |
| --- | --- |

(c)

perfluorocikloalkanov ali

| (d) | perfluoroalkanov; |
| --- | --- |

(d)

perfluoroalkanov;

| 2. | njihova gostota pri 298 K (25 °C) je 1,5 g/ml ali več; |
| --- | --- |

2.

njihova gostota pri 298 K (25 °C) je 1,5 g/ml ali več;

| 3. | pri 273 K (0 °C) so v tekočem stanju in |
| --- | --- |

3.

pri 273 K (0 °C) so v tekočem stanju in

| 4. | vsebujejo 60 ut. % ali več fluora. |
| --- | --- |

4.

vsebujejo 60 ut. % ali več fluora.

:

V smislu točke 1C006 se določa:

| 1. | ‚plamenišče‘ z uporabo metode Cleveland Open Cup, opisane v ASTM D-92, ali enakovrednih nacionalnih metod; |
| --- | --- |

1.

‚plamenišče‘ z uporabo metode Cleveland Open Cup, opisane v ASTM D-92, ali enakovrednih nacionalnih metod;

| 2. | ‚točka litja‘ z uporabo metode, opisane v ASTM D-97, ali enakovrednih nacionalnih metod; |
| --- | --- |

2.

‚točka litja‘ z uporabo metode, opisane v ASTM D-97, ali enakovrednih nacionalnih metod;

| 3. | ‚indeks viskoznosti‘ z uporabo metode, opisane v ASTM D-2270, ali enakovrednih nacionalnih metod; |
| --- | --- |

3.

‚indeks viskoznosti‘ z uporabo metode, opisane v ASTM D-2270, ali enakovrednih nacionalnih metod;

| 4. | ‚termična stabilnost‘ z naslednjim preizkusom ali enakovrednimi nacionalnimi preizkusi:

  20 ml preskušane tekočine zlijemo v 46-mililitrsko komoro iz nerjavnega jekla tipa 317, v kateri so tri kroglice, vse tri z (nominalnim) premerom 12,5 mm: prva je iz orodnega jekla M-10, druga iz jekla 52100 in tretja iz ladijske bronze (60 % Cu, 39 % Zn, 0,75 % Sn);
  Komoro očistimo z dušikom, zapremo pri atmosferskem tlaku, temperaturo pa povečujemo do 644 ± 6 K (371 ± 6 °C) in ohranjamo šest ur pri tej temperaturi;
  Vzorec imamo lahko za termično stabilnega, če po izvedenem postopku izpolnjuje naslednje pogoje:







  (a) | izguba mase vsake kroglice je manjša od 10 mg/mm2 njene površine; |
| --- | --- | --- |

4.

‚termična stabilnost‘ z naslednjim preizkusom ali enakovrednimi nacionalnimi preizkusi:

(a)

izguba mase vsake kroglice je manjša od 10 mg/mm2 njene površine;

| (b) | sprememba izvorne viskoznosti, kakor je določena pri 311 K (38 °C), je manjša od 25 % in |
| --- | --- |

(b)

sprememba izvorne viskoznosti, kakor je določena pri 311 K (38 °C), je manjša od 25 % in

| (c) | skupno kislinsko ali bazično število je manjše od 0,40; |
| --- | --- |

(c)

skupno kislinsko ali bazično število je manjše od 0,40;

| 5. | ‚temperatura samovžiga‘ se določi z uporabo metode, opisane v ASTM E-659, ali z uporabo enakovrednih nacionalnih metod. |
| --- | --- |

5.

‚temperatura samovžiga‘ se določi z uporabo metode, opisane v ASTM E-659, ali z uporabo enakovrednih nacionalnih metod.

1C007Keramični osnovni materiali, keramični materiali, ki niso „kompozitni“, „kompozitni“ materiali s keramično „matrico“ in njihovi prekurzorji:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 1C107; |
| --- | --- |

OPOMBA:

| (a) | osnovni materiali iz samostojnih ali kompleksnih boridov titana, katerih skupna nečistota (brez namenoma dodatnih dodatkov) je manj kot 5 000 ppm, povprečna velikost delcev enaka ali manjša od petih mikrometrov in pri katerih ni več kot 10 % delcev večjih od 10 mikrometrov; |
| --- | --- |

(a)

osnovni materiali iz samostojnih ali kompleksnih boridov titana, katerih skupna nečistota (brez namenoma dodatnih dodatkov) je manj kot 5 000 ppm, povprečna velikost delcev enaka ali manjša od petih mikrometrov in pri katerih ni več kot 10 % delcev večjih od 10 mikrometrov;

| (b) | keramični materiali, ki niso „kompozitni“, v surovi ali polpredelani obliki, sestavljeni iz boridov titana z gostoto 98 % ali več teoretične gostote;







  : | Predmet nadzora iz točke 1C007(b) niso abrazivi. |
| --- | --- | --- |

(b)

keramični materiali, ki niso „kompozitni“, v surovi ali polpredelani obliki, sestavljeni iz boridov titana z gostoto 98 % ali več teoretične gostote;

:

| (c) | keramično-keramični „kompozitni“ materiali s stekleno ali oksidno „matrico“ in ojačani z vlakni, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | izdelani so iz katerega koli od naslednjih materialov:






  (a) | Si-N; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

keramično-keramični „kompozitni“ materiali s stekleno ali oksidno „matrico“ in ojačani z vlakni, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

izdelani so iz katerega koli od naslednjih materialov:

(a)

Si-N;

| (b) | Si-C; |
| --- | --- |

(b)

Si-C;

| (c) | Si-Al-O-N ali |
| --- | --- |

(c)

Si-Al-O-N ali

| (d) | Si-O-N in |
| --- | --- |

(d)

Si-O-N in

| 2. | s „specifično natezno trdnostjo“, večjo od 12,7 × 103 m; |
| --- | --- |

2.

s „specifično natezno trdnostjo“, večjo od 12,7 × 103 m;

| (d) | keramično-keramični „kompozitni“ materiali z nepretrgano kovinsko fazo ali brez nje, ki vsebujejo delce, laske ali vlakna, pri katerih tvorijo „matrica“ silicijevi karbidi ali nitridi, cirkonij ali bor; |
| --- | --- |

(d)

keramično-keramični „kompozitni“ materiali z nepretrgano kovinsko fazo ali brez nje, ki vsebujejo delce, laske ali vlakna, pri katerih tvorijo „matrica“ silicijevi karbidi ali nitridi, cirkonij ali bor;

| (e) | prekurzorji materialov (tj. posebej zanje namenjeni polimerni ali kovinoorganski materiali) za proizvodnjo katere koli faze ali faz materialov, navedenih v točki 1C007(c):






  1. | polidiorganosilani (za proizvodnjo silicijevega karbida); |
| --- | --- | --- |

(e)

prekurzorji materialov (tj. posebej zanje namenjeni polimerni ali kovinoorganski materiali) za proizvodnjo katere koli faze ali faz materialov, navedenih v točki 1C007(c):

1.

polidiorganosilani (za proizvodnjo silicijevega karbida);

| 2. | polisilazani (za proizvodnjo silicijevega nitrida); |
| --- | --- |

2.

polisilazani (za proizvodnjo silicijevega nitrida);

| 3. | polikarbosilani (za proizvodnjo keramike s silicijevimi, ogljikovimi in dušikovimi komponentami); |
| --- | --- |

3.

polikarbosilani (za proizvodnjo keramike s silicijevimi, ogljikovimi in dušikovimi komponentami);

| (f) | keramično-keramični „kompozitni“ materiali s kisikovo ali stekleno „matrico“, ki so ojačani s kontinuiranimi vlakni iz enega od naslednjih sistemov:






  1. | Al2O3 (CAS 1344-28-1) ali |
| --- | --- | --- |

(f)

keramično-keramični „kompozitni“ materiali s kisikovo ali stekleno „matrico“, ki so ojačani s kontinuiranimi vlakni iz enega od naslednjih sistemov:

1.

Al2O3 (CAS 1344-28-1) ali

| 2. | Si-C-N. |
| --- | --- |

2.

Si-C-N.

| : | Predmet nadzora točke 1C007(f) niso „kompoziti“, v katerih imajo filamenti teh sistemov natezno trdnost manjšo od 700 MPa pri 1 273 K (1 000 °C) ali ki imajo trajno natezno trdnost večjo od 1 % razteza pri obremenitvi 100 MPa in pri temperaturi 1 273 K (1 000 °C) v časovnem obsegu 100 ur. |
| --- | --- |

:

1C008Nefluorirane polimerne snovi:

| (a) | Imidi:






  1. | bis-maleimidi; |
| --- | --- | --- |

(a)

Imidi:

1.

bis-maleimidi;

| 2. | aromatski poliamid-imidi (PAI) s točko posteklenitve (Tg), višjo od 563 K (290 °C); |
| --- | --- |

2.

aromatski poliamid-imidi (PAI) s točko posteklenitve (Tg), višjo od 563 K (290 °C);

| 3. | aromatski poliamidi; |
| --- | --- |

3.

aromatski poliamidi;

| 4. | aromatski polieterimidi s točko posteklenitve (Tg), višjo od 513 K (240 °C); |
| --- | --- |

4.

aromatski polieterimidi s točko posteklenitve (Tg), višjo od 513 K (240 °C);

| : | Predmet nadzora iz točke 1C008(a) so snovi v tekočem ali trdnem „taljivem“ stanju, vključno s smolo, prahom, peleti, filmi, listi, trakovi ali pasovi; |
| --- | --- |

:

| : | Za „netaljive“ aromatske poliamide v obliki filma, listov, trakov ali pasov glej točko 1A003. |
| --- | --- |

:

| (b) | termoplastični polimeri tekočih kristalov s točko temperaturne deformacije nad 523 K (250 °C), merjeno po ISO 75-2 (2004) ali po enakovrednih nacionalnih metodah, in z obremenitvijo 1,80 N/mm2, ki sestojijo iz:






  1. | katere koli od naslednjih spojin:






  (a) | fenilen, bifenilen ali naftalen ali |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

termoplastični polimeri tekočih kristalov s točko temperaturne deformacije nad 523 K (250 °C), merjeno po ISO 75-2 (2004) ali po enakovrednih nacionalnih metodah, in z obremenitvijo 1,80 N/mm2, ki sestojijo iz:

1.

katere koli od naslednjih spojin:

(a)

fenilen, bifenilen ali naftalen ali

| (b) | substituirani fenilen, bifenilen ali naftalen z metilno, terciarno butilno ali fenilno skupino in |
| --- | --- |

(b)

substituirani fenilen, bifenilen ali naftalen z metilno, terciarno butilno ali fenilno skupino in

| 2. | katere koli od naslednjih kislin:






  (a) | tereftalne kisline (CAS 100-21-0); |
| --- | --- | --- |

2.

katere koli od naslednjih kislin:

(a)

tereftalne kisline (CAS 100-21-0);

| (b) | 6-hidroksi-2-naftojske kisline (CAS 16712-64-4) ali |
| --- | --- |

(b)

6-hidroksi-2-naftojske kisline (CAS 16712-64-4) ali

| (c) | 4-hidroksibenzojske kisline (CAS 99-96-7); |
| --- | --- |

(c)

4-hidroksibenzojske kisline (CAS 99-96-7);

| (c) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(c)

se ne uporablja;

| (d) | poliarilen ketoni; |
| --- | --- |

(d)

poliarilen ketoni;

| (e) | poliarilen sulfidi, pri katerih je arilenska skupina bifenil, trifenil ali njuna kombinacija; |
| --- | --- |

(e)

poliarilen sulfidi, pri katerih je arilenska skupina bifenil, trifenil ali njuna kombinacija;

| (f) | polibifenileneter sulfoni s ‚točko posteklenitve (Tg)‘ višjo od 513 K (240 °C). |
| --- | --- |

(f)

polibifenileneter sulfoni s ‚točko posteklenitve (Tg)‘ višjo od 513 K (240 °C).

:

‚Točka posteklenitve (Tg)‘ pri materialih iz točke 1C008 se določa z uporabo metode, opisane v ISO 11357-2 (1999), ali v skladu z enakovrednimi nacionalnimi standardi. Poleg tega se pri materialih iz točke 1C008(a)(2) ‚točka posteklenitve (Tg)‘ določa na testnem vzorcu PAI, ki se je najprej najmanj 15 minut strjeval pri temperaturi najmanj 310 C.

1C009Nepredelane fluorirane spojine:

| (a) | kopolimeri viniliden fluorida, ki vsebujejo 75 % ali več beta kristalinske strukture v neraztegnjenem stanju; |
| --- | --- |

(a)

kopolimeri viniliden fluorida, ki vsebujejo 75 % ali več beta kristalinske strukture v neraztegnjenem stanju;

| b. | fluorirani poliamidi, ki vsebujejo 10 ut. % ali več kombiniranega fluora; |
| --- | --- |

b.

fluorirani poliamidi, ki vsebujejo 10 ut. % ali več kombiniranega fluora;

| (c) | fluorirani elastomeri fosfazena, ki vsebujejo 30 ut. % ali več kombiniranega fluora. |
| --- | --- |

(c)

fluorirani elastomeri fosfazena, ki vsebujejo 30 ut. % ali več kombiniranega fluora.

1C010„Vlakneni ali nitasti materiali“:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI 1C210 IN 9C110. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | organski „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | „specifični modul“, večji od 12,7 × 106 m, in |
| --- | --- | --- |

(a)

organski „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

„specifični modul“, večji od 12,7 × 106 m, in

| 2. | „specifično natezno trdnost“, večjo od 23,5 × 104 m, |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“, večjo od 23,5 × 104 m,

| : | Predmet nadzora iz točke 1C010(a) ni polietilen. |
| --- | --- |

:

| b. | ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | „specifični modul“, večji od 14,65 × 106 m, in |
| --- | --- | --- |

b.

ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

„specifični modul“, večji od 14,65 × 106 m, in

| 2. | „specifično natezno trdnost“, večjo od 26,82 × 104 m, |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“, večjo od 26,82 × 104 m,

| : | Predmet nadzora točke 1C010(b) niso:







  (a) | „vlakneni ali nitasti materiali“ za popravila delov „civilnih zrakoplovov“ ali laminatov, katerih:








  1. | površina ne presega 1 m2; |
| --- | --- | --- | --- |

:

(a)

„vlakneni ali nitasti materiali“ za popravila delov „civilnih zrakoplovov“ ali laminatov, katerih:

1.

površina ne presega 1 m2;

| 2. | dolžina ne presega 2,5 m in |
| --- | --- |

2.

dolžina ne presega 2,5 m in

| 3. | širina presega 15 mm. |
| --- | --- |

3.

širina presega 15 mm.

| (b) | mehansko sekani, rezkani ali rezani ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, dolgi največ 25,0 mm. |
| --- | --- |

(b)

mehansko sekani, rezkani ali rezani ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, dolgi največ 25,0 mm.

:

Značilnosti materialov, opisanih v točki 1C010(b), se določajo z uporabo metod z oznakami SRM 12 do 17, ISO 10618 (2004) 10.2.1 metoda A, ki jih priporoča „Suppliers Advance Composite Materials Association“ (SACMA) ali z uporabo enakovrednih nacionalnih nateznih preskusov, ki temeljijo na povprečju velikega števila vzorcev.

| (c) | anorganski „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | „specifični modul“, večji od 2,54 × 106 m, in |
| --- | --- | --- |

(c)

anorganski „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

„specifični modul“, večji od 2,54 × 106 m, in

| 2. | tališče, točko razgraditve ali sublimišče nad 1 922 K (1 649 °C) v inertnem okolju; |
| --- | --- |

2.

tališče, točko razgraditve ali sublimišče nad 1 922 K (1 649 °C) v inertnem okolju;

| : | Predmet nadzora točke 1C010(c) niso:







  (a) | nekontinuirana, mnogofazna, polikristalinska aluminijeva vlakna, narezana ali v naključnem prepletu, ki vsebujejo 3 ut. % ali več silicija, in katerih „specifični modul“ je manj kot 10 × 106 m; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

nekontinuirana, mnogofazna, polikristalinska aluminijeva vlakna, narezana ali v naključnem prepletu, ki vsebujejo 3 ut. % ali več silicija, in katerih „specifični modul“ je manj kot 10 × 106 m;

| (b) | molibdenska vlakna ali vlakna njegovih zlitin; |
| --- | --- |

(b)

molibdenska vlakna ali vlakna njegovih zlitin;

| (c) | borova vlakna; |
| --- | --- |

(c)

borova vlakna;

| (d) | nekontinuirana keramična vlakna s tališčem, točko razgraditve ali sublimiščem pod 2 043 K (1 770 °C) v inertnem okolju. |
| --- | --- |

(d)

nekontinuirana keramična vlakna s tališčem, točko razgraditve ali sublimiščem pod 2 043 K (1 770 °C) v inertnem okolju.

| (d) | „vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | ki so sestavljeni iz katerega koli od naslednjih materialov:






  (a) | iz polieterimidov, navedenih točki 1C008(a), ali |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

„vlakneni ali nitasti materiali“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

ki so sestavljeni iz katerega koli od naslednjih materialov:

(a)

iz polieterimidov, navedenih točki 1C008(a), ali

| (b) | iz materialov, navedenih v točkah 1C008(b) do 1C008(f), ali |
| --- | --- |

(b)

iz materialov, navedenih v točkah 1C008(b) do 1C008(f), ali

| 2. | ki so sestavljeni iz materialov, naštetih v točki 1C010(d)(1)(a) ali 1C010(d)(1)(b), in „mešana vlakna“ z drugimi vlakni, naštetimi v točkah 1C010(a), 1C010(b) ali 1C010(c); |
| --- | --- |

2.

ki so sestavljeni iz materialov, naštetih v točki 1C010(d)(1)(a) ali 1C010(d)(1)(b), in „mešana vlakna“ z drugimi vlakni, naštetimi v točkah 1C010(a), 1C010(b) ali 1C010(c);

| (e) | „vlakneni ali nitasti materiali“, ki so v celoti ali delno impregnirani z umetnimi ali naravnimi smolami (prepregi), „vlakneni ali nitasti materiali“, prevlečeni s kovino ali ogljikom (predoblike), ali „predoblike ogljikovih vlaken“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | anorganske „vlaknene ali nitaste materiale“ iz točke 1C010(c) ali |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

„vlakneni ali nitasti materiali“, ki so v celoti ali delno impregnirani z umetnimi ali naravnimi smolami (prepregi), „vlakneni ali nitasti materiali“, prevlečeni s kovino ali ogljikom (predoblike), ali „predoblike ogljikovih vlaken“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

anorganske „vlaknene ali nitaste materiale“ iz točke 1C010(c) ali

| (b) | organski ali ogljikove „vlaknene ali nitaste materiale“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | „specifični modul“, večji od 10,15 × 106 m, in |
| --- | --- | --- |

(b)

organski ali ogljikove „vlaknene ali nitaste materiale“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

„specifični modul“, večji od 10,15 × 106 m, in

| 2. | „specifično natezno trdnost“, večjo od 17,7 × 104 m, in |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“, večjo od 17,7 × 104 m, in

| 2. | katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | umetno ali naravno smolo iz točke 1C008 ali 1C009(b); |
| --- | --- | --- |

2.

katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

umetno ali naravno smolo iz točke 1C008 ali 1C009(b);

| (b) | ‚točka posteklenitve pri dinamični mehanski analizi (DMA Tg)‘ je enaka ali večja od 453 K (180 °C) in ima fenolno naravno smolo ali |
| --- | --- |

(b)

‚točka posteklenitve pri dinamični mehanski analizi (DMA Tg)‘ je enaka ali večja od 453 K (180 °C) in ima fenolno naravno smolo ali

| (c) | ‚točka posteklenitve pri dinamični mehanski analizi (DMA Tg)‘ je enaka ali večja od 505 K (232 °C) in ima fenolno naravno ali umetno smolo, ki ni našteta v točki 1C008 ali 1C009(b) ter ni fenolna naravna smola; |
| --- | --- |

(c)

‚točka posteklenitve pri dinamični mehanski analizi (DMA Tg)‘ je enaka ali večja od 505 K (232 °C) in ima fenolno naravno ali umetno smolo, ki ni našteta v točki 1C008 ali 1C009(b) ter ni fenolna naravna smola;

| : | „Vlakneni ali nitasti materiali“, prevlečeni s kovino ali ogljikom (predoblike), ali predoblike ogljikovih vlaken, ki niso impregnirane z umetnimi ali naravnimi smolami, so navedene kot „vlakneni ali nitasti materiali“ v točkah 1C010(a), 1C010(b) ali 1C010(c). |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora točke 1C010(e) niso:







  (a) | „vlakneni ali nitasti materiali“, impregnirani z „matrico“ epoksi smol (prepregi) ki se uporabljajo pri popravilu delov „civilnih zrakoplovov“ ali laminatov, katerih:








  1. | površina ne presega 1 m2, |
| --- | --- | --- | --- |

:

(a)

„vlakneni ali nitasti materiali“, impregnirani z „matrico“ epoksi smol (prepregi) ki se uporabljajo pri popravilu delov „civilnih zrakoplovov“ ali laminatov, katerih:

1.

površina ne presega 1 m2,

| 2. | dolžina ne presega 2,5 m in |
| --- | --- |

2.

dolžina ne presega 2,5 m in

| 3. | širina presega 15 mm. |
| --- | --- |

3.

širina presega 15 mm.

| (b) | mehansko sekani, rezkani ali rezani ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, ki so v celoti ali delno impregnirani z umetnimi ali naravnimi smolami, dolžine 25,0 mm ali manj, kadar se uporabljajo umetne ali naravne smole, razen smol, opredeljenih v točki 1C008 ali 1C009(b). |
| --- | --- |

(b)

mehansko sekani, rezkani ali rezani ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“, ki so v celoti ali delno impregnirani z umetnimi ali naravnimi smolami, dolžine 25,0 mm ali manj, kadar se uporabljajo umetne ali naravne smole, razen smol, opredeljenih v točki 1C008 ali 1C009(b).

:

‚Točka posteklenitve pri dinamični mehanski analizi (DMA Tg)‘ za materiale iz točke 1C010(e) se določi z uporabo metode, opisane v ASTM D 7028–07, ali v skladu z ekvivalentnim nacionalnim standardom na suhem testnem vzorcu. Pri duroplastičnih materialih mora biti stopnja strjenosti suhega testnega vzorca najmanj 90 %, kakor je določeno v ASTM E 2160–04 ali enakovrednem nacionalnem standardu.

1C011Kovine in spojine:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA in TOČKO 1C111. |
| --- | --- |

OPOMBA:

| (a) | kovine z velikostjo delcev manj kot 60 μm, bodisi sferične, atomizirane, sferoidne, v kosmičih ali drobljene, izdelane iz materiala, ki vsebuje 99 % ali več cirkonija, magnezija ali njunih zlitin;

  :


  Naravna vsebnost hafnija v cirkoniju (značilna je od 2 % do 7 %) se šteje skupaj s cirkonijem.








  : | Kovine ali zlitine iz točke 1C011(a) so predmet nadzora ne glede na to, ali so kovine ali zlitine vdelane v aluminij, magnezij, cirkonij ali berilij ali ne. |
| --- | --- | --- |

(a)

kovine z velikostjo delcev manj kot 60 μm, bodisi sferične, atomizirane, sferoidne, v kosmičih ali drobljene, izdelane iz materiala, ki vsebuje 99 % ali več cirkonija, magnezija ali njunih zlitin;

:

Naravna vsebnost hafnija v cirkoniju (značilna je od 2 % do 7 %) se šteje skupaj s cirkonijem.

:

| (b) | bor ali borove zlitine z velikostjo delcev 60 μm ali manj:






  1. | bor s čistostjo vsaj 85 utežnih odstotkov; |
| --- | --- | --- |

(b)

bor ali borove zlitine z velikostjo delcev 60 μm ali manj:

1.

bor s čistostjo vsaj 85 utežnih odstotkov;

| 2. | zlitine bora z vsebnostjo bora vsaj 85 utežnih odstotkov;







  : | Kovine ali zlitine iz točke 1C011(b) so predmet nadzora ne glede na to, ali so kovine ali zlitine vdelane v aluminij, magnezij, cirkonij ali berilij ali ne. |
| --- | --- | --- |

2.

zlitine bora z vsebnostjo bora vsaj 85 utežnih odstotkov;

:

| (c) | gvanidin nitrat (CAS 506-93-4); |
| --- | --- |

(c)

gvanidin nitrat (CAS 506-93-4);

| (d) | nitrogvanidin nitrat (NQ) (CAS 556-88-7).







  : | Glej tudi Nadzor vojaškega blaga za kovinski prah, zmešan z drugimi snovmi zaradi oblikovanja zmesi, ki se uporablja za vojaške namene. |
| --- | --- | --- |

(d)

nitrogvanidin nitrat (NQ) (CAS 556-88-7).

:

1C012Materiali:

:

Ti materiali se navadno uporabljajo kot jedrski toplotni viri.

| (a) | plutonij v kateri koli obliki, v katerem je delež plutonijevega izotopa 238 večji kot 50 ut. %;







  : | Predmet nadzora točke 1C012(a) niso:







  (a) | dobave, ki vsebujejo 1 g ali manj plutonija; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

plutonij v kateri koli obliki, v katerem je delež plutonijevega izotopa 238 večji kot 50 ut. %;

:

(a)

dobave, ki vsebujejo 1 g ali manj plutonija;

| (b) | dobave s tremi „efektivnimi grami“ ali manj plutonija, kadar jih vsebujejo senzorji merilnih instrumentov. |
| --- | --- |

(b)

dobave s tremi „efektivnimi grami“ ali manj plutonija, kadar jih vsebujejo senzorji merilnih instrumentov.

| (b) | „predhodno ločeni“ neptunij-237 v kateri koli obliki.







  : | Predmet nadzora v točki 1C012(b) niso dobave, ki vsebujejo 1 g ali manj neptunija-237. |
| --- | --- | --- |

(b)

„predhodno ločeni“ neptunij-237 v kateri koli obliki.

:

1C101Materiali in naprave za zmanjšano opaznost, kakor je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči znaki in zvočni znaki, razen tistih iz točke 1C001, ki se uporabljajo v ‚projektilih‘, podsistemih „projektilov“ ali zračna plovila brez posadke določene v 9A012.

| : | Točka 1C101 vključuje:







  (a) | strukturne materiale in prevleke, izdelane posebej za zmanjševanje radarske odbojnosti; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

strukturne materiale in prevleke, izdelane posebej za zmanjševanje radarske odbojnosti;

| (b) | prevleke, vključno z barvami, izdelane posebej za zmanjševanje ali prikrojevanje odbojnosti ali oddajnosti v mikrovalovnem, infrardečem ali ultravijoličnem področju elektromagnetnega spektra. |
| --- | --- |

(b)

prevleke, vključno z barvami, izdelane posebej za zmanjševanje ali prikrojevanje odbojnosti ali oddajnosti v mikrovalovnem, infrardečem ali ultravijoličnem področju elektromagnetnega spektra.

| : | Točka 1C101 ne vključuje prevlek, kadar se uporabljajo za toplotni nadzor satelitov. |
| --- | --- |

:

:

V točki 1C101 pomeni izraz ‚projektilih‘ komponente raketnih sistemov in zrakoplovov brez posadke z dosegom več od 300 km.

1C102Ponovno nasičeni pirolizirani ogljik-ogljikovi materiali, izdelani za vesoljska plovila iz točke 9A004 ali za sondirne rakete iz točke 9A104.

1C107Grafit in keramični materiali, razen tistih iz točke 1C007:

| (a) | drobnozrnati grafit z gostoto 1,72 g/cm3 ali več, merjeno pri 288 K (15 °C), katerega delci merijo 100 μm ali manj, uporabni za raketne dulce (šobe) in obloge konic letal, ki se lahko obdelajo v katerega koli od naslednjih proizvodov:






  1. | valji premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več; |
| --- | --- | --- |

(a)

drobnozrnati grafit z gostoto 1,72 g/cm3 ali več, merjeno pri 288 K (15 °C), katerega delci merijo 100 μm ali manj, uporabni za raketne dulce (šobe) in obloge konic letal, ki se lahko obdelajo v katerega koli od naslednjih proizvodov:

1.

valji premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več;

| 2. | cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali |
| --- | --- |

2.

cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali

| 3. | Kvadri velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več; |
| --- | --- |

3.

Kvadri velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več;

| : | Glej tudi točko 0C004; |
| --- | --- |

:

| (b) | pirolitsko ali z vlakni ojačani grafit, uporaben za raketne dulce (šobe) in konice letal, ki ponovno vstopajo v ozračje in so uporabni v „projektilih“, vesoljska plovila iz točke 9A004 ali sondirne rakete iz točke 9A104;







  : | Glej tudi točko 0C004; |
| --- | --- | --- |

(b)

pirolitsko ali z vlakni ojačani grafit, uporaben za raketne dulce (šobe) in konice letal, ki ponovno vstopajo v ozračje in so uporabni v „projektilih“, vesoljska plovila iz točke 9A004 ali sondirne rakete iz točke 9A104;

:

| (c) | keramični kompozitni materiali (z dielektrično konstanto manj kot 6 pri frekvencah od 100 MHz do 100 GHz) za uporabo v kupolah radarskih anten, uporabnih v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104. |
| --- | --- |

(c)

keramični kompozitni materiali (z dielektrično konstanto manj kot 6 pri frekvencah od 100 MHz do 100 GHz) za uporabo v kupolah radarskih anten, uporabnih v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

| (d) | keramika, ki je v masi ojačana s silicij-ogljikovimi vlakni, uporabna za konice, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

(d)

keramika, ki je v masi ojačana s silicij-ogljikovimi vlakni, uporabna za konice, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

| (e) | keramični kompozitni materiali, ojačani s silicij-ogljikovimi vlakni, uporabni za konice, letala, ki se vračajo v ozračje, in lopute šob, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104. |
| --- | --- |

(e)

keramični kompozitni materiali, ojačani s silicij-ogljikovimi vlakni, uporabni za konice, letala, ki se vračajo v ozračje, in lopute šob, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

1C111Goriva in sestavine goriv, razen tistih iz točke 1C011:

| (a) | pogonske snovi:






  1. | sferični aluminijev prah, razen tistega, ki je zajet v Nadzoru vojaškega blaga, z delci enakega premera, manjšega od 200 μm, in z vsebnostjo aluminija 97 ut. % ali več, če vsaj 10 ut. % celotne mase pomenijo delci s premerom, manjšim od 63 μm, v skladu z ISO 2591:1988 ali enakovrednim nacionalnim standardom;

  :


  Velikost delcev 63 μm (ISO R-565) ustreza 250 mesh-em (Tyler) ali 230 mesh-em (standard ASTM E-11). |
| --- | --- | --- |

(a)

pogonske snovi:

1.

sferični aluminijev prah, razen tistega, ki je zajet v Nadzoru vojaškega blaga, z delci enakega premera, manjšega od 200 μm, in z vsebnostjo aluminija 97 ut. % ali več, če vsaj 10 ut. % celotne mase pomenijo delci s premerom, manjšim od 63 μm, v skladu z ISO 2591:1988 ali enakovrednim nacionalnim standardom;

:

Velikost delcev 63 μm (ISO R-565) ustreza 250 mesh-em (Tyler) ali 230 mesh-em (standard ASTM E-11).

| 2. | kovinska goriva, razen tistih, ki so zajeta v nadzoru vojaškega blaga, z delci velikosti manj kot 60 μm, bodisi sferičnimi, atomiziranimi, sferoidalnimi, v luskinah ali zmletimi, ki vsebujejo 97 ut. % ali več katere koli od naslednjih snovi:






  (a) | cirkonij; |
| --- | --- | --- |

2.

kovinska goriva, razen tistih, ki so zajeta v nadzoru vojaškega blaga, z delci velikosti manj kot 60 μm, bodisi sferičnimi, atomiziranimi, sferoidalnimi, v luskinah ali zmletimi, ki vsebujejo 97 ut. % ali več katere koli od naslednjih snovi:

(a)

cirkonij;

| (b) | berilij; |
| --- | --- |

(b)

berilij;

| (c) | magnezij ali |
| --- | --- |

(c)

magnezij ali

| (d) | zlitine kovin iz zgornjih podtočk (a) do (c); |
| --- | --- |

(d)

zlitine kovin iz zgornjih podtočk (a) do (c);

:

Naravna vsebnost hafnija v cirkoniju (značilna je od 2 % do 7 %) se šteje skupaj s cirkonijem.

| 3. | Oksidanti, uporabni v raketnih motorjih na tekoče-kapljevito gorivo:






  (a) | didušikov trioksid (CAS 10544-73-7); |
| --- | --- | --- |

3.

Oksidanti, uporabni v raketnih motorjih na tekoče-kapljevito gorivo:

(a)

didušikov trioksid (CAS 10544-73-7);

| (b) | dušikov dioksid (CAS 10102-44-0)/didušikov tetraoksid (CAS 10544-72-56); |
| --- | --- |

(b)

dušikov dioksid (CAS 10102-44-0)/didušikov tetraoksid (CAS 10544-72-56);

| (c) | didušikov pentoksid (CAS 10102-03-1); |
| --- | --- |

(c)

didušikov pentoksid (CAS 10102-03-1);

| (d) | mešani dušikovi oksidi (MON);

  :


  Mešani dušikovi oksidi (MON) so raztopine dušikovega oksida (NO) v didušikovem tetraoksidu/dušikovem dioksidu (N2O4/NO2), ki se lahko uporabljajo v raketnih sistemih. Obstaja vrsta koncentracij, ki se označijo kot MONi ali MONij, kjer sta i in j celi števili, ki predstavljata odstotek dušikovega oksida v zmesi (npr. MON3 vsebuje 3 % dušikovega oksida, MON25 pa 25 % dušikovega oksida. Zgornja meja je MON40, 40 ut. %). |
| --- | --- |

(d)

mešani dušikovi oksidi (MON);

:

Mešani dušikovi oksidi (MON) so raztopine dušikovega oksida (NO) v didušikovem tetraoksidu/dušikovem dioksidu (N2O4/NO2), ki se lahko uporabljajo v raketnih sistemih. Obstaja vrsta koncentracij, ki se označijo kot MONi ali MONij, kjer sta i in j celi števili, ki predstavljata odstotek dušikovega oksida v zmesi (npr. MON3 vsebuje 3 % dušikovega oksida, MON25 pa 25 % dušikovega oksida. Zgornja meja je MON40, 40 ut. %).

| (e) | GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA inhibirano rdečo kadečo dušikovo kislino (IRFNA); |
| --- | --- |

(e)

GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA inhibirano rdečo kadečo dušikovo kislino (IRFNA);

| (f) | GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA IN 1C238 ZA spojine iz fluora in enega ali več drugih halogenov, kisika ali dušika; |
| --- | --- |

(f)

GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA IN 1C238 ZA spojine iz fluora in enega ali več drugih halogenov, kisika ali dušika;

| 4. | derivati hidrazina:







  NAPOTILO: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA |
| --- | --- | --- |

4.

derivati hidrazina:

NAPOTILO:

| (a) | trimetilhidrazin (CAS 1741-01-1); |
| --- | --- |

(a)

trimetilhidrazin (CAS 1741-01-1);

| (b) | trimetilhidrazin (CAS 6415-12-9); |
| --- | --- |

(b)

trimetilhidrazin (CAS 6415-12-9);

| (c) | N,N dialilhidrazin; |
| --- | --- |

(c)

N,N dialilhidrazin;

| (d) | alilhidrazin (CAS 7422-78-8); |
| --- | --- |

(d)

alilhidrazin (CAS 7422-78-8);

| (e) | etilen dihidrazin; |
| --- | --- |

(e)

etilen dihidrazin;

| (f) | monometilhidrazin dinitrat; |
| --- | --- |

(f)

monometilhidrazin dinitrat;

| (g) | nesimetrični dimetilhidrazin nitrat; |
| --- | --- |

(g)

nesimetrični dimetilhidrazin nitrat;

| (h) | hidrazinijev azid (CAS 14546-44-2); |
| --- | --- |

(h)

hidrazinijev azid (CAS 14546-44-2);

| (i) | dimetilhidrazinijev azid; |
| --- | --- |

(i)

dimetilhidrazinijev azid;

| (j) | hidrazinijev dinitrat; |
| --- | --- |

(j)

hidrazinijev dinitrat;

| (k) | diimido dihidrazin oksalne kisline (CAS 3457-37-2); |
| --- | --- |

(k)

diimido dihidrazin oksalne kisline (CAS 3457-37-2);

| (l) | 2-hidroksietilhidrazin nitrat (HEHN); |
| --- | --- |

(l)

2-hidroksietilhidrazin nitrat (HEHN);

| (m) | Glej Nadzor vojaškega blaga za hidrazinijev perklorat; |
| --- | --- |

(m)

Glej Nadzor vojaškega blaga za hidrazinijev perklorat;

| (n) | hidrazinijev diperklorat (CAS 13812-39-0); |
| --- | --- |

(n)

hidrazinijev diperklorat (CAS 13812-39-0);

| (o) | metilhidrazin nitrat (MHN); |
| --- | --- |

(o)

metilhidrazin nitrat (MHN);

| (p) | dietilhidrazin nitrat (DEHN); |
| --- | --- |

(p)

dietilhidrazin nitrat (DEHN);

| (q) | 3,6-dihidrazino tetrazin nitrat (1,4-dihidrazin nitrat) (DHTN); |
| --- | --- |

(q)

3,6-dihidrazino tetrazin nitrat (1,4-dihidrazin nitrat) (DHTN);

| 5. | Materiali z visoko energijsko gostoto, ki niso navedeni na seznamu Nadzora vojaškega blaga in se uporabljajo v ‚projektilih‘ ali zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012;






  (a) | mešana goriva, ki vsebujejo trdna in tekoča goriva, kot je borova zmes, katerih gostota energije na podlagi mase je 40 × 106 J/kg ali več; |
| --- | --- | --- |

5.

Materiali z visoko energijsko gostoto, ki niso navedeni na seznamu Nadzora vojaškega blaga in se uporabljajo v ‚projektilih‘ ali zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012;

(a)

mešana goriva, ki vsebujejo trdna in tekoča goriva, kot je borova zmes, katerih gostota energije na podlagi mase je 40 × 106 J/kg ali več;

| (b) | druga goriva z visoko energijsko gostoto in dodatki za goriva (npr. kuban (C8H8), ionske raztopine, JP-10), katerih gostota energije na podlagi volumna je 37,5 × 109 J/m3 ali večja, merjeno pri 20 °C in pritisku ene atmosfere (101,325 KPa);







  : | Predmet nadzora v točki 1C111(a)(5)(b) niso fosilna rafinirana goriva in biogoriva, izdelana iz rastlin, vključno z gorivi za motorje, certificirane za uporabo v civilnem letalstvu, razen če so posebej oblikovana za ‚projektile‘ ali zračna plovila brez posadke iz točke 9A012. |
| --- | --- | --- |

(b)

druga goriva z visoko energijsko gostoto in dodatki za goriva (npr. kuban (C8H8), ionske raztopine, JP-10), katerih gostota energije na podlagi volumna je 37,5 × 109 J/m3 ali večja, merjeno pri 20 °C in pritisku ene atmosfere (101,325 KPa);

:

:

V točki 1C111(a)(5) ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km.

| (b) | polimerne snovi:






  1. | karboksi-terminirani polibutadien (vključno s karboksil-terminiranim polibutadienom) (CTPB); |
| --- | --- | --- |

(b)

polimerne snovi:

1.

karboksi-terminirani polibutadien (vključno s karboksil-terminiranim polibutadienom) (CTPB);

| 2. | hidroksi-terminirani polibutadien (vključno s hidroksil-terminiranim polibutadienom) (HTPB), razen tistega, ki je zajet v Nadzoru vojaškega blaga; |
| --- | --- |

2.

hidroksi-terminirani polibutadien (vključno s hidroksil-terminiranim polibutadienom) (HTPB), razen tistega, ki je zajet v Nadzoru vojaškega blaga;

| 3. | polibutadien-akrilna kislina (PBAA); |
| --- | --- |

3.

polibutadien-akrilna kislina (PBAA);

| 4. | polibutadien-akrilnokislinski akrilonitril (PBAN); |
| --- | --- |

4.

polibutadien-akrilnokislinski akrilonitril (PBAN);

| 5. | politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG);

  :


  politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG) je blok kopolimer poli 1,4-butandiola in polietilen glikola (PEG). |
| --- | --- |

5.

politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG);

:

politetrahidrofuran polietilen glikol (TPEG) je blok kopolimer poli 1,4-butandiola in polietilen glikola (PEG).

| (c) | drugi pogonski aditivi in agenti:






  1. | GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA karborane, dekarborane, pentaborane in njihove derivate; |
| --- | --- | --- |

(c)

drugi pogonski aditivi in agenti:

1.

GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA karborane, dekarborane, pentaborane in njihove derivate;

| 2. | trietilen-glikol dinitrat (TEGDN) (CAS 111-22-8); |
| --- | --- |

2.

trietilen-glikol dinitrat (TEGDN) (CAS 111-22-8);

| 3. | 2-nitrodifenilamin (CAS 119-75-5); |
| --- | --- |

3.

2-nitrodifenilamin (CAS 119-75-5);

| 4. | trimetiloletan trinitrat (TMETN) (CAS 3032-55-1); |
| --- | --- |

4.

trimetiloletan trinitrat (TMETN) (CAS 3032-55-1);

| 5. | dietilen-glikol dinitrat (DEGDN)(CAS 693-21-0); |
| --- | --- |

5.

dietilen-glikol dinitrat (DEGDN)(CAS 693-21-0);

| 6. | derivati ferocena:






  (a) | Glej Nadzor vojaškega blaga za katocen; |
| --- | --- | --- |

6.

derivati ferocena:

(a)

Glej Nadzor vojaškega blaga za katocen;

| (b) | etil-ferocen (CAS 1273-89-8); |
| --- | --- |

(b)

etil-ferocen (CAS 1273-89-8);

| (c) | propil-ferocen; |
| --- | --- |

(c)

propil-ferocen;

| (d) | Glej Nadzor vojaškega blaga za n-butil ferocen; |
| --- | --- |

(d)

Glej Nadzor vojaškega blaga za n-butil ferocen;

| (e) | pentil-ferocen (CAS 1274-00-6); |
| --- | --- |

(e)

pentil-ferocen (CAS 1274-00-6);

| (f) | diciklopentil-ferocen; |
| --- | --- |

(f)

diciklopentil-ferocen;

| (g) | dicikloheksil-ferocen; |
| --- | --- |

(g)

dicikloheksil-ferocen;

| (h) | dietil-ferocen (CAS 1273-97-8); |
| --- | --- |

(h)

dietil-ferocen (CAS 1273-97-8);

| (i) | dipropil-ferocen; |
| --- | --- |

(i)

dipropil-ferocen;

| (j) | dibutil-ferocen (CAS 1274-08-4); |
| --- | --- |

(j)

dibutil-ferocen (CAS 1274-08-4);

| (k) | diheksil-ferocen (CAS 93894-59-8); |
| --- | --- |

(k)

diheksil-ferocen (CAS 93894-59-8);

| (l) | acetil ferocen (CAS 1271-55-2) / 1,1’-diacetil ferocen (CAS 1273-94-5); |
| --- | --- |

(l)

acetil ferocen (CAS 1271-55-2) / 1,1’-diacetil ferocen (CAS 1273-94-5);

| (m) | Glej Nadzor vojaškega blaga za ferocen-karboksilne kisline; |
| --- | --- |

(m)

Glej Nadzor vojaškega blaga za ferocen-karboksilne kisline;

| (n) | Glej Nadzor vojaškega blaga za butacen; |
| --- | --- |

(n)

Glej Nadzor vojaškega blaga za butacen;

| (o) | drugi derivati ferocena, uporabni za prilagajanje hitrosti gorenja raketnega goriva, razen tistih, ki so zajeti v Nadzoru vojaškega blaga. |
| --- | --- |

(o)

drugi derivati ferocena, uporabni za prilagajanje hitrosti gorenja raketnega goriva, razen tistih, ki so zajeti v Nadzoru vojaškega blaga.

| : | Predmet nadzora v točki 1C111(c)(6)(o) niso derivati ferocena, ki vsebujejo aromatsko funkcionalno skupino s šestimi atomi ogljika, pritrjeno na molekulo ferocena. |
| --- | --- |

:

| 7. | 4,5 diazidometil-2-metil-1,2,3-triazol (iso- DAMTR), razen tistih, določenih v Nadzoru vojaškega blaga. |
| --- | --- |

7.

4,5 diazidometil-2-metil-1,2,3-triazol (iso- DAMTR), razen tistih, določenih v Nadzoru vojaškega blaga.

| : | Glede goriv in sestavin goriv, ki niso zajeti v točki 1C111, glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

:

1C116Maraging jekla z natezno trdnostjo najmanj 1 500 MPa ali več, merjeno pri 293 K (20 °C), v obliki pločevine, plošče ali cevi z debelino 5 mm ali manj.

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 1C216. |
| --- | --- |

OPOMBA:

:

Maraging jekla so železove zlitine, na splošno določena z visokim deležem niklja, zelo nizkim deležem ogljika in uporabo nadomestnih elementov ali usedlin, ki omogočajo utrjevanje s staranjem.

1C117Materiali za proizvodnjo komponent ‚projektilov‘:

| (a) | volfram in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo volframa 97 ut. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10–6 m (50 μm) ali manj; |
| --- | --- |

(a)

volfram in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo volframa 97 ut. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10–6 m (50 μm) ali manj;

| (b) | molibden in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo molibdena 97 ut. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10–6 m (50 μm) ali manj; |
| --- | --- |

(b)

molibden in zlitine v obliki delcev z vsebnostjo molibdena 97 ut. % ali več in velikostjo delcev 50 × 10–6 m (50 μm) ali manj;

| (c) | materiali iz volframa v trdni obliki, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | imajo katero koli od naslednjih sestav materiala:






  (a) | volfram in zlitine, ki vsebujejo najmanj 97 ut. % volframa; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

materiali iz volframa v trdni obliki, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

imajo katero koli od naslednjih sestav materiala:

(a)

volfram in zlitine, ki vsebujejo najmanj 97 ut. % volframa;

| (b) | volframova zlitina z bakrom, ki vsebuje najmanj 80 ut. % volframa, ali |
| --- | --- |

(b)

volframova zlitina z bakrom, ki vsebuje najmanj 80 ut. % volframa, ali

| (c) | volframova zlitina s srebrom, ki vsebuje najmanj 80 ut. % volframa, in |
| --- | --- |

(c)

volframova zlitina s srebrom, ki vsebuje najmanj 80 ut. % volframa, in

| 2. | so lahko strojno obdelane v katerega koli od naslednjih izdelkov:






  (a) | valje premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več; |
| --- | --- | --- |

2.

so lahko strojno obdelane v katerega koli od naslednjih izdelkov:

(a)

valje premera 120 mm ali več in dolžine 50 mm ali več;

| (b) | cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali |
| --- | --- |

(b)

cevi z notranjim premerom 65 mm ali več in debelino stene 25 mm ali več, dolge 50 mm ali več, ali

| (c) | kvadri velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več. |
| --- | --- |

(c)

kvadri velikosti 120 mm × 120 mm × 50 mm ali več.

:

V točki 1C117 pomeni izraz ‚projektilih‘ komponente raketnih sistemov in zrakoplovov brez posadke z dosegom več kot 300 km.

1C118Dupleksno nerjavno jeklo, stabilizirano s titanom (Ti-DSS):

| (a) | ima vse naslednje značilnosti:






  1. | vsebuje 17,0 do 23,0 ut. % kroma in 4,5 do 7,0 ut. % niklja; |
| --- | --- | --- |

(a)

ima vse naslednje značilnosti:

1.

vsebuje 17,0 do 23,0 ut. % kroma in 4,5 do 7,0 ut. % niklja;

| 2. | vsebuje več kakor 0,10 ut. % titana in |
| --- | --- |

2.

vsebuje več kakor 0,10 ut. % titana in

| 3. | ima feritno-avstenitno mikrostrukturo (imenovano tudi dvofazna mikrostruktura), ki je najmanj 10 vol. % avstenitna (merjeno po ASTM E-1181-87 ali enakovrednem nacionalnem postopku), in |
| --- | --- |

3.

ima feritno-avstenitno mikrostrukturo (imenovano tudi dvofazna mikrostruktura), ki je najmanj 10 vol. % avstenitna (merjeno po ASTM E-1181-87 ali enakovrednem nacionalnem postopku), in

| (b) | ki ima katero koli od naslednjih oblik:






  1. | ingoti ali palice, pri katerih je vsaka dimenzija enaka ali večja 100 mm; |
| --- | --- | --- |

(b)

ki ima katero koli od naslednjih oblik:

1.

ingoti ali palice, pri katerih je vsaka dimenzija enaka ali večja 100 mm;

| 2. | listi širine 600 mm ali več in debeline 3 mm ali manj ali |
| --- | --- |

2.

listi širine 600 mm ali več in debeline 3 mm ali manj ali

| 3. | cevi z zunanjim premerom 600 mm ali več in debelino sten 3 mm ali manj. |
| --- | --- |

3.

cevi z zunanjim premerom 600 mm ali več in debelino sten 3 mm ali manj.

1C202Naslednje zlitine, razen tistih, določenih v točki 1C002(b)(3) ali (b)(4):

| (a) | aluminijeve zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | natezno trdnost 460 MPa ali več pri 293 K (20 °C) in |
| --- | --- | --- |

(a)

aluminijeve zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

natezno trdnost 460 MPa ali več pri 293 K (20 °C) in

| 2. | obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, ki je večji od 75 mm; |
| --- | --- |

2.

obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, ki je večji od 75 mm;

| (b) | titanove zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | natezno trdnost 900 MPa ali več pri 293 K (20 °C) in |
| --- | --- | --- |

(b)

titanove zlitine, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

natezno trdnost 900 MPa ali več pri 293 K (20 °C) in

| 2. | obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, ki je večji od 75 mm; |
| --- | --- |

2.

obliko cevi ali trdno valjasto obliko (vključno z odkovki) z zunanjim premerom, ki je večji od 75 mm;

:

Zgoraj navedene zlitine se nanašajo na zlitine pred toplotno obdelavo ali po njej.

1C210‚Vlakneni ali nitasti materiali‘ ali prepregi, razen tistih, ki so določeni v točkah 1C010(a), (b) ali (e):

| (a) | ogljikovi ali aramidni ‚vlakneni ali nitasti materiali‘, ki imajo eno od naslednjih značilnosti:






  1. | „specifični modul“ 12,7 × 106 m ali več ali |
| --- | --- | --- |

(a)

ogljikovi ali aramidni ‚vlakneni ali nitasti materiali‘, ki imajo eno od naslednjih značilnosti:

1.

„specifični modul“ 12,7 × 106 m ali več ali

| 2. | „specifično natezno trdnost“, 235 × 103 m ali več; |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“, 235 × 103 m ali več;

| : | Predmet nadzora točke 1C210(a) niso aramidni ‚vlakneni ali nitasti materiali‘, v katerih je masni delež na estrih baziranih sredstev za površinsko spremembo vlaken 0,25 % ali več; |
| --- | --- |

:

| (b) | stekleni ‚vlakneni ali nitasti materiali‘, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | „specifični modul“ 3,18 × 106 m ali več in |
| --- | --- | --- |

(b)

stekleni ‚vlakneni ali nitasti materiali‘, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

„specifični modul“ 3,18 × 106 m ali več in

| 2. | „specifično natezno trdnost“, 76,2 × 103 m ali več; |
| --- | --- |

2.

„specifično natezno trdnost“, 76,2 × 103 m ali več;

| (c) | „preja“, „predpreja“, „predivo“ ali „trakovi“, impregnirani s smolo, ki so široki 15 mm ali manj (prepregi), izdelani iz ogljikovih ali steklenih ‚vlaknenih ali nitastih materialov‘, določenih v točki 1C210(a) ali (b)

  :


  Smola sestavlja matrico kompozita. |
| --- | --- |

(c)

„preja“, „predpreja“, „predivo“ ali „trakovi“, impregnirani s smolo, ki so široki 15 mm ali manj (prepregi), izdelani iz ogljikovih ali steklenih ‚vlaknenih ali nitastih materialov‘, določenih v točki 1C210(a) ali (b)

:

Smola sestavlja matrico kompozita.

| : | V točki 1C210 so ‚vlakneni ali nitasti materiali‘ omejeni na neskončno „monofilamentno prejo“, „prejo“, „predprejo“, „predivo“ ali „trakove“. |
| --- | --- |

:

1C216Maraging jeklo, razen tistega, ki je določeno v točki 1C116, z natezno trdnostjo 2 050 MPa ali več pri 293 K (20 °C).

| : | Predmet nadzora točke 1C216 niso oblike, pri katerih so linearne dimenzije 75 mm ali manj. |
| --- | --- |

:

:

Izraz maraging jeklo z natezno trdnostjo zajema maraging jeklo pred toplotno obdelavo ali po njej.

1C225bor, obogaten z izotopom bor-10 (10B) nad vrednosti, ki se pojavljajo v naravi: elementarni bor, njegove spojine, zmesi, ki vsebujejo bor, izdelki iz teh materialov, odpadki ali ostanki navedenih materialov.

| : | Zmesi iz točke 1C225, ki vsebujejo bor, vključujejo tudi materiale z vsebnostjo bora. |
| --- | --- |

:

:

Masni delež izotopa bor-10 v naravi znaša približno 18,5 ut. % (20 mol. %)

1C226Volfram, volframov karbid in zlitine z masnim deležem volframa nad 90 %, ki niso navedeni v točki 1C117, in obema naslednjima značilnostma:

| (a) | v obliki votle valjaste simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom od 100 mm do 300 mm in |
| --- | --- |

(a)

v obliki votle valjaste simetrije (vključno z valjastimi deli) z notranjim premerom od 100 mm do 300 mm in

| (b) | maso nad 20 kg. |
| --- | --- |

(b)

maso nad 20 kg.

| : | Predmet nadzora točke 1C226 niso deli, ki so posebej izdelani kot uteži ali kolimatorji za žarke gama. |
| --- | --- |

:

1C227Kalcij, ki ima obe naslednji značilnosti:

| (a) | vsebuje manj kot 1 000 ppm kovinskih nečistot, razen magnezija in |
| --- | --- |

(a)

vsebuje manj kot 1 000 ppm kovinskih nečistot, razen magnezija in

| (b) | vsebuje manj kot 10 ppm bora. |
| --- | --- |

(b)

vsebuje manj kot 10 ppm bora.

1C228Magnezij, ki ima obe naslednji značilnosti:

| (a) | vsebuje manj kot 200 ppm kovinskih nečistot, razen kalcija, in |
| --- | --- |

(a)

vsebuje manj kot 200 ppm kovinskih nečistot, razen kalcija, in

| (b) | vsebuje manj kot 10 ppm bora. |
| --- | --- |

(b)

vsebuje manj kot 10 ppm bora.

1C229Bizmut, ki ima obe naslednji značilnosti:

| (a) | čistoto nad 99,99 % ali več in |
| --- | --- |

(a)

čistoto nad 99,99 % ali več in

| (b) | vsebuje manj kot 10 ppm srebra. |
| --- | --- |

(b)

vsebuje manj kot 10 ppm srebra.

1C230Kovinski berilij, zlitine, pri katerih je masni delež berilija nad 50 %, berilijeve spojine in njihovi izdelki ter odpadki in ostanki navedenih materialov, razen tistih, ki so opredeljeni v Nadzoru vojaškega blaga.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Predmet nadzora točke 1C230 niso:







  (a) | kovinska okna za rentgenske aparate ali naprave za vrtanje; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

kovinska okna za rentgenske aparate ali naprave za vrtanje;

| (b) | zmesi oksidov v izdelkih ali polizdelkih, ki so oblikovani posebej za dele elektronskih komponent ali kot podlage za elektronska vezja; |
| --- | --- |

(b)

zmesi oksidov v izdelkih ali polizdelkih, ki so oblikovani posebej za dele elektronskih komponent ali kot podlage za elektronska vezja;

| (c) | beril (berilijev ali aluminijev silikat) v obliki smaragdov ali akvamarinov. |
| --- | --- |

(c)

beril (berilijev ali aluminijev silikat) v obliki smaragdov ali akvamarinov.

1C231Kovinski hafnij, zlitine z masnim deležem hafnija nad 60 %, hafnijeve spojine z masnim deležem hafnija nad 60 %, njihovi izdelki ter odpadki in ostanki navedenih materialov.

1C232Helij-3 (3He), zmesi, ki vsebujejo helij-3, in izdelki ali naprave, ki vsebujejo navedene snovi.

| : | Predmet nadzora točke 1C232 ni izdelek ali naprava, ki vsebuje manj kot 1 g helija-3. |
| --- | --- |

:

1C233Litij, obogaten z izotopom litij-6 (6Li) nad vrednosti, ki se pojavljajo v naravi, in izdelki ali naprave, ki vsebujejo obogateni litij: elementarni litij, zlitine, spojine, zmesi, ki vsebujejo litij, izdelki iz teh materialov, odpadki ali ostanki navedenih materialov.

| : | Predmet nadzora v točki 1C233 niso termoluminescentni dozimetri. |
| --- | --- |

:

:

Masni delež izotopa litij-6 v naravi znaša približno 6,5 ut. % (7,5 at.)

1C234Cirkonij, ki vsebuje manj kot 1 utežni del hafnija na 500 utežnih delov cirkonija, kovine in zlitine, pri katerih je utežni delež cirkonija nad 50 %, spojine, njihovi izdelki ter odpadki in ostanki navedenih materialov.

| : | Predmet nadzora točke 1C234 ni cirkonij v obliki folije z debelino 0,10 mm ali manj. |
| --- | --- |

:

1C235Tritij, tritijeve spojine, zmesi, ki vsebujejo tritij, v katerih je razmerje med tritijevimi in vodikovimi atomi večje od 1 delec od 1 000, in proizvodi ali naprave, ki vsebujejo prej navedene snovi.

| : | Predmet nadzora v točki 1C235 niso izdelki ali naprave, ki vsebujejo manj kot 1,48 × 103 GBq (40 Ci) tritija. |
| --- | --- |

:

1C236Sevalci alfa z razpolovno dobo 10 dni ali več, vendar manj kot 200 let, in so v naslednjih oblikah:

| (a) | elementarni; |
| --- | --- |

(a)

elementarni;

| (b) | spojine, ki imajo specifično aktivnost alfa sevalcev 37 GBq/kg (1 Ci/kg) ali več; |
| --- | --- |

(b)

spojine, ki imajo specifično aktivnost alfa sevalcev 37 GBq/kg (1 Ci/kg) ali več;

| (c) | zmesi, ki imajo skupno aktivnost alfa sevalcev 37 GBq/kg (1 Ci/kg) ali več; |
| --- | --- |

(c)

zmesi, ki imajo skupno aktivnost alfa sevalcev 37 GBq/kg (1 Ci/kg) ali več;

| (d) | izdelki ali naprave, ki vsebujejo prej navedene materiale. |
| --- | --- |

(d)

izdelki ali naprave, ki vsebujejo prej navedene materiale.

| : | Predmet nadzora točke 1C236 niso izdelki ali naprave, ki vsebujejo manj kot 3,7 GBq (100 mCi) sevalcev alfa. |
| --- | --- |

:

1C237Radij-226 (226Ra), zlitine radija-226, spojine radija-226, zmesi, ki vsebujejo radij-226, njihovi izdelki in izdelki ali naprave, ki vsebujejo navedene materiale.

| : | Predmet nadzora točke 1C237 niso:







  (a) | medicinski pripomočki; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

medicinski pripomočki;

| (b) | proizvodi ali naprave, ki vsebujejo manj kot 0,37 GBq (10 mCi) radija-226. |
| --- | --- |

(b)

proizvodi ali naprave, ki vsebujejo manj kot 0,37 GBq (10 mCi) radija-226.

1C238Klorov trifluorid (ClF3).

1C239Močni eksplozivi, razen tistih, ki so zajeti v Nadzoru vojaškega blaga, ali snovi ali zmesi takšnih eksplozivov z masnim deležem, večjim od 2 %, in katerih kristalna gostota je večja od 1,8 g/cm3, hitrost detonacije pa večja od 8 000 m/s.

1C240Nikelj v prahu in porozni kovinski nikelj, razen tistega, ki je naveden v 0C005:

| (a) | nikelj v prahu, ki ima obe naslednji značilnosti:






  1. | čistoto 99,0 ut. % ali več in |
| --- | --- | --- |

(a)

nikelj v prahu, ki ima obe naslednji značilnosti:

1.

čistoto 99,0 ut. % ali več in

| 2. | povprečno velikost delcev, ki je manjša od 10 mikrometrov, merjeno po standardu ASTM B330; |
| --- | --- |

2.

povprečno velikost delcev, ki je manjša od 10 mikrometrov, merjeno po standardu ASTM B330;

| (b) | porozni kovinski nikelj, ki je pridobljen iz materialov, določenih v točki 1C240(a) |
| --- | --- |

(b)

porozni kovinski nikelj, ki je pridobljen iz materialov, določenih v točki 1C240(a)

| : | Predmet nadzora točke 1C240 niso:







  (a) | vlakneni nikljev prah; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

vlakneni nikljev prah;

| (b) | posamezne porozne nikljeve plošče, ki imajo površino 1 000 cm2 ali manj. |
| --- | --- |

(b)

posamezne porozne nikljeve plošče, ki imajo površino 1 000 cm2 ali manj.

:

Točka 1C240(b) se nanaša na porozno kovino, ki se oblikuje s stiskanjem ali sintranjem materialov iz točke 1C240(a), da nastane kovinski material z drobnimi porami, ki so enakomerno porazdeljene po vsem volumnu.

1C350Kemikalije, ki se lahko uporabijo kot prekurzorji toksičnih kemičnih agentov, in „zmesi kemikalij“, ki vsebujejo eno ali več navedenih:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA IN TOČKO 1C450. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| 1. | tiodiglikol (111-48-8); |
| --- | --- |

1.

tiodiglikol (111-48-8);

| 2. | fosforjev oksiklorid (10025-87-3); |
| --- | --- |

2.

fosforjev oksiklorid (10025-87-3);

| 3. | dimetil metilfosfonat (756-79-6); |
| --- | --- |

3.

dimetil metilfosfonat (756-79-6);

| 4. | GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA metilfosfonil difluorid (676-99-3); |
| --- | --- |

4.

GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA metilfosfonil difluorid (676-99-3);

| 5. | metil-fosfonil diklorid (676-97-1); |
| --- | --- |

5.

metil-fosfonil diklorid (676-97-1);

| 6. | dimetilfosfit (DMP) (868-85-9); |
| --- | --- |

6.

dimetilfosfit (DMP) (868-85-9);

| 7. | fosforjev triiklorid (7719-12-2); |
| --- | --- |

7.

fosforjev triiklorid (7719-12-2);

| 8. | trimetilfosfit (TMP) (121-45-9); |
| --- | --- |

8.

trimetilfosfit (TMP) (121-45-9);

| 9. | tionilklorid (7719-09-7); |
| --- | --- |

9.

tionilklorid (7719-09-7);

| 10. | 3-hidroksi1-metilpiperidin (3554-74-3); |
| --- | --- |

10.

3-hidroksi1-metilpiperidin (3554-74-3);

| 11. | N,N-diizopropil-(beta)-aminoetil klorid (96-79-7); |
| --- | --- |

11.

N,N-diizopropil-(beta)-aminoetil klorid (96-79-7);

| 12. | N,N-diizopropil-(beta)-aminoetan tiol (5842-9-7); |
| --- | --- |

12.

N,N-diizopropil-(beta)-aminoetan tiol (5842-9-7);

| 13. | 3-kinuklidinol (1619-34-7); |
| --- | --- |

13.

3-kinuklidinol (1619-34-7);

| 14. | kalijev flourid (7789-23-3); |
| --- | --- |

14.

kalijev flourid (7789-23-3);

| 15. | 2-kloretanol (107-07-3); |
| --- | --- |

15.

2-kloretanol (107-07-3);

| 16. | dimetilamin (124-40-3); |
| --- | --- |

16.

dimetilamin (124-40-3);

| 17. | dietil etilfosfonat (78-38-6); |
| --- | --- |

17.

dietil etilfosfonat (78-38-6);

| 18. | dietil-N,N-dimetilfosforamidat (2404-03-7); |
| --- | --- |

18.

dietil-N,N-dimetilfosforamidat (2404-03-7);

| 19. | dietilfosfit (762-04-9); |
| --- | --- |

19.

dietilfosfit (762-04-9);

| 20. | dimetilamin-hidroklorid (506-59-2); |
| --- | --- |

20.

dimetilamin-hidroklorid (506-59-2);

| 21. | etilfosfinil diklorid (1498-40-4); |
| --- | --- |

21.

etilfosfinil diklorid (1498-40-4);

| 22. | etilfosfonil diklorid (1066-50-8); |
| --- | --- |

22.

etilfosfonil diklorid (1066-50-8);

| 23. | GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA etilfosfonil difluorid (753-98-0); |
| --- | --- |

23.

GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA etilfosfonil difluorid (753-98-0);

| 24. | vodikov fluorid (7664-39-3); |
| --- | --- |

24.

vodikov fluorid (7664-39-3);

| 25. | metilbenzilat (76-89-1); |
| --- | --- |

25.

metilbenzilat (76-89-1);

| 26. | metilfosfinil diklorid (676-83-5); |
| --- | --- |

26.

metilfosfinil diklorid (676-83-5);

| 27. | N,N-diizopropil-(beta)-amino etanol (96-80-0); |
| --- | --- |

27.

N,N-diizopropil-(beta)-amino etanol (96-80-0);

| 28. | pinakolil alkohol (464-07-3); |
| --- | --- |

28.

pinakolil alkohol (464-07-3);

| 29. | GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA O-etil-2-diizopropilaminoetil metilfosfonit (QL) (57856-11-8); |
| --- | --- |

29.

GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA O-etil-2-diizopropilaminoetil metilfosfonit (QL) (57856-11-8);

| 30. | trietilfosfit (122-52-1); |
| --- | --- |

30.

trietilfosfit (122-52-1);

| 31. | arzenov triklorid (7784-34-1); |
| --- | --- |

31.

arzenov triklorid (7784-34-1);

| 32. | benzilska kislina (76-93-7); |
| --- | --- |

32.

benzilska kislina (76-93-7);

| 33. | dietil metilfosfonit (15715-41-0); |
| --- | --- |

33.

dietil metilfosfonit (15715-41-0);

| 34. | dimetil etilfosfonat (6163-75-3); |
| --- | --- |

34.

dimetil etilfosfonat (6163-75-3);

| 35. | etilfosfinil difluorid (430-78-4); |
| --- | --- |

35.

etilfosfinil difluorid (430-78-4);

| 36. | metilfosfinil difluorid (753-59-3); |
| --- | --- |

36.

metilfosfinil difluorid (753-59-3);

| 37. | 3-kinuklidon (3731-38-2); |
| --- | --- |

37.

3-kinuklidon (3731-38-2);

| 38. | fosforjev pentaklorid (10026-13-8); |
| --- | --- |

38.

fosforjev pentaklorid (10026-13-8);

| 39. | pinakolon (75-97-8); |
| --- | --- |

39.

pinakolon (75-97-8);

| 40. | kalijev cianid (151-50-8); |
| --- | --- |

40.

kalijev cianid (151-50-8);

| 41. | kalijev difluorid (7789-29-9); |
| --- | --- |

41.

kalijev difluorid (7789-29-9);

| 42. | amonijev vodikov fluorid ali amonijev difluorid (1341-49-7); |
| --- | --- |

42.

amonijev vodikov fluorid ali amonijev difluorid (1341-49-7);

| 43. | natrijev fluorid (7681-49-4); |
| --- | --- |

43.

natrijev fluorid (7681-49-4);

| 44. | natrijev difluorid (1333-83-1); |
| --- | --- |

44.

natrijev difluorid (1333-83-1);

| 45. | natrijev cianid (143-33-9); |
| --- | --- |

45.

natrijev cianid (143-33-9);

| 46. | trietanolamin (102-71-6); |
| --- | --- |

46.

trietanolamin (102-71-6);

| 47. | fosforjev pentasulfid (1314-80-3); |
| --- | --- |

47.

fosforjev pentasulfid (1314-80-3);

| 48. | diizopropilamin (108-18-9); |
| --- | --- |

48.

diizopropilamin (108-18-9);

| 49. | dietilaminoetanol (100-37-8); |
| --- | --- |

49.

dietilaminoetanol (100-37-8);

| 50. | natrijev sulfid (1313-82-2); |
| --- | --- |

50.

natrijev sulfid (1313-82-2);

| 51. | žveplov monoklorid (10025-67-9); |
| --- | --- |

51.

žveplov monoklorid (10025-67-9);

| 52. | žveplov diklorid (10545-99-0); |
| --- | --- |

52.

žveplov diklorid (10545-99-0);

| 53. | trietanolamin-hidroklorid (637-39-8); |
| --- | --- |

53.

trietanolamin-hidroklorid (637-39-8);

| 54. | N,N-diizopropil-(beta)-aminoetil klorid hidroklorid (4261-68-1); |
| --- | --- |

54.

N,N-diizopropil-(beta)-aminoetil klorid hidroklorid (4261-68-1);

| 55. | metilfosfonska kislina (993-13-5); |
| --- | --- |

55.

metilfosfonska kislina (993-13-5);

| 56. | dietil metilfosfonat (683-08-9); |
| --- | --- |

56.

dietil metilfosfonat (683-08-9);

| 57. | N,N-dimetilaminofosforil diklorid (677-43-0); |
| --- | --- |

57.

N,N-dimetilaminofosforil diklorid (677-43-0);

| 58. | triisopropil fosfit (116-17-6); |
| --- | --- |

58.

triisopropil fosfit (116-17-6);

| 59. | etildietanolamin (139-87-7); |
| --- | --- |

59.

etildietanolamin (139-87-7);

| 60. | O,O-dietil fosforotioat (2465-65-8); |
| --- | --- |

60.

O,O-dietil fosforotioat (2465-65-8);

| 61. | O,O-dietil fosforoditioat (298-06-6); |
| --- | --- |

61.

O,O-dietil fosforoditioat (298-06-6);

| 62. | natrijev heksafluorosilikat (16893-85-9); |
| --- | --- |

62.

natrijev heksafluorosilikat (16893-85-9);

| 63. | metilfosfonotiojski diklorid (676-98-2). |
| --- | --- |

63.

metilfosfonotiojski diklorid (676-98-2).

| : | Za izvoz v „države, ki niso članice Konvencije o kemičnem orožju“, predmet nadzora točke 1C350 niso „zmesi kemikalij“, ki vsebujejo eno ali več kemikalij, določenih v točkah 1C350(1), (3), (5), (11), (12), (13), (17), (18), (21), (22), (26), (27), (28), (31), (32), (33), (34), (35), (36), (54), (55), (56), (57) in (63), v katerih nobena posamično določena kemikalija ne pomeni več kot 10 ut. % zmesi. |
| --- | --- |

:

| : | Za izvoz v „države, ki so članice Konvencije o kemičnem orožju“, predmet nadzora točke 1C350 niso „zmesi kemikalij“, ki vsebujejo eno ali več kemikalij, določenih v točkah 1C350(1), (3), (5), (11), (12), (13), (17), (18), (21), (22), (26), (27), (28), (31), (32), (33), (34), (35), (36), (54), (55), (56), (57) in (63), v katerih nobena posamično določena kemikalija ne pomeni več kot 30 ut. % zmesi. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora točke 1C350 niso „zmesi kemikalij“, ki vsebujejo eno ali več kemikalij, določenih v točki 1C350(2,) (6), (7), (8), (9), (10), (14), (15), (16), (19), (20), (24), (25), (30), (37), (38), (39), (40), (41), (42), (43), (44), (45), (46), (47), (48), (49), (50), (51), (52), (53), (58), (59), (60), (61) in (62), v katerih nobena posamično določena kemikalija ne pomeni več kot 30 ut. % zmesi. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora točke 1C350 niso proizvodi, ki se štejejo za potrošniško blago, pakirano za prodajo nadrobno za osebno rabo ali pakirano za individualno rabo. |
| --- | --- |

:

1C351Človeški patogeni, zoonoze in „toksini“:

| (a) | virusi, naravni, gojeni ali spremenjeni, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebujejo živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:






  1. | andski virus; |
| --- | --- | --- |

(a)

virusi, naravni, gojeni ali spremenjeni, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebujejo živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:

1.

andski virus;

| 2. | virus Chapare; |
| --- | --- |

2.

virus Chapare;

| 3. | chikungunjski virus; |
| --- | --- |

3.

chikungunjski virus;

| 4. | virus Choclo; |
| --- | --- |

4.

virus Choclo;

| 5. | kongoško-krimski virus hemoragične mrzlice; |
| --- | --- |

5.

kongoško-krimski virus hemoragične mrzlice;

| 6. | virus mrzlice dengue; |
| --- | --- |

6.

virus mrzlice dengue;

| 7. | virus Dobrava-Beograd; |
| --- | --- |

7.

virus Dobrava-Beograd;

| 8. | orientalski virus konjskega encefalitisa (vnetja možganske opne); |
| --- | --- |

8.

orientalski virus konjskega encefalitisa (vnetja možganske opne);

| 9. | virus ebole; |
| --- | --- |

9.

virus ebole;

| 10. | virus Guanarito; |
| --- | --- |

10.

virus Guanarito;

| 11. | virus hantana; |
| --- | --- |

11.

virus hantana;

| 12. | virus Hendra (konjski morbilivirus); |
| --- | --- |

12.

virus Hendra (konjski morbilivirus);

| 13. | virus japonskega encefalitisa (vnetja možganske opne); |
| --- | --- |

13.

virus japonskega encefalitisa (vnetja možganske opne);

| 14. | virus junine; |
| --- | --- |

14.

virus junine;

| 15. | virus Kyasanur Forest; |
| --- | --- |

15.

virus Kyasanur Forest;

| 16. | virus Laguna Negra; |
| --- | --- |

16.

virus Laguna Negra;

| 17. | virus mrzlice lassa; |
| --- | --- |

17.

virus mrzlice lassa;

| 18. | virus Lupingove bolezni |
| --- | --- |

18.

virus Lupingove bolezni

| 19. | virus Lujo; |
| --- | --- |

19.

virus Lujo;

| 20. | virus limfocitnega koriomeningitisa; |
| --- | --- |

20.

virus limfocitnega koriomeningitisa;

| 21. | virus machupo; |
| --- | --- |

21.

virus machupo;

| 22. | marburški virus; |
| --- | --- |

22.

marburški virus;

| 23. | virus opičjih koz; |
| --- | --- |

23.

virus opičjih koz;

| 24. | virus encefalitisa Murray Valley; |
| --- | --- |

24.

virus encefalitisa Murray Valley;

| 25. | virus Nipah; |
| --- | --- |

25.

virus Nipah;

| 26. | virus hemoragične mrzlice Omsk; |
| --- | --- |

26.

virus hemoragične mrzlice Omsk;

| 27. | virus Oropouche; |
| --- | --- |

27.

virus Oropouche;

| 28. | virus Powassan; |
| --- | --- |

28.

virus Powassan;

| 29. | virus mrzlice Rift Valley; |
| --- | --- |

29.

virus mrzlice Rift Valley;

| 30. | virus Rocio; |
| --- | --- |

30.

virus Rocio;

| 31. | virus Sabia; |
| --- | --- |

31.

virus Sabia;

| 32. | seulski virus; |
| --- | --- |

32.

seulski virus;

| 33. | virus Sin nombre; |
| --- | --- |

33.

virus Sin nombre;

| 34. | virus encefalitisa St Louis; |
| --- | --- |

34.

virus encefalitisa St Louis;

| 35. | virus klopnega encefalitisa (virus ruskega pomladno-poletnega encefalitisa); |
| --- | --- |

35.

virus klopnega encefalitisa (virus ruskega pomladno-poletnega encefalitisa);

| 36. | virus variola; |
| --- | --- |

36.

virus variola;

| 37. | venezuelski virus konjskega encefalitisa (vnetja možganske opne); |
| --- | --- |

37.

venezuelski virus konjskega encefalitisa (vnetja možganske opne);

| 38. | zahodni virus konjskega encefalitisa (vnetja možganske opne); |
| --- | --- |

38.

zahodni virus konjskega encefalitisa (vnetja možganske opne);

| 39. | virus rumene mrzlice; |
| --- | --- |

39.

virus rumene mrzlice;

| (b) | rikecije, naravne, gojene ali spremenjene, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebuje živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:






  1. | Coxiella burnetii; |
| --- | --- | --- |

(b)

rikecije, naravne, gojene ali spremenjene, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebuje živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:

1.

Coxiella burnetii;

| 2. | Bartonella quintana (Rochalimaea quintana, Rickettsia quintana); |
| --- | --- |

2.

Bartonella quintana (Rochalimaea quintana, Rickettsia quintana);

| 3. | Rickettsia prowasecki; |
| --- | --- |

3.

Rickettsia prowasecki;

| 4. | Rickettsia rickettsii; |
| --- | --- |

4.

Rickettsia rickettsii;

| (c) | bakterije, naravne, gojene ali spremenjene, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebuje živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:






  1. | Bacillus anthracis; |
| --- | --- | --- |

(c)

bakterije, naravne, gojene ali spremenjene, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebuje živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:

1.

Bacillus anthracis;

| 2. | Brucella abortus; |
| --- | --- |

2.

Brucella abortus;

| 3. | Brucella melitensis; |
| --- | --- |

3.

Brucella melitensis;

| 4. | Brucella suis; |
| --- | --- |

4.

Brucella suis;

| 5. | Chlamydia psittaci; |
| --- | --- |

5.

Chlamydia psittaci;

| 6. | Clostridium botulinum; |
| --- | --- |

6.

Clostridium botulinum;

| 7. | Francisella tularensis; |
| --- | --- |

7.

Francisella tularensis;

| 8. | Burkholderia mallei (Pseudomonas mallei); |
| --- | --- |

8.

Burkholderia mallei (Pseudomonas mallei);

| 9. | Burkholderia pseudomallei (Pseudomonas pseudomallei); |
| --- | --- |

9.

Burkholderia pseudomallei (Pseudomonas pseudomallei);

| 10. | Salmonella typhi; |
| --- | --- |

10.

Salmonella typhi;

| 11. | Shigella dysenteriae; |
| --- | --- |

11.

Shigella dysenteriae;

| 12. | Vibrio cholerae; |
| --- | --- |

12.

Vibrio cholerae;

| 13. | Yersinia pestis; |
| --- | --- |

13.

Yersinia pestis;

| 14. | Clostridium perfringens vrste, ki proizvaja epsilon toksin; |
| --- | --- |

14.

Clostridium perfringens vrste, ki proizvaja epsilon toksin;

| 15. | Enterohemoragična Escherichia coli, serotip O157 in drugi serotipi, ki proizvajajo verotoksin; |
| --- | --- |

15.

Enterohemoragična Escherichia coli, serotip O157 in drugi serotipi, ki proizvajajo verotoksin;

| (d) | „toksini“ in „podenote toksinov“:






  1. | botulinotoksin; |
| --- | --- | --- |

(d)

„toksini“ in „podenote toksinov“:

1.

botulinotoksin;

| 2. | Clostridium perfringens toksini; |
| --- | --- |

2.

Clostridium perfringens toksini;

| 3. | konotoksin; |
| --- | --- |

3.

konotoksin;

| 4. | ricin; |
| --- | --- |

4.

ricin;

| 5. | saksitoksin; |
| --- | --- |

5.

saksitoksin;

| 6. | shiga-toksin; |
| --- | --- |

6.

shiga-toksin;

| 7. | Stafilokoccus aureus (zlatenični toksini); |
| --- | --- |

7.

Stafilokoccus aureus (zlatenični toksini);

| 8. | tetrodotoksin; |
| --- | --- |

8.

tetrodotoksin;

| 9. | verotoksin in shigi podobne beljakovine, ki onesposobijo ribosome; |
| --- | --- |

9.

verotoksin in shigi podobne beljakovine, ki onesposobijo ribosome;

| 10. | mikrocistin (cianginosin); |
| --- | --- |

10.

mikrocistin (cianginosin);

| 11. | aflatoksini; |
| --- | --- |

11.

aflatoksini;

| 12. | abrin; |
| --- | --- |

12.

abrin;

| 13. | kolera toksin; |
| --- | --- |

13.

kolera toksin;

| 14. | Diacetoksiscirpenol toksin; |
| --- | --- |

14.

Diacetoksiscirpenol toksin;

| 15. | T-2 toksin; |
| --- | --- |

15.

T-2 toksin;

| 16. | HT-2 toksin; |
| --- | --- |

16.

HT-2 toksin;

| 17. | modeccin; |
| --- | --- |

17.

modeccin;

| 18. | volkensin; |
| --- | --- |

18.

volkensin;

| 19. | viscum album lektin 1 (viskumin); |
| --- | --- |

19.

viscum album lektin 1 (viskumin);

| : | Predmet nadzora točke 1C351(d) niso botulinotoksini (toksini botulizma) ali konotoksini v obliki proizvodov, če ti ustrezajo vsem naslednjim pogojem:







  1. | da so farmacevtski pripravki, izdelani za zdravljenje ljudi z ustreznimi bolezenskimi znamenji; |
| --- | --- | --- |

:

1.

da so farmacevtski pripravki, izdelani za zdravljenje ljudi z ustreznimi bolezenskimi znamenji;

| 2. | da so vnaprej pakirani za distribucijo kot medicinski proizvodi; |
| --- | --- |

2.

da so vnaprej pakirani za distribucijo kot medicinski proizvodi;

| 3. | da jih državne oblasti potrjujejo kot medicinske proizvode. |
| --- | --- |

3.

da jih državne oblasti potrjujejo kot medicinske proizvode.

| (e) | glive, naravne, gojene ali spremenjene, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebuje živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:






  1. | Coccidioides immitis; |
| --- | --- | --- |

(e)

glive, naravne, gojene ali spremenjene, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebuje živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:

1.

Coccidioides immitis;

| 2. | Coccidioides posadasii. |
| --- | --- |

2.

Coccidioides posadasii.

| : | Predmet nadzora točke 1C351 niso „cepiva“ ali „imunotoksini“. |
| --- | --- |

:

1C352Živalski patogeni:

| (a) | virusi, naravni, gojeni ali spremenjeni, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebujejo živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:






  1. | virus afriške svinjske mrzlice; |
| --- | --- | --- |

(a)

virusi, naravni, gojeni ali spremenjeni, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebujejo živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:

1.

virus afriške svinjske mrzlice;

| 2. | virus aviarne influnce:






  (a) | neokarakterizirani ali |
| --- | --- | --- |

2.

virus aviarne influnce:

(a)

neokarakterizirani ali

| (b) | opredeljeni v Prilogi I(2) k Direktivi Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence (UL L 10, 14.1.2006, str. 16) kot virusi z visoko stopnjo patogenosti:






  1. | virusi tipa A z indeksom intravenozne patogenosti v 6 tednov starih piščancih več kot 1,2 ali |
| --- | --- | --- |

(b)

opredeljeni v Prilogi I(2) k Direktivi Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence (UL L 10, 14.1.2006, str. 16) kot virusi z visoko stopnjo patogenosti:

1.

virusi tipa A z indeksom intravenozne patogenosti v 6 tednov starih piščancih več kot 1,2 ali

| 2. | virusi tipa A podtipov H5 ali H7 z zaporedjem nukleotidov, ki kodirajo multiple bazične aminokisline na cepitvenem mestu molekule hemaglutinina, podobnih tistim, ki so bili opaženi pri drugih virusih HPAI, kar kaže, da lahko molekulo hemaglutinina razcepi proteaza v celicah gostitelja; |
| --- | --- |

2.

virusi tipa A podtipov H5 ali H7 z zaporedjem nukleotidov, ki kodirajo multiple bazične aminokisline na cepitvenem mestu molekule hemaglutinina, podobnih tistim, ki so bili opaženi pri drugih virusih HPAI, kar kaže, da lahko molekulo hemaglutinina razcepi proteaza v celicah gostitelja;

| 3. | virus plavice; |
| --- | --- |

3.

virus plavice;

| 4. | virus slinavke in parkljevke; |
| --- | --- |

4.

virus slinavke in parkljevke;

| 5. | virus kozjih koz; |
| --- | --- |

5.

virus kozjih koz;

| 6. | virus aujeszkyjeve bolezni (neprave stekline); |
| --- | --- |

6.

virus aujeszkyjeve bolezni (neprave stekline);

| 7. | virus svinjske mrzlice (svinjske kolere); |
| --- | --- |

7.

virus svinjske mrzlice (svinjske kolere);

| 8. | virus stekline (Lyssa virus); |
| --- | --- |

8.

virus stekline (Lyssa virus);

| 9. | virus newcastlske bolezni; |
| --- | --- |

9.

virus newcastlske bolezni;

| 10. | virus kuge prežvekovalcev; |
| --- | --- |

10.

virus kuge prežvekovalcev;

| 11. | svinjski enterovirus tipa 9; |
| --- | --- |

11.

svinjski enterovirus tipa 9;

| 12. | virus goveje kuge; |
| --- | --- |

12.

virus goveje kuge;

| 13. | virus ovčjih koz; |
| --- | --- |

13.

virus ovčjih koz;

| 14. | virus tešinske bolezni prašičev; |
| --- | --- |

14.

virus tešinske bolezni prašičev;

| 15. | virus vezikularnega stomatitisa; |
| --- | --- |

15.

virus vezikularnega stomatitisa;

| 16. | virus vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- |

16.

virus vozličastega dermatitisa;

| 17. | virus afriške konjske kuge. |
| --- | --- |

17.

virus afriške konjske kuge.

| (b) | mikroplazma miocidov, naravna, gojena ali spremenjena, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materiala, ki vsebuje živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami, kot sta:






  1. | Mikroplazma miocidov, podvrsta miocidi SC (mala kolonija – small colony); |
| --- | --- | --- |

(b)

mikroplazma miocidov, naravna, gojena ali spremenjena, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materiala, ki vsebuje živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami, kot sta:

1.

Mikroplazma miocidov, podvrsta miocidi SC (mala kolonija – small colony);

| 2. | Mikroplazma capricolum, podvrsta capripneumoniae. |
| --- | --- |

2.

Mikroplazma capricolum, podvrsta capripneumoniae.

| : | Predmet nadzora točke 1C352 niso „cepiva“. |
| --- | --- |

:

1C353Genetski elementi in genetsko modificirani organizmi:

| (a) | genetsko modificirani organizmi ali genetski elementi, ki vsebujejo verige nukleinske kisline, povezane s patogenostjo organizmov, naštetih v točkah 1C351(a), 1C351(b), 1C351(c), 1C351(e), 1C352 ali 1C354; |
| --- | --- |

(a)

genetsko modificirani organizmi ali genetski elementi, ki vsebujejo verige nukleinske kisline, povezane s patogenostjo organizmov, naštetih v točkah 1C351(a), 1C351(b), 1C351(c), 1C351(e), 1C352 ali 1C354;

| (b) | genetsko modificirani organizmi ali genetski elementi, ki vsebujejo verige nukleinske kisline, kodirane za katerega koli od „toksinov“ ali „podenote toksinov“, naštetih v točki 1C351(d) |
| --- | --- |

(b)

genetsko modificirani organizmi ali genetski elementi, ki vsebujejo verige nukleinske kisline, kodirane za katerega koli od „toksinov“ ali „podenote toksinov“, naštetih v točki 1C351(d)

:

| 1. | Genetski elementi med drugim vključujejo kromosome, genome, plazmide, transpozone in vektorje, ki so genetsko modificirani ali ne. |
| --- | --- |

1.

Genetski elementi med drugim vključujejo kromosome, genome, plazmide, transpozone in vektorje, ki so genetsko modificirani ali ne.

| 2. | Verige nukleinske kisline, povezane s patogenostjo katerih koli mikroorganizmov, navedenih v točkah 1C351(a), 1C351(b), 1C351(c), 1C351(e), 1C352 ali 1C354 pomeni katero koli verigo, posebno za določen mikroorganizem, ki:








  (a) | sami po sebi ali prek prenesenih proizvodov znatno ogrožajo zdravje ljudi, živali ali rastlin ali |
| --- | --- | --- |

2.

Verige nukleinske kisline, povezane s patogenostjo katerih koli mikroorganizmov, navedenih v točkah 1C351(a), 1C351(b), 1C351(c), 1C351(e), 1C352 ali 1C354 pomeni katero koli verigo, posebno za določen mikroorganizem, ki:

(a)

sami po sebi ali prek prenesenih proizvodov znatno ogrožajo zdravje ljudi, živali ali rastlin ali

| (b) | je znan, da povečuje sposobnost določenega mikroorganizma ali katerega koli drugega organizma, v katerega je lahko priložen, ali kako drugače vključen, da povzroča resne nevarnosti za zdravje ljudi, živali ali rastlin. |
| --- | --- |

(b)

je znan, da povečuje sposobnost določenega mikroorganizma ali katerega koli drugega organizma, v katerega je lahko priložen, ali kako drugače vključen, da povzroča resne nevarnosti za zdravje ljudi, živali ali rastlin.

| : | Točka 1C353 se ne uporablja za verige nukleinske kisline, povezane s patogenostjo enterohemoragične Escherichie coli, serotip O157 in drugih sojev, ki proizvajajo verotoksin, razen tistih za kodiranje verotoksina ali njegovih podenot. |
| --- | --- |

:

1C354Rastlinski patogeni:

| (a) | virusi, naravni, gojeni ali spremenjeni, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebujejo živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:






  1. | andski latentni virus krompirja; |
| --- | --- | --- |

(a)

virusi, naravni, gojeni ali spremenjeni, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materialov, ki vsebujejo živi material, namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:

1.

andski latentni virus krompirja;

| 2. | Viroid potato spindle tuber; |
| --- | --- |

2.

Viroid potato spindle tuber;

| (b) | bakterije, naravne, gojene ali spremenjene, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materiala, ki je bil namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:






  1. | Xanthomonas albilineans; |
| --- | --- | --- |

(b)

bakterije, naravne, gojene ali spremenjene, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materiala, ki je bil namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:

1.

Xanthomonas albilineans;

| 2. | Xanthomonas campestris pv. citri, vključno z vrstami iz rodu Xanthomonas campestris pv. citri tipov A,B,C,D,E ali vrst, ki so kako drugače klasificirane kot Xanthomonas citri, Xanthomonas campestris pv. aurantifolia ali Xanthomonas campestris pv. citrumelo; |
| --- | --- |

2.

Xanthomonas campestris pv. citri, vključno z vrstami iz rodu Xanthomonas campestris pv. citri tipov A,B,C,D,E ali vrst, ki so kako drugače klasificirane kot Xanthomonas citri, Xanthomonas campestris pv. aurantifolia ali Xanthomonas campestris pv. citrumelo;

| 3. | Xanthomonas oryzae pv. Oryzae (Pseudomonas campestris pv. Oryzae); |
| --- | --- |

3.

Xanthomonas oryzae pv. Oryzae (Pseudomonas campestris pv. Oryzae);

| 4. | Clavibacter michiganensis ssp. Sepedonicus (Corynebacterium michiganensis ssp. Sepedonicum ali Corynebacterium Sepedonicum); |
| --- | --- |

4.

Clavibacter michiganensis ssp. Sepedonicus (Corynebacterium michiganensis ssp. Sepedonicum ali Corynebacterium Sepedonicum);

| 5. | Ralstonia solanacearum, rasi 2 in 3 (Pseudomonas solanacearum, rasi 2 in 3 ali Burkholderia solanacearum, rasi 2 in 3); |
| --- | --- |

5.

Ralstonia solanacearum, rasi 2 in 3 (Pseudomonas solanacearum, rasi 2 in 3 ali Burkholderia solanacearum, rasi 2 in 3);

| (c) | glive, naravne, gojene ali spremenjene, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materiala, ki je bil namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:






  1. | Colletotrichum coffeanum var. virulans (Colletotrichum kahawae); |
| --- | --- | --- |

(c)

glive, naravne, gojene ali spremenjene, v obliki „izoliranih živih kultur“ ali v obliki materiala, ki je bil namerno cepljen ali okužen s takšnimi kulturami:

1.

Colletotrichum coffeanum var. virulans (Colletotrichum kahawae);

| 2. | Cochliobolus miyabeanus (Helminthosporium oryzae); |
| --- | --- |

2.

Cochliobolus miyabeanus (Helminthosporium oryzae);

| 3. | Microcyclus ulei (syn. Dothidella ulei); |
| --- | --- |

3.

Microcyclus ulei (syn. Dothidella ulei);

| 4. | Puccinia graminis (syn. Puccinia graminis f. sp. tritici); |
| --- | --- |

4.

Puccinia graminis (syn. Puccinia graminis f. sp. tritici);

| 5. | Puccinia striiformis (syn. Puccinia glumarum); |
| --- | --- |

5.

Puccinia striiformis (syn. Puccinia glumarum);

| 6. | Magnaporthe grisea (pyricularia grisea/pyricularia oryzae). |
| --- | --- |

6.

Magnaporthe grisea (pyricularia grisea/pyricularia oryzae).

1C450Strupene kemikalije in njihovi prekurzorji ter „zmesi kemikalij“, ki vsebujejo eno ali več teh kemikalij:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKI 1C350 in 1C351(d) IN NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | toksične kemikalije:






  1. | amiton: O,O-dietil S-[2-(dietilamino)etil] fosforotiolat (78-53-5) in ustrezne alkilirane ali protonirane soli; |
| --- | --- | --- |

(a)

toksične kemikalije:

1.

amiton: O,O-dietil S-[2-(dietilamino)etil] fosforotiolat (78-53-5) in ustrezne alkilirane ali protonirane soli;

| 2. | PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluoro-2-(trifluorometil)-1-propen (382 21 8); |
| --- | --- |

2.

PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluoro-2-(trifluorometil)-1-propen (382 21 8);

| 3. | GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA BZ: 3-kinuklidinil benzilat (6581–06–2); |
| --- | --- |

3.

GLEJ NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA ZA BZ: 3-kinuklidinil benzilat (6581–06–2);

| 4. | fosgen: karbonil diklorid (75-44-5); |
| --- | --- |

4.

fosgen: karbonil diklorid (75-44-5);

| 5. | cianogen klorid (506-77-4); |
| --- | --- |

5.

cianogen klorid (506-77-4);

| 6. | vodikov cianid (74-90-8); |
| --- | --- |

6.

vodikov cianid (74-90-8);

| 7. | kloropikrin: trikloronitrometan (76-06-2); |
| --- | --- |

7.

kloropikrin: trikloronitrometan (76-06-2);

| : | Za izvoz v „države, ki niso članice Konvencije o kemičnem orožju“, predmet nadzora točke 1C450 niso „zmesi kemikalij“, ki vsebujejo ene ali več kemikalij, določenih v točkah 1C450(a)(1) in (a)(2), v katerih nobena posamično določena kemikalija ne pomeni več kot 1 ut. % zmesi. |
| --- | --- |

:

| : | Za izvoz v „države, ki so članice Konvencije o kemičnem orožju“, predmet nadzora točke 1C450 niso „zmesi kamikalij“, ki vsebujejo ene ali več kemikalij, določenih v točkah 1C450(a)(1) in (a)(2), v katerih nobena posamično določena kemikalija ne pomeni več kot 30 ut. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora točke 1C450 niso „zmesi kemikalij“, ki vsebujejo eno ali več kemikalij, določenih v točkah 1C450(a)(4), (a)(5), (a)(6) in (a)(7), v katerih nobena posamično določena kemikalija ne pomeni več kot 30 ut. % zmesi. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora točke 1C450 niso proizvodi, ki se pojmujejo kot potrošniško blago, pakirano za prodajo na drobno za osebno rabo ali pakirano za individualno rabo. |
| --- | --- |

:

| (b) | prekurzorji toksičnih kemikalij:






  1. | kemikalije, razen tistih iz Nadzora vojaškega blaga ali iz točke 1C350, ki vsebujejo fosforjev atom, na katerega je vezana ena metilna, etilna ali propilna (normalna ali izo) skupina, vendar noben nadaljnji ogljikov atom;







  : | Predmet nadzora točke 1C450(b)(1) ni fonofos: O-etil S-fenil etilfosfonotiolotionat (944-22-9); |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

prekurzorji toksičnih kemikalij:

1.

kemikalije, razen tistih iz Nadzora vojaškega blaga ali iz točke 1C350, ki vsebujejo fosforjev atom, na katerega je vezana ena metilna, etilna ali propilna (normalna ali izo) skupina, vendar noben nadaljnji ogljikov atom;

:

| 2. | N,N-dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)] fosforamidni dihalidi, razen N,N-dimetilaminofosforil diklorida;







  : | Za N,N-dimetilaminofosforil diklorid glej točko 1C350(57). |
| --- | --- | --- |

2.

N,N-dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)] fosforamidni dihalidi, razen N,N-dimetilaminofosforil diklorida;

:

| 3. | dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)] N,N-dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)]-fosforamidati, razen dietil-N,N-dimetilfosforamidata, ki je določen v točki 1C350; |
| --- | --- |

3.

dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)] N,N-dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)]-fosforamidati, razen dietil-N,N-dimetilfosforamidata, ki je določen v točki 1C350;

| 4. | N,N-dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)] aminoetil-2-kloridi in ustrezne protonirane soli, razen N,N-diizopropil-(beta)-aminoetil klorida ali N,N-diizopropil-(beta)-aminoetilklorid hidroklorida, ki sta določena v točki 1C350; |
| --- | --- |

4.

N,N-dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)] aminoetil-2-kloridi in ustrezne protonirane soli, razen N,N-diizopropil-(beta)-aminoetil klorida ali N,N-diizopropil-(beta)-aminoetilklorid hidroklorida, ki sta določena v točki 1C350;

| 5. | N,N-dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)] aminoetan-2-oli in ustrezne protonirane soli, razen N,N-diizopropil-(beta)-aminoetanola (96–80–0) in N,N-dietilaminoetanola (100-37-8), ki sta določena v točki 1C350;







  : | Predmet nadzora točke 1C450(b)(5) nista:







  (a) | N,N-dimetilaminoetanol (108-010) in ustrezne protonirane soli; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

N,N-dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)] aminoetan-2-oli in ustrezne protonirane soli, razen N,N-diizopropil-(beta)-aminoetanola (96–80–0) in N,N-dietilaminoetanola (100-37-8), ki sta določena v točki 1C350;

:

(a)

N,N-dimetilaminoetanol (108-010) in ustrezne protonirane soli;

| (b) | protonirane soli N,N-dietilaminoetanola (100-37-8); |
| --- | --- |

(b)

protonirane soli N,N-dietilaminoetanola (100-37-8);

| 6. | N,N-dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)] aminoetan-2-tioli in ustrezne protonirane soli, razen N,N-diizopropil-(beta)-aminoetantiola, določenega v točki 1C350; |
| --- | --- |

6.

N,N-dialkil [metil, etil ali propil (normalni ali izo)] aminoetan-2-tioli in ustrezne protonirane soli, razen N,N-diizopropil-(beta)-aminoetantiola, določenega v točki 1C350;

| 7. | glej 1C350 za etildietanolamin (139-87-7); |
| --- | --- |

7.

glej 1C350 za etildietanolamin (139-87-7);

| 8. | metildietanolamin (105-59-9). |
| --- | --- |

8.

metildietanolamin (105-59-9).

| : | Za izvoz v „države, ki niso članice Konvencije o kemičnem orožju“, predmet nadzora točke 1C450 niso „zmesi kemikalij“, ki vsebujejo eno ali več kemikalij, določenih v točkah 1C450(b)(1), (b)(2), (b)(3), (b)(4), (b)(5) in (b)(6), v katerih nobena posamično določena kemikalija ne pomeni več kot 10 ut. % zmesi. |
| --- | --- |

:

| : | Za izvoz v „države, ki so članice Konvencije o kemičnem orožju“, predmet nadzora točke 1C450 niso „zmesi kemikalij“, ki vsebujejo eno ali več kemikalij, določenih v točkah 1C450(b)(1), (b)(2), (b)(3), (b)(4), (b)(5) in (b)(6), v katerih nobena posamično določena kemikalija ne pomeni več kot 30 ut. % zmesi. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora točke 1C450 niso „zmesi kemikalij“, ki vsebujejo eno ali več kemikalij, določenih v točkah 1C450(b)(8), v katerih nobena posamično določena kemikalija ne pomeni več kot 30 ut. % zmesi. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora točke 1C450 niso proizvodi, ki se pojmujejo kot potrošniško blago, pakirano za prodajo na drobno za osebno rabo ali pakirano za individualno rabo. |
| --- | --- |

:

1DProgramska oprema

1D001„Programska oprema“ je posebej izdelana ali prirejena „razvoju“, „proizvodnji“ ali „uporabi“ opreme iz točk 1B001 do 1B003.

1D002„Programska oprema“ za „razvoj“ organskih laminatov „matric“, kovinskih „matric“ ali ogljikovih „matric“ ali „kompozitov“.

1D003„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena tako, da omogoča, da oprema funkcionira, kot je določeno v točki 1A004(c) ali 1A004(d)

1D101„Programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „uporabo“ blaga iz točk 1B101, 1B102, 1B115, 1B117, 1B118 ali 1B119.

1D103„Programska oprema“, izdelana posebej za analizo zmanjšane opaznosti, kakor je radarska odbojnost, ultravijolični/infrardeči in zvočni zapisi;

1D201„Programska oprema“, ki je posebej izdelana za „uporabo“ blaga, ki je določeno v točki 1B201.

1ETehnologija

1E001„Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji, namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točk 1A001(b), 1A001(c), 1A002 do 1A005, 1A006(b), 1A007, 1B ali 1C.

1E002Druga „tehnologija“:

| (a) | „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ polibenzotiazolov ali polibenzoksazolov: |
| --- | --- |

(a)

„tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ polibenzotiazolov ali polibenzoksazolov:

| (b) | „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ fluoroelastomernih spojin, ki vsebujejo najmanj en viniletrov monomer; |
| --- | --- |

(b)

„tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ fluoroelastomernih spojin, ki vsebujejo najmanj en viniletrov monomer;

| (c) | „tehnologija“ za snovanje ali „proizvodnjo“ naslednjih osnovnih materialov ali keramičnih materialov, ki niso „kompozitni“:






  1. | osnovni materiali, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | imajo katero koli od naslednjih sestav:






  1. | enojni ali kompleksni cirkonijevi oksidi in kompleksni silicijevi ali aluminijevi oksidi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

„tehnologija“ za snovanje ali „proizvodnjo“ naslednjih osnovnih materialov ali keramičnih materialov, ki niso „kompozitni“:

1.

osnovni materiali, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

imajo katero koli od naslednjih sestav:

1.

enojni ali kompleksni cirkonijevi oksidi in kompleksni silicijevi ali aluminijevi oksidi;

| 2. | enojni borovi nitridi (kubne kristalinske oblike); |
| --- | --- |

2.

enojni borovi nitridi (kubne kristalinske oblike);

| 3. | enojni ali kompleksni silicijevi ali borovi karbidi ali |
| --- | --- |

3.

enojni ali kompleksni silicijevi ali borovi karbidi ali

| 4. | enojni ali kompleksni silicijevi nitridi; |
| --- | --- |

4.

enojni ali kompleksni silicijevi nitridi;

| (b) | imajo katerokoli od naslednjih skupnih vsebnosti kovinskih nečistot (razen namenoma dodanih), ki je:






  1. | manjša od 1 000 ppm za enojne okside ali karbide ali |
| --- | --- | --- |

(b)

imajo katerokoli od naslednjih skupnih vsebnosti kovinskih nečistot (razen namenoma dodanih), ki je:

1.

manjša od 1 000 ppm za enojne okside ali karbide ali

| 2. | manjša od 5 000 ppm za kompleksne spojine ali enojne nitride in |
| --- | --- |

2.

manjša od 5 000 ppm za kompleksne spojine ali enojne nitride in

| (c) | so eno od naslednjih:






  1. | cirkonij (CAS 1314-23-4) s povprečno velikostjo delcev 1 μm ali manj, pri čemer je največ 10 % delcev večjih od 5 μm; |
| --- | --- | --- |

(c)

so eno od naslednjih:

1.

cirkonij (CAS 1314-23-4) s povprečno velikostjo delcev 1 μm ali manj, pri čemer je največ 10 % delcev večjih od 5 μm;

| 2. | drugi osnovni materiali s povprečno velikostjo delcev 5 μm ali manj, pri čemer je največ 10 % delcev večjih od 10 μm, ali |
| --- | --- |

2.

drugi osnovni materiali s povprečno velikostjo delcev 5 μm ali manj, pri čemer je največ 10 % delcev večjih od 10 μm, ali

| 3. | imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | je v obliki ploščic z razmerjem med njihovo dolžino in debelino več kot 5; |
| --- | --- | --- |

3.

imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

je v obliki ploščic z razmerjem med njihovo dolžino in debelino več kot 5;

| (b) | je v obliki luskin z razmerjem med njihovo dolžino in premerom več kot 10 pri premerih manj kot 2 μm in |
| --- | --- |

(b)

je v obliki luskin z razmerjem med njihovo dolžino in premerom več kot 10 pri premerih manj kot 2 μm in

| (c) | je v obliki kontinuiranih ali narezanih vlaken premera manj kot 10 μm; |
| --- | --- |

(c)

je v obliki kontinuiranih ali narezanih vlaken premera manj kot 10 μm;

| 2. | keramični materiali, ki niso „kompozitni“ in sestojijo iz materialov, določenih v točki 1E002(c)(1);







  : | Predmet nadzora točke 1E002(c)(2) ne vključuje „tehnologije“ za snovanje ali proizvodnjo abrazivov. |
| --- | --- | --- |

2.

keramični materiali, ki niso „kompozitni“ in sestojijo iz materialov, določenih v točki 1E002(c)(1);

:

| (d) | „tehnologija“ za „proizvodnjo“ aromatskih poliamidnih vlaken; |
| --- | --- |

(d)

„tehnologija“ za „proizvodnjo“ aromatskih poliamidnih vlaken;

| (e) | „tehnologija“ za vgradnjo, vzdrževanje ali popravilo materialov, določenih v točki 1C001; |
| --- | --- |

(e)

„tehnologija“ za vgradnjo, vzdrževanje ali popravilo materialov, določenih v točki 1C001;

| (f) | „tehnologija“ za popravilo „kompozitnih“ struktur, laminatov ali materialov, določenih v točkah 1A002, 1C007(c) ali 1C007(d);







  : | Predmet nadzora točke 1E002(f) ni „tehnologija“ za popravilo ogrodij „civilnih zrakoplovov“, pri katerih se uporabljajo ogljikovi „vlakneni ali nitasti materiali“ in epoksi smole, ki so navedene v priročnikih proizvajalca zrakoplova. |
| --- | --- | --- |

(f)

„tehnologija“ za popravilo „kompozitnih“ struktur, laminatov ali materialov, določenih v točkah 1A002, 1C007(c) ali 1C007(d);

:

| (g) | ‚knjižnice (parametrične tehnične zbirke podatkov)‘, posebej izdelane ali prirejene tako, da omogočajo, da oprema funkcionira, kot je določeno v točki 1A004(c) ali 1A004(d)

  :


  V smislu točke 1E002(g) je ‚knjižnica (parametrična tehnična zbirka podatkov)‘ zbirka tehničnih informacij, s pomočjo katerih je mogoče izboljšati učinkovitost zadevne opreme ali sistemov. |
| --- | --- |

(g)

‚knjižnice (parametrične tehnične zbirke podatkov)‘, posebej izdelane ali prirejene tako, da omogočajo, da oprema funkcionira, kot je določeno v točki 1A004(c) ali 1A004(d)

:

V smislu točke 1E002(g) je ‚knjižnica (parametrična tehnična zbirka podatkov)‘ zbirka tehničnih informacij, s pomočjo katerih je mogoče izboljšati učinkovitost zadevne opreme ali sistemov.

1E101„Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „uporabo“ blaga, določenega v točkah 1A102, 1B001, 1B101, 1B102, 1B115 do 1B119, 1C001, 1C101, 1C107, 1C111 do 1C118, 1D101 ali 1D103.

1E102„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“„programske opreme“ iz točke 1D001, 1D101 ali 1D103.

1E103„Tehnologija“ za uravnavanje temperature, pritiska ali okolja v avtoklavih ali hidroklavih, kadar se uporabljajo za „proizvodnjo“„kompozitov“ ali delno obdelanih „kompozitov“.

1E104„Tehnologija“, ki je povezana s „proizvodnjo“ pirolitsko dobljenih materialov, oblikovanih v kalupih, na vretenu ali drugih podlagah iz plinov prekurzorjev, ki se razgrajujejo pri temperaturah med 1 573 K (1 300 °C) in 3 173 K (2 900 °C) pri pritisku od 130 Pa do 20 kPa.

| : | Predmet nadzora točke 1E104 vključuje „tehnologijo“ za sestavo plinov prekurzorjev ter sestavo shem in parametrov stopnje pretoka in nadzora procesa. |
| --- | --- |

:

1E201„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ blaga, določenega v točkah 1A002, 1A007, 1A202, 1A225 do 1A227, 1B201, 1B225 do 1B233, 1C002(b)(3) ali (b)(4), 1C010(b), 1C202, 1C210, 1C216, 1C225 do 1C240 ali 1D201.

1E202„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ blaga iz točke 1A007, 1A202 ali 1A225 do 1A227.

1E203„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“„programske opreme“ iz točke 1D201.

SKUPINA 2

OBDELAVA MATERIALOV

2ASistemi, oprema in komponente

| : | Za brezšumne ležaje glej Nadzor vojaškega blaga |
| --- | --- |

:

2A001Ležaji brez trenja in ležajni sistemi in komponente zanje:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 2A101. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Predmet nadzora v točki 2A001 niso kroglice s toleranco, ki so po proizvajalčevih specifikacijah v skladu s standardom ISO 3290 stopnje 5 ali slabše. |
| --- | --- |

:

| (a) | kroglični ležaji in valjčni ležaji, ki imajo vse tolerance po proizvajalčevih specifikacijah, ki so v skladu s standardom ISO 492 tolerančnega razreda 4 ali boljše (ali enakovrednimi nacionalnimi standardi), in imajo oba obroča in vrtljive elemente (ISO 5593) iz monela ali berilija;







  : | Predmet nadzora v točki 2A001(a) niso stožčasti valjčni ležaji. |
| --- | --- | --- |

(a)

kroglični ležaji in valjčni ležaji, ki imajo vse tolerance po proizvajalčevih specifikacijah, ki so v skladu s standardom ISO 492 tolerančnega razreda 4 ali boljše (ali enakovrednimi nacionalnimi standardi), in imajo oba obroča in vrtljive elemente (ISO 5593) iz monela ali berilija;

:

| (b) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(b)

se ne uporablja;

| (c) | aktivni magnetni ležajni sistemi, ki uporabljajo kar koli od naštetega:






  1. | materiale z gostoto magnetnega pretoka 2,0 T ali več in z mejo tečenja več kot 414 MPa; |
| --- | --- | --- |

(c)

aktivni magnetni ležajni sistemi, ki uporabljajo kar koli od naštetega:

1.

materiale z gostoto magnetnega pretoka 2,0 T ali več in z mejo tečenja več kot 414 MPa;

| 2. | elektromagnetne 3D homopolarne materiale za zaganjalnike ali |
| --- | --- |

2.

elektromagnetne 3D homopolarne materiale za zaganjalnike ali

| 3. | visokotemperaturne (450 K (177 °C) in več) pozicijske senzorje. |
| --- | --- |

3.

visokotemperaturne (450 K (177 °C) in več) pozicijske senzorje.

2A101radialni kroglični ležaji, razen tistih iz točke 2A001, ki imajo vse tolerance, določene v skladu s standardom ISO 492 tolerančnega razreda 2 (ali s standardi ANSI/ABMA Std 20 tolerančnega razreda ABEC-9 ali drugimi enakovrednimi nacionalnimi standardi), ali boljše in imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | premer izvrtine notranjega obroča med 12 in 50 mm; |
| --- | --- |

(a)

premer izvrtine notranjega obroča med 12 in 50 mm;

| (b) | premer izvrtine zunanjega obroča med 25 mm in 100 mm ter |
| --- | --- |

(b)

premer izvrtine zunanjega obroča med 25 mm in 100 mm ter

| (c) | širino med 10 mm in 20 mm. |
| --- | --- |

(c)

širino med 10 mm in 20 mm.

2A225Kokile, izdelane iz materiala, odpornega na tekoče aktinidne kovine:

| (a) | kokile, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | prostornino od 150 cm3 do 8 000 cm3 in |
| --- | --- | --- |

(a)

kokile, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

prostornino od 150 cm3 do 8 000 cm3 in

| 2. | izdelane so iz katerega koli od naslednjih materialov, z masnim deležem 98 % ali več, ali so z njim prevlečene:






  (a) | kalcijev fluorid (CaF2); |
| --- | --- | --- |

2.

izdelane so iz katerega koli od naslednjih materialov, z masnim deležem 98 % ali več, ali so z njim prevlečene:

(a)

kalcijev fluorid (CaF2);

| (b) | kalcij-cirkonijev oksid (metacirkonat) (CaZrO3); |
| --- | --- |

(b)

kalcij-cirkonijev oksid (metacirkonat) (CaZrO3);

| (c) | cerijev sulfid (Ce2S3); |
| --- | --- |

(c)

cerijev sulfid (Ce2S3);

| (d) | erbijev oksid (erbia) (Er2O3); |
| --- | --- |

(d)

erbijev oksid (erbia) (Er2O3);

| (e) | hafnijev oksid (hafnia) (HfO2); |
| --- | --- |

(e)

hafnijev oksid (hafnia) (HfO2);

| (f) | magnezijev oksid (MgO); |
| --- | --- |

(f)

magnezijev oksid (MgO);

| (g) | nitrirane niobij-titan-volframove zlitine (približno 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W); |
| --- | --- |

(g)

nitrirane niobij-titan-volframove zlitine (približno 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W);

| (h) | itrijev oksid (yttria) (Y2O3) ali |
| --- | --- |

(h)

itrijev oksid (yttria) (Y2O3) ali

| (i) | cirkonijev oksid (zirconia) (ZrO2); |
| --- | --- |

(i)

cirkonijev oksid (zirconia) (ZrO2);

| (b) | kokile, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | prostornino od 50 cm3 do 2 000 cm3 in |
| --- | --- | --- |

(b)

kokile, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

prostornino od 50 cm3 do 2 000 cm3 in

| 2. | izdelani so iz tantala z masnim deležem 99,9 % ali več ali so z njim obrobljeni |
| --- | --- |

2.

izdelani so iz tantala z masnim deležem 99,9 % ali več ali so z njim obrobljeni

| (c) | kokile, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | prostornino od 50 cm3 do 2 000 cm3; |
| --- | --- | --- |

(c)

kokile, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

prostornino od 50 cm3 do 2 000 cm3;

| 2. | izdelani so iz tantala z masnim deležem 98 ali več ali so z njim obrobljeni in |
| --- | --- |

2.

izdelani so iz tantala z masnim deležem 98 ali več ali so z njim obrobljeni in

| 3. | prevlečeni so s tantalovim karbidom, nitridom, boridom ali kombinacijo prej navedenega. |
| --- | --- |

3.

prevlečeni so s tantalovim karbidom, nitridom, boridom ali kombinacijo prej navedenega.

2A226Ventili, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | ‚nominalna velikost‘ 5 mm ali več; |
| --- | --- |

(a)

‚nominalna velikost‘ 5 mm ali več;

| (b) | meh kot tesnilo in |
| --- | --- |

(b)

meh kot tesnilo in

| (c) | izdelani so iz aluminija, aluminijevih zlitin, niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji kot 60 %, ali so z njim obrobljeni. |
| --- | --- |

(c)

izdelani so iz aluminija, aluminijevih zlitin, niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji kot 60 %, ali so z njim obrobljeni.

:

Za ventile, pri katerih sta premera vstopne in izstopne odprtine različna, se ‚nominalna velikost‘ v točki 2A226 nanaša na manjši premer.

2BOprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

:

| 1. | Sekundarne osi (tj. osi tipa w na vodoravnih vrtalnih strojih ali sekundarne rotacijske osi, katerih središčnica je vzporedna s primarno rotacijsko osjo) se ne štejejo med skupno število obdelovalnih osi. Za rotacijske osi ni potrebno da se vrtijo več kot 360°. Rotacijsko os lahko poganja linearna naprava (tj. navojne ali ozobljene palice). |
| --- | --- |

1.

| 2. | V smislu točke 2B je število osi, ki lahko hkrati obdelujejo obdelovanec („vodenja po konturi“), tisto število osi, vzdolž ali okrog katerih se v času obdelovanja obdelovanca med obdelovancem in orodjem dogajajo sočasni in med seboj povezani pomiki. To ne vključuje nobenih dodatnih osi, vzdolž ali okrog katerih so še drugi relativni pomiki znotraj stroja, kot so:







  (a) | sistemi za profiliranje brusov; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

sistemi za profiliranje brusov;

| (b) | vzporedne rotacijske osi, oblikovane za pričvrstitev posameznih obdelovancev; |
| --- | --- |

(b)

vzporedne rotacijske osi, oblikovane za pričvrstitev posameznih obdelovancev;

| (c) | kolinearne rotacijske osi, oblikovane za obdelovanje istega obdelovanca z več strani z vpetjem v natezno podlogo. |
| --- | --- |

(c)

kolinearne rotacijske osi, oblikovane za obdelovanje istega obdelovanca z več strani z vpetjem v natezno podlogo.

| 3. | Poimenovanje osi mora biti v skladu z mednarodnim standardom ISO 841, ‚Numerično krmiljeni stroji – Nomenklatura osi in gibanj‘. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V smislu točk 2B001 do 2B009 se „nihajno vreteno“ šteje za rotacijsko os. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Namesto posameznih strojnih preskusov se lahko za vsak model obdelovalnega stroja uporabi tudi ‚Uradna vrednost natančnosti pozicioniranja‘, ki izhaja iz meritev v skladu s standardom ISO 230/2 (1988)
   (1)
  ali enakovrednim nacionalnim standardom. ‚Uradna vrednost položajne natančnosti‘ je tista vrednost, ki se določi pristojnim oblastem države članice, v kateri ima izvoznik svoj sedež, kot reprezentativna pri določanju natančnosti določenega strojnega modela.

  Določanje „uradne vrednosti položajne natančnosti“








  (a) | izbor petih strojev modela, ki ga boste ocenili; |
| --- | --- | --- |

5.

Določanje „uradne vrednosti položajne natančnosti“

(a)

izbor petih strojev modela, ki ga boste ocenili;

| (b) | meritev linearne osne natančnosti glede na ISO 230/2 (1988)
   (1)
  ; |
| --- | --- |

(b)

meritev linearne osne natančnosti glede na ISO 230/2 (1988)
   (1)
  ;

| (c) | določitev vrednosti A za vsako os vsakega stroja. Metoda izračuna vrednosti A je opisan v standardih ISO; |
| --- | --- |

(c)

določitev vrednosti A za vsako os vsakega stroja. Metoda izračuna vrednosti A je opisan v standardih ISO;

| (d) | določitev srednje vrednosti A vseh osi. Izračunana srednja vrednost predstavlja uradno vrednost za vsako os modela (Âx Ây ...); |
| --- | --- |

(d)

določitev srednje vrednosti A vseh osi. Izračunana srednja vrednost predstavlja uradno vrednost za vsako os modela (Âx Ây ...);

| (e) | ker se seznam v Skupini 2 nanaša na vsako linearno os, velja za vsako linearno os ustrezna uradna vrednost; |
| --- | --- |

(e)

ker se seznam v Skupini 2 nanaša na vsako linearno os, velja za vsako linearno os ustrezna uradna vrednost;

| (f) | če je uradna vrednost modela stroja, ki niso predmet nadzora točk 2B001(a) do 2B001(c) ali 2B201, 6 μm za rezkalne stroje in 8 μm za stružne in rotirajoče stroje ali boljša, mora proizvajalec vsakih 18 mesecev potrditi te vrednosti. |
| --- | --- |

(f)

če je uradna vrednost modela stroja, ki niso predmet nadzora točk 2B001(a) do 2B001(c) ali 2B201, 6 μm za rezkalne stroje in 8 μm za stružne in rotirajoče stroje ali boljša, mora proizvajalec vsakih 18 mesecev potrditi te vrednosti.

2B001Obdelovalni stroji in katera koli njihova kombinacija za obdelovanje (ali odrezovanje) kovin, keramike ali „kompozitov“, ki so po proizvajalčevih specifikacijah lahko opremljeni z elektronsko napravo za „numerično krmiljenje“:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 2B201. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Predmet nadzora točke 2B001 niso posebni obdelovalni stroji, katerih uporaba je omejena na izdelavo zobnikov. Za tovrstne obdelovalne stroje glej točko 2B003. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora točke 2B001 niso posebni obdelovalni stroji, katerih uporaba je omejena na izdelavo naslednjih delov:







  (a) | pogonske ali odmične gredi; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

pogonske ali odmične gredi;

| (b) | orodja ali rezila; |
| --- | --- |

(b)

orodja ali rezila;

| (c) | ekstruzijski polži ali |
| --- | --- |

(c)

ekstruzijski polži ali

| (d) | gravirani ali brušeni zlatarski deli. |
| --- | --- |

(d)

gravirani ali brušeni zlatarski deli.

| : | Obdelovalni stroji, ki imajo vsaj dve od naslednjih treh zmogljivosti: struženje, rezkanje ali brušenje (npr. stroj za struženje z brusnimi zmogljivostmi), je treba obravnavati po določilih točk 2B001(a), (b) ali (c) |
| --- | --- |

:

| : | Za stroje za optično končno obdelavo glej točko 2B002. |
| --- | --- |

:

| (a) | Obdelovalni stroji za struženje, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) (2) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi in |
| --- | --- | --- |

(a)

Obdelovalni stroji za struženje, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) (2) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi in

| 2. | dve ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“;







  : | Predmet nadzora v točki 2B001(a) niso stroji za struženje, izdelani posebej za proizvodnjo kontaktnih leč, ki imajo obe naslednji značilnosti:







  (a) | strojni krmilnik je omejen na uporabo na oftalmologiji temelječe programske opreme za del vhodnih programskih podatkov in |
| --- | --- | --- | --- |

2.

dve ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“;

:

(a)

strojni krmilnik je omejen na uporabo na oftalmologiji temelječe programske opreme za del vhodnih programskih podatkov in

| (b) | nimajo vakumskega potiska. |
| --- | --- |

(b)

nimajo vakumskega potiska.

| (b) | Obdelovalni stroji za rezkanje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) (2) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi in |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Obdelovalni stroji za rezkanje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) (2) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi in

| (b) | tri linearne osi in eno rotacijsko os, ki jih je mogoče simultano nadzirati zaradi „vodenja po konturi“; |
| --- | --- |

(b)

tri linearne osi in eno rotacijsko os, ki jih je mogoče simultano nadzirati zaradi „vodenja po konturi“;

| 2. | pet ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“; |
| --- | --- |

2.

pet ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“;

| 3. | pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 4 μm po ISO 230/2 (1988) (2) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi ali |
| --- | --- |

3.

pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 4 μm po ISO 230/2 (1988) (2) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi ali

| 4. | enorezilni rezkalni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | opletanje vretena manjše (boljše) od 0,0004 mm TIR in |
| --- | --- | --- |

4.

enorezilni rezkalni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

opletanje vretena manjše (boljše) od 0,0004 mm TIR in

| (b) | kotni pogrešek prečnega pomika (čeljust, korak in zasuk) manjši (boljši) od 2 sekund na prehod TIR po več kot 300 mm tekalnega hoda; |
| --- | --- |

(b)

kotni pogrešek prečnega pomika (čeljust, korak in zasuk) manjši (boljši) od 2 sekund na prehod TIR po več kot 300 mm tekalnega hoda;

| (c) | Obdelovalni stroji za brušenje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 4 μm po ISO 230/2 (1988) (3) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi in |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Obdelovalni stroji za brušenje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 4 μm po ISO 230/2 (1988) (3) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi in

| (b) | tri ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“, ali |
| --- | --- |

(b)

tri ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“, ali

| 2. | pet ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“;







  : | Predmet nadzora v točki 2B001(c) niso brusilni stroji:







  (a) | cilindrični zunanji, notranji in zunanje-notranji površinski brusilni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:








  1. | omejeni so le na cilindrično brušenje in |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

pet ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“;

:

(a)

cilindrični zunanji, notranji in zunanje-notranji površinski brusilni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

omejeni so le na cilindrično brušenje in

| 2. | omejeni so na največji obdelovanec zunanjega premera ali dolžine 150 mm. |
| --- | --- |

2.

omejeni so na največji obdelovanec zunanjega premera ali dolžine 150 mm.

| (b) | stroji, ki so izdelani posebej za koordinatno brušenje in nimajo z-osi ali w-osi s pozicijsko natančnostjo z „z vsemi razpoložljivimi kompenzacijami“, manjšo (boljšo) od 4 μm po ISO 230/2 (1988)
   (3)
  ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi; |
| --- | --- |

(b)

stroji, ki so izdelani posebej za koordinatno brušenje in nimajo z-osi ali w-osi s pozicijsko natančnostjo z „z vsemi razpoložljivimi kompenzacijami“, manjšo (boljšo) od 4 μm po ISO 230/2 (1988)
   (3)
  ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi;

| (c) | orodja za oblikovno brušenje. |
| --- | --- |

(c)

orodja za oblikovno brušenje.

| (d) | obdelovalni stroji s principom praznjenja električnega naboja (EDM = Electric Discharge Machines) brezžičnega tipa, z dvema ali več rotirajočih osi, ki jih je mogoče hkrati nadzirati glede „vodenja po konturi“; |
| --- | --- |

(d)

obdelovalni stroji s principom praznjenja električnega naboja (EDM = Electric Discharge Machines) brezžičnega tipa, z dvema ali več rotirajočih osi, ki jih je mogoče hkrati nadzirati glede „vodenja po konturi“;

| (e) | Obdelovalni stroji za odstranjevanje kovine, keramike ali „kompozitov“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | material odstranjujejo s katerim koli od naslednjih sredstev:






  (a) | z vodnim ali drugim tekočinskim curkom, vključno s stroji, ki uporabljajo abrazivne dodatke; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

Obdelovalni stroji za odstranjevanje kovine, keramike ali „kompozitov“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

material odstranjujejo s katerim koli od naslednjih sredstev:

(a)

z vodnim ali drugim tekočinskim curkom, vključno s stroji, ki uporabljajo abrazivne dodatke;

| (b) | z elektronskim žarkom ali |
| --- | --- |

(b)

z elektronskim žarkom ali

| (c) | z „laserskim“ žarkom in |
| --- | --- |

(c)

z „laserskim“ žarkom in

| 2. | vsaj dve rotirajoči osi ter:






  (a) | jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“ in |
| --- | --- | --- |

2.

vsaj dve rotirajoči osi ter:

(a)

jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“ in

| (b) | imajo pozicijsko natančnost manjšo (boljšo) od 0,003°; |
| --- | --- |

(b)

imajo pozicijsko natančnost manjšo (boljšo) od 0,003°;

| (f) | stroji za globoko vrtanje in stružnice, prirejene za globoko vrtanje z največjo možno globino izvrtine več kot 5 m in posebej zanje izdelano orodje. |
| --- | --- |

(f)

stroji za globoko vrtanje in stružnice, prirejene za globoko vrtanje z največjo možno globino izvrtine več kot 5 m in posebej zanje izdelano orodje.

2B002Numerično krmiljeni obdelovalni stroji za optično končno obdelavo, opremljeni za selektivno odstranjevanje materiala pri izdelavi nesferičnih površin, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | končno obdelavo oblik za manj (boljše) kot 1,0 μm; |
| --- | --- |

(a)

končno obdelavo oblik za manj (boljše) kot 1,0 μm;

| (b) | dokončno hrapavost manjšo (boljšo) od 100 nm rms; |
| --- | --- |

(b)

dokončno hrapavost manjšo (boljšo) od 100 nm rms;

| (c) | štiri ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“ in |
| --- | --- |

(c)

štiri ali več osi, ki jih je mogoče simultano nadzirati glede „vodenja po konturi“ in

| (d) | uporabljajo katerega koli od naslednjih postopkov:






  1. | magnetoreologična končna obdelava (’MRF‘); |
| --- | --- | --- |

(d)

uporabljajo katerega koli od naslednjih postopkov:

1.

magnetoreologična končna obdelava (’MRF‘);

| 2. | elektroreologična končna obdelava (’ERF‘); |
| --- | --- |

2.

elektroreologična končna obdelava (’ERF‘);

| 3. | ‚energetična končna obdelava z žarki delcev‘; |
| --- | --- |

3.

‚energetična končna obdelava z žarki delcev‘;

| 4. | ‚končna obdelava z orodjem z napihljivo membrano‘ ali |
| --- | --- |

4.

‚končna obdelava z orodjem z napihljivo membrano‘ ali

| 5. | ‚končna obdelava s curkom‘. |
| --- | --- |

5.

‚končna obdelava s curkom‘.

:

V točki 2B002 velja:

| 1. | ‚MRF‘ (magnetorheological finishing) pomeni postopek odstranjevanja materiala z uporabo abrazivne magnetne tekočine, katere viskoznost se nadzira z magnetnim poljem. |
| --- | --- |

1.

‚MRF‘ (magnetorheological finishing) pomeni postopek odstranjevanja materiala z uporabo abrazivne magnetne tekočine, katere viskoznost se nadzira z magnetnim poljem.

| 2. | ‚ERF‘ (electrorheological finishing) je postopek odstranjevanja z uporabo abrazivne tekočine, katere viskoznost se nadzira z električnim poljem. |
| --- | --- |

2.

‚ERF‘ (electrorheological finishing) je postopek odstranjevanja z uporabo abrazivne tekočine, katere viskoznost se nadzira z električnim poljem.

| 3. | Pri ‚energetični končni obdelavi z žarki delcev‘ se uporabljajo reaktivne atomske plazme (RAP) ali ionski curki za selektivno odstranjevanje materiala. |
| --- | --- |

3.

Pri ‚energetični končni obdelavi z žarki delcev‘ se uporabljajo reaktivne atomske plazme (RAP) ali ionski curki za selektivno odstranjevanje materiala.

| 4. | ‚Končna obdelava z orodjem z napihljivo membrano‘ (’inflatable membrane tool finishing‘) je postopek, pri katerem se za selektivno odstranjevanje materiala uporablja stisnjena membrana, ki se preoblikuje na tak način, da je z obdelovancem v stiku le majhen del membrane. |
| --- | --- |

4.

‚Končna obdelava z orodjem z napihljivo membrano‘ (’inflatable membrane tool finishing‘) je postopek, pri katerem se za selektivno odstranjevanje materiala uporablja stisnjena membrana, ki se preoblikuje na tak način, da je z obdelovancem v stiku le majhen del membrane.

| 5. | Pri ‚končni obdelavi s curkom‘ (’fluid jet finishing‘) se za odstranjevanje materiala uporablja curek tekočine. |
| --- | --- |

5.

Pri ‚končni obdelavi s curkom‘ (’fluid jet finishing‘) se za odstranjevanje materiala uporablja curek tekočine.

2B003„Numerično krmiljena“ ali ročni obdelovalni stroji ter posebej zanje izdelane komponente, krmilniki in pripomočki, ki so posebej izdelani za posnemanje, končno obdelavo, brušenje ali honanje kaljenih (RC = 40 ali več) valjastih poševno ali dvojno poševno ozobljenih zobnikov z delilnim premerom več kot 1 250 mm in s širino zoba 15 % delilnega premera zobnika ali več, dodelana do kvalitete AGMA 14 ali boljše (ekvivalent ISO 1328, razred 3).

2B004„Izostatične stiskalnice“ za delo v vročem stanju, ki imajo vse naslednje in posebej izdelane komponente in pribor:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKI 2B104 in 2B204; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | nadzorovano temperaturo znotraj zaprte komore z notranjim premerom 406 mm ali več in |
| --- | --- |

(a)

nadzorovano temperaturo znotraj zaprte komore z notranjim premerom 406 mm ali več in

| (b) | katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | največji delovni tlak nad 207 MPa; |
| --- | --- | --- |

(b)

katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

največji delovni tlak nad 207 MPa;

| 2. | nadzorovano delovno temperaturo nad 1 773 K (1 500 °C) ali |
| --- | --- |

2.

nadzorovano delovno temperaturo nad 1 773 K (1 500 °C) ali

| 3. | napravo za hidrokarbonsko impregnacijo in odstranitev odpadnih plinastih produktov. |
| --- | --- |

3.

napravo za hidrokarbonsko impregnacijo in odstranitev odpadnih plinastih produktov.

:

Notranja širina komore se nanaša na komoro, v kateri se dosegata delovna temperatura in delovni tlak in ne vključuje prijemal. Za to dimenzijo se upošteva manjši premer: bodisi notranji premer tlačne posode ali izolirane talilne posode, kar je odvisno od tega, katera izmed komor je nameščena znotraj druge.

| : | Pri posebej izdelanih utopnih orodjih, kalupih in opremi glej točki 1B003, 9B009 in Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

:

2B005Oprema, izdelana posebej za dodajanje, obdelavo in postopkovni nadzor anorganskih nanosov, premazov in površinskih nanosov, za ionizirane medije, po postopkih, ki jih prikazuje Tabela s pripadajočimi opombami, prikazana takoj za točko 2E003(f), in posebej zanjo izdelane komponente za avtomatsko ravnanje, nameščanje in ravnanje:

| (a) | proizvodna oprema za nanašanje s kemičnim naparevanjem (Chemical Vapour Deposition/CVD), ki je „krmiljena s shranjenim programom“ in ima obe naslednji značilnosti:







  NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 2B105; |
| --- | --- | --- |

(a)

proizvodna oprema za nanašanje s kemičnim naparevanjem (Chemical Vapour Deposition/CVD), ki je „krmiljena s shranjenim programom“ in ima obe naslednji značilnosti:

NAPOTILO:

| 1. | postopek, prirejen za enega od naslednjih načinov:






  (a) | pulzirajoči CVD; |
| --- | --- | --- |

1.

postopek, prirejen za enega od naslednjih načinov:

(a)

pulzirajoči CVD;

| (b) | kontrolirano termično nanašanje delcev (CNTD) ali |
| --- | --- |

(b)

kontrolirano termično nanašanje delcev (CNTD) ali

| (c) | za CVD ob vzbujanju ali pomoči plazme in |
| --- | --- |

(c)

za CVD ob vzbujanju ali pomoči plazme in

| 2. | katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | vgrajeni vrteči se delci v visokem vakuumu (0,01 Pa ali manj) ali |
| --- | --- | --- |

2.

katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

vgrajeni vrteči se delci v visokem vakuumu (0,01 Pa ali manj) ali

| (b) | ima vgrajen nadzor nad debelino prevleke izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

ima vgrajen nadzor nad debelino prevleke izdelkov;

| (b) | proizvodna oprema za ionsko nanašanje s tokovnimi sunki 5 mA ali več; |
| --- | --- |

(b)

proizvodna oprema za ionsko nanašanje s tokovnimi sunki 5 mA ali več;

| (c) | proizvodna oprema s fizičnim nanašanjem prek elektronskega curka (EB-PVD), ki ima napajalne sisteme z močjo nad 80 kW ter katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | sistem z „lasersko“ krmiljenim nivojem napajanja ingotov ali |
| --- | --- | --- |

(c)

proizvodna oprema s fizičnim nanašanjem prek elektronskega curka (EB-PVD), ki ima napajalne sisteme z močjo nad 80 kW ter katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

sistem z „lasersko“ krmiljenim nivojem napajanja ingotov ali

| 2. | grajen monitor za računalniško krmiljeni nadzor stopnje nanašanja prevleke iz dveh ali več elementov, pri čemer deluje postopek po načelu fotoluminiscence ioniziranih atomov v oblaku pare; |
| --- | --- |

2.

grajen monitor za računalniško krmiljeni nadzor stopnje nanašanja prevleke iz dveh ali več elementov, pri čemer deluje postopek po načelu fotoluminiscence ioniziranih atomov v oblaku pare;

| (d) | proizvodna oprema za razprševanje plazme, ki ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | deluje v nadzorovanem okolju z zmanjšanim tlakom (10 kPa ali manj, merjeno nad razdaljo in znotraj razdalje 300 mm od izhodne šobe) v vakuumski posodi sposobni podtlaka do 0,01 Pa pred postopkom nanašanja ali |
| --- | --- | --- |

(d)

proizvodna oprema za razprševanje plazme, ki ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

deluje v nadzorovanem okolju z zmanjšanim tlakom (10 kPa ali manj, merjeno nad razdaljo in znotraj razdalje 300 mm od izhodne šobe) v vakuumski posodi sposobni podtlaka do 0,01 Pa pred postopkom nanašanja ali

| 2. | ima vgrajen nadzor nad debelino prevleke izdelkov; |
| --- | --- |

2.

ima vgrajen nadzor nad debelino prevleke izdelkov;

| (e) | proizvodna oprema za nanašanje z brizganjem (sputter), ki je zmožna tokovne gostote 0,1 mA/mm2 ali več pri stopnji nanašanja 15 μm/h ali več; |
| --- | --- |

(e)

proizvodna oprema za nanašanje z brizganjem (sputter), ki je zmožna tokovne gostote 0,1 mA/mm2 ali več pri stopnji nanašanja 15 μm/h ali več;

| (f) | proizvodna oprema za nanašanje katodnega curka elektronov, opremljena z mrežo elektromagnetov za krmiljenje točke nanašanja v katodi; |
| --- | --- |

(f)

proizvodna oprema za nanašanje katodnega curka elektronov, opremljena z mrežo elektromagnetov za krmiljenje točke nanašanja v katodi;

| (g) | proizvodna oprema na osnovi ionske plošče, ki je zmožna meriti katere koli od naslednjih parametrov v sami napravi:






  1. | debeline prevleke na podlagi in hitrosti nanašanja ali |
| --- | --- | --- |

(g)

proizvodna oprema na osnovi ionske plošče, ki je zmožna meriti katere koli od naslednjih parametrov v sami napravi:

1.

debeline prevleke na podlagi in hitrosti nanašanja ali

| 2. | optičnih lastnosti. |
| --- | --- |

2.

optičnih lastnosti.

| : | Predmet nadzora v točki 2B005 ni oprema za kemično naparjanje s katodnim oblokom, pršenjem, ionskim oblaganjem ali ionskega vnašanja, posebej prirejena za odrezovalne ali obdelovalne stroje. |
| --- | --- |

:

2B006Merilni sistemi, oprema in „elektronski sestavi“ za kontrolo dimenzij in merilne sisteme:

| (a) | računalniško krmiljeni ali „numerično krmiljeni“ koordinatni merilni stroji (CMM) s tridimenzionalnim (volumetrično) največjim dovoljenim pogreškom merjenja dolžine (E0,MPE) na kateri koli točki dosega stroja (tj. po dolžini osi), ki je enaka ali manjša (boljša) od (1,7 + L/1 000) μm (L je merjena dolžina v mm), v skladu s standardom ISO 10360-2 (2009);

  :


  Največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine (E0,MPE) pri najbolj natančni konfiguraciji koordinatnega merilnega stroja (CMM), ki ga navede proizvajalec (npr. najboljše izmed sonde, dolžine igle, parametrov gibanja, okolja), in z „vsemi možnimi kompenzacijami“ se primerja s pragom 1,7 + L/1 000 μm.








  NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 2B206; |
| --- | --- | --- |

(a)

računalniško krmiljeni ali „numerično krmiljeni“ koordinatni merilni stroji (CMM) s tridimenzionalnim (volumetrično) največjim dovoljenim pogreškom merjenja dolžine (E0,MPE) na kateri koli točki dosega stroja (tj. po dolžini osi), ki je enaka ali manjša (boljša) od (1,7 + L/1 000) μm (L je merjena dolžina v mm), v skladu s standardom ISO 10360-2 (2009);

:

Največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine (E0,MPE) pri najbolj natančni konfiguraciji koordinatnega merilnega stroja (CMM), ki ga navede proizvajalec (npr. najboljše izmed sonde, dolžine igle, parametrov gibanja, okolja), in z „vsemi možnimi kompenzacijami“ se primerja s pragom 1,7 + L/1 000 μm.

NAPOTILO:

| (b) | naprave za merjenje linearne in kotne napake:






  1. | naprave za merjenje ‚linearne napake‘, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

  :


  V točki 2B006(b)1 „linearna napaka“ pomeni spremembo razdalje med merilno sondo in merjenim predmetom.







  (a) | brezkontaktni merilni sistem z „razločljivostjo“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,2 μm v merilnem območju do 0,2 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

naprave za merjenje linearne in kotne napake:

1.

naprave za merjenje ‚linearne napake‘, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

:

V točki 2B006(b)1 „linearna napaka“ pomeni spremembo razdalje med merilno sondo in merjenim predmetom.

(a)

brezkontaktni merilni sistem z „razločljivostjo“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,2 μm v merilnem območju do 0,2 mm;

| (b) | linearni diferenčni pretvorniki, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | „linearnost“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,1 % v merilnem območju do 5 mm in |
| --- | --- | --- |

(b)

linearni diferenčni pretvorniki, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

„linearnost“, ki je enaka ali manjša (boljša) od 0,1 % v merilnem območju do 5 mm in

| 2. | lezenje, ki je enako ali manjše (boljše) od 0,1 % na dan pri standardni temperaturi okolja v preskusnem prostoru ± 1 K; |
| --- | --- |

2.

lezenje, ki je enako ali manjše (boljše) od 0,1 % na dan pri standardni temperaturi okolja v preskusnem prostoru ± 1 K;

| (c) | merilni sistemi, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | vsebujejo „laser“ in |
| --- | --- | --- |

(c)

merilni sistemi, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

vsebujejo „laser“ in

| 2. | vsaj 12 ur vzdržujejo pri temperaturi 20 ± 1 °C vse naslednje značilnosti:






  (a) | „razločljivost“ na celotnem merilnem območju, enako ali manjšo (boljšo) od 0,1 μm in |
| --- | --- | --- |

2.

vsaj 12 ur vzdržujejo pri temperaturi 20 ± 1 °C vse naslednje značilnosti:

(a)

„razločljivost“ na celotnem merilnem območju, enako ali manjšo (boljšo) od 0,1 μm in

| (b) | so primerni za doseganje „merilne negotovosti“, enake ali manjše (boljše) od (0,2 + L/2 000) μm (L je merjena dolžina v mm), pri kompenzaciji za refrakcijski indeks zraka ali |
| --- | --- |

(b)

so primerni za doseganje „merilne negotovosti“, enake ali manjše (boljše) od (0,2 + L/2 000) μm (L je merjena dolžina v mm), pri kompenzaciji za refrakcijski indeks zraka ali

| (d) | „Elektronski sestavi“ posebej načrtovani s predvideno povratno povezavo v sistemih navedenih v 2B006(b)(1)(c); |
| --- | --- |

(d)

„Elektronski sestavi“ posebej načrtovani s predvideno povratno povezavo v sistemih navedenih v 2B006(b)(1)(c);

| : | Predmet nadzora v točki 2B006(b)1 niso merilni interferometrični sistemi z avtomatsko kontrolo sistema, ki so načrtovani brez uporabe tehnike povratne zanke, ki vsebujejo „laser“ za merjenje napake pomika orodja brez pregledovanja dimenzij ali podobne opreme. |
| --- | --- |

:

| 2. | kotni merilniki napak pomika s kotnim odstopanjem, ki je enako ali manjše (boljše) od 0,00025°;







  : | Predmet nadzora v točki 2B006(b)2 niso optični merilni instrumenti, kakor so avtokolimatorji, ki uporabljajo kolinearno svetlobo (npr. lasersko svetlobo) za odkrivanje kotnega pomika zrcal. |
| --- | --- | --- |

2.

kotni merilniki napak pomika s kotnim odstopanjem, ki je enako ali manjše (boljše) od 0,00025°;

:

| (c) | oprema za merjenje površinskih nepravilnosti, ki deluje na podlagi optičnih odbojev kot funkcije kota in katerih občutljivost je 0,5 nm ali manjša (boljša). |
| --- | --- |

(c)

oprema za merjenje površinskih nepravilnosti, ki deluje na podlagi optičnih odbojev kot funkcije kota in katerih občutljivost je 0,5 nm ali manjša (boljša).

| : | Točka 2B006 vključuje obdelovalne stroje razen tistih iz točke 2B001, ki se lahko uporabljajo kot merilni stroji, če izpolnjujejo ali presegajo merila, določena za funkcijo merilnih obdelovalnih strojev. |
| --- | --- |

:

2B007„Roboti“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane krmilnike in „končne enote“:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 2B207; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | sposobni so realnočasovne obdelave popolne tridimenzionalne podobe ali ‚analize scene vidnega polja‘ in pri tem pridobivati ali popravljati obdelane „programe“ ali pa pridobivati ali popravljati podatke numeričnega programa;

  :


  Omejitev glede ‚analize scene‘ ne vključuje predvidevanja tretje dimenzije na podlagi pogleda pod danim kotom ali omejene interpretacije lestvice sivih tonov pri zaznavanju globine ali sestave tkiva za odobrene naloge (2 1/2 D). |
| --- | --- |

(a)

sposobni so realnočasovne obdelave popolne tridimenzionalne podobe ali ‚analize scene vidnega polja‘ in pri tem pridobivati ali popravljati obdelane „programe“ ali pa pridobivati ali popravljati podatke numeričnega programa;

:

Omejitev glede ‚analize scene‘ ne vključuje predvidevanja tretje dimenzije na podlagi pogleda pod danim kotom ali omejene interpretacije lestvice sivih tonov pri zaznavanju globine ali sestave tkiva za odobrene naloge (2 1/2 D).

| (b) | posebej so izdelani za izpolnjevanje nacionalnih varnostnih standardov za potencialno eksplozivno okolje;







  : | Predmet nadzora v točki 2B007(b) niso „roboti“, ki so posebej izdelani za uporabo v lakirnicah. |
| --- | --- | --- |

(b)

posebej so izdelani za izpolnjevanje nacionalnih varnostnih standardov za potencialno eksplozivno okolje;

:

| (c) | posebej načrtovano ali označeno kot odporno proti sevanju, ki lahko prenese skupno dozo sevanja nad 5 × 103 Gy (silicij), ne da bi se pojavile strukturne spremembe v materialu, ali

  :


  Izraz Gy (silicij) se nanaša na energijo v J/kg, ki jo absorbira nezaščiten vzorec silicija, izpostavljen ionizirajočemu sevanju. |
| --- | --- |

(c)

posebej načrtovano ali označeno kot odporno proti sevanju, ki lahko prenese skupno dozo sevanja nad 5 × 103 Gy (silicij), ne da bi se pojavile strukturne spremembe v materialu, ali

:

Izraz Gy (silicij) se nanaša na energijo v J/kg, ki jo absorbira nezaščiten vzorec silicija, izpostavljen ionizirajočemu sevanju.

| (d) | posebej so izdelani za delovanje na višinah nad 30 000 m. |
| --- | --- |

(d)

posebej so izdelani za delovanje na višinah nad 30 000 m.

2B008Naprave ali deli, posebej izdelani za obdelovalne stroje, kontrolo dimenzij ali merilnih sistemov in opreme:

| (a) | linearne pozicijske enote s povratno zanko (npr. indukcijske enote, stopenjske skale, infrardeči sistemi ali „laserski“ sistemi), katerih povprečna „točnost“ je manjša (boljša) od (800 + (600 × L × 10–3)) nm (L je učinkovita dolžina v mm);







  : | Glede „laserskih“ sistemov glej tudi opombo k točki 2B006(b)(1)(c) in (d) |
| --- | --- | --- |

(a)

linearne pozicijske enote s povratno zanko (npr. indukcijske enote, stopenjske skale, infrardeči sistemi ali „laserski“ sistemi), katerih povprečna „točnost“ je manjša (boljša) od (800 + (600 × L × 10–3)) nm (L je učinkovita dolžina v mm);

:

| (b) | rotacijske pozicijske enote s povratno zanko (tj. indukcijske enote, stopenjske skale, infrardeči sistemi ali „laserski“ sistemi) s „točnostjo“, manjšo (boljšo) od 0,00025°;







  : | Glede „laserskih“ sistemov glej tudi opombo k točki 2B006(b)(2). |
| --- | --- | --- |

(b)

rotacijske pozicijske enote s povratno zanko (tj. indukcijske enote, stopenjske skale, infrardeči sistemi ali „laserski“ sistemi) s „točnostjo“, manjšo (boljšo) od 0,00025°;

:

| (c) | „sestavljene rotacijske mize“ in „nihajna vretena“ z zmožnostjo nadgradnje, po proizvajalčevi specifikaciji, obdelovalni stroji, ki dosegajo ali presegajo mejne vrednosti iz točke 2B. |
| --- | --- |

(c)

„sestavljene rotacijske mize“ in „nihajna vretena“ z zmožnostjo nadgradnje, po proizvajalčevi specifikaciji, obdelovalni stroji, ki dosegajo ali presegajo mejne vrednosti iz točke 2B.

2B009Stroji za oblikovalno valjanje in stroji za potisno oblikovanje, ki so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljeni z enotami za „numerično krmiljenje“ ali računalniško krmiljenje in imajo obe naslednji značilnosti:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKI 2B109 IN 2B209; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | dve ali več kontroliranih osi, od katerih sta lahko vsaj dve nadzirani simultano glede „vodenja po konturi“ in |
| --- | --- |

(a)

dve ali več kontroliranih osi, od katerih sta lahko vsaj dve nadzirani simultano glede „vodenja po konturi“ in

| (b) | pritisno silo valjev nad 60 kN. |
| --- | --- |

(b)

pritisno silo valjev nad 60 kN.

:

V smislu točke 2B009 se štejejo stroji, ki vključujejo oblikovalno valjanje, pa tudi potisno oblikovanje, v kategorijo strojev za potisno oblikovanje.

2B104„Izostatične stiskalnice“, razen tistih iz točke 2B004, z vsemi naslednjimi značilnostmi:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 2B204; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več; |
| --- | --- |

(a)

maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več;

| (b) | izdelane so za doseganje in vzdrževanje kontrolirano temperaturo 873 K (600 °C) ali več in |
| --- | --- |

(b)

izdelane so za doseganje in vzdrževanje kontrolirano temperaturo 873 K (600 °C) ali več in

| (c) | imajo komoro z notranjim premerom 254 mm ali več. |
| --- | --- |

(c)

imajo komoro z notranjim premerom 254 mm ali več.

2B105Peči za kemično naparevanje (CVD), razen tistih iz točke 2B005(a), izdelane ali prirejene za zgoščevanje ogljik-ogljikovih kompozitov.

2B109Stroji za potisno oblikovanje, razen tistih iz točke 2B009, in posebej zanje izdelani sestavni deli:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 2B209; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | stroji za potisno oblikovanje, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah so lahko opremljeni z enotami za „numerično krmiljenje“ ali računalniško kontrolo, tudi če ob dostavi s temi enotami niso opremljeni, in |
| --- | --- | --- |

(a)

stroji za potisno oblikovanje, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah so lahko opremljeni z enotami za „numerično krmiljenje“ ali računalniško kontrolo, tudi če ob dostavi s temi enotami niso opremljeni, in

| 2. | imajo več kot dve osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati glede „vodenja po konturi“. |
| --- | --- |

2.

imajo več kot dve osi, ki jih je mogoče sočasno koordinirati glede „vodenja po konturi“.

| (b) | Posebej izdelani sestavni deli za stroje za potisno oblikovanje iz točke 2B009 ali 2B109(a). |
| --- | --- |

(b)

Posebej izdelani sestavni deli za stroje za potisno oblikovanje iz točke 2B009 ali 2B109(a).

| : | 2B109 ne vključuje strojev, ki se ne uporabljajo pri proizvodnji pogonskih sestavnih delov in opreme (npr. ohišja motorjev) za sisteme, ki so določeni v točkah 9A005, 9A007(a) ali 9A105(a). |
| --- | --- |

:

:

Stroji, ki vključujejo oblikovalno valjanje in potisno oblikovanje, se v smislu točke 2B109 obravnavajo kot stroji za potisno oblikovanje.

2B116Sistemi za vibracijsko testiranje, oprema in sestavni deli zanje:

| (a) | sistemi za vibracijsko testiranje, ki delujejo na podlagi povratne zveze ali zaprte zanke in imajo digitalno krmiljenje, kar omogoča vibriranje sistema pri pospeševanju, enakem ali večjem od 10 g rms v frekvenčnem pasu med 20 Hz in 2 kHz, in prenosni sili, enaki ali večji od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘; |
| --- | --- |

(a)

sistemi za vibracijsko testiranje, ki delujejo na podlagi povratne zveze ali zaprte zanke in imajo digitalno krmiljenje, kar omogoča vibriranje sistema pri pospeševanju, enakem ali večjem od 10 g rms v frekvenčnem pasu med 20 Hz in 2 kHz, in prenosni sili, enaki ali večji od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘;

| (b) | digitalni krmilniki, ki so kombinirani s posebej izdelano programsko opremo za testiranje vibracij, z ‚realnočasovno kontrolno pasovno širino‘, ki je večja od 5 kHz, in so namenjeni za uporabo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116(a);

  :


  V točki 2B116(b) ‚realnočasovna kontrolna pasovna širina‘ označuje najvišjo stopnjo, pri kateri lahko krmilnik izvede zaključene cikle vzorčenja, obdelave podatkov in prenosa kontrolnih signalov; |
| --- | --- |

(b)

digitalni krmilniki, ki so kombinirani s posebej izdelano programsko opremo za testiranje vibracij, z ‚realnočasovno kontrolno pasovno širino‘, ki je večja od 5 kHz, in so namenjeni za uporabo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116(a);

:

V točki 2B116(b) ‚realnočasovna kontrolna pasovna širina‘ označuje najvišjo stopnjo, pri kateri lahko krmilnik izvede zaključene cikle vzorčenja, obdelave podatkov in prenosa kontrolnih signalov;

| (c) | pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez teh ojačevalcev, ki omogočajo prenosne sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116(a); |
| --- | --- |

(c)

pogonske vibracijske enote s pripadajočimi ojačevalci ali brez teh ojačevalcev, ki omogočajo prenosne sile, enake ali večje od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘, in se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116(a);

| (d) | naprave za vpenjanje preizkušancev in elektronske enote, izdelane za združevanje več vibracijskih enot v sistem, sposoben proizvesti efektivno kombinirano silo, enako ali večjo od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘, ki se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116(a). |
| --- | --- |

(d)

naprave za vpenjanje preizkušancev in elektronske enote, izdelane za združevanje več vibracijskih enot v sistem, sposoben proizvesti efektivno kombinirano silo, enako ali večjo od 50 kN, merjeno ‚brez zunanjih vplivov‘, ki se uporabljajo v sistemih za vibracijsko testiranje iz točke 2B116(a).

:

Za namene točke 2B116 pomeni ‚brez zunanjih vplivov‘ ravno mizo ali površino brez vpenjal ali drugih pripomočkov.

2B117Oprema in naprave za nadzor postopkov, razen tistih iz točk 2B004, 2B005(a), 2B104 ali 2B105, izdelane ali prilagojene za zgoščevanje in pirolizo kompozitnih struktur raketnih šob in konic letal, ki ponovno vstopajo v ozračje.

2B119Balansirni stroji in sorodna oprema:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 2B219; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | balansirni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | ne morejo uravnotežiti rotorjev/sklopov z maso več kot 3 kg; |
| --- | --- | --- |

(a)

balansirni stroji, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

ne morejo uravnotežiti rotorjev/sklopov z maso več kot 3 kg;

| 2. | lahko uravnotežijo rotorje/sklope pri hitrostih nad 12 500 vrt/min; |
| --- | --- |

2.

lahko uravnotežijo rotorje/sklope pri hitrostih nad 12 500 vrt/min;

| 3. | lahko odpravljajo neuravnoteženost v dveh ali več ravninah in |
| --- | --- |

3.

lahko odpravljajo neuravnoteženost v dveh ali več ravninah in

| 4. | imajo zmožnost uravnoteženja do preostale neuravnoteženosti 0,2 g na kilogram rotorske mase;







  : | Predmet nadzora v točki 2B119(a) niso balansirni stroji, izdelani ali prirejeni za zobozdravniško ali drugo medicinsko rabo; |
| --- | --- | --- |

4.

imajo zmožnost uravnoteženja do preostale neuravnoteženosti 0,2 g na kilogram rotorske mase;

:

| (b) | merilne sonde, izdelane ali prirejene za uporabo s stroji iz točke 2B119(a)

  :


  Merilne sonde se včasih pojavljajo tudi pod nazivom instrumenti za uravnoteženje. |
| --- | --- |

(b)

merilne sonde, izdelane ali prirejene za uporabo s stroji iz točke 2B119(a)

:

Merilne sonde se včasih pojavljajo tudi pod nazivom instrumenti za uravnoteženje.

2B120Simulatorji premika ali merilne mize, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | dve ali več osi |
| --- | --- |

(a)

dve ali več osi

| (b) | izdelani ali prilagojeni tako, da vsebujejo drsne obroče ali integrirane nekontaktne naprave z zmožnostjo prenosa električnega toka ali signalov ali obojega, in |
| --- | --- |

(b)

izdelani ali prilagojeni tako, da vsebujejo drsne obroče ali integrirane nekontaktne naprave z zmožnostjo prenosa električnega toka ali signalov ali obojega, in

| (c) | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | za vsako os velja naslednje:






  (a) | ima sposobnost hitrostnih nivojev 400 stopinj/s ali več ali 30 stopinj/s ali manj in |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

za vsako os velja naslednje:

(a)

ima sposobnost hitrostnih nivojev 400 stopinj/s ali več ali 30 stopinj/s ali manj in

| (b) | nivo občutljivosti enak ali manjši kot 6 stopinj/s ali manj in natančnost 0,6 stopinj/s ali manj; |
| --- | --- |

(b)

nivo občutljivosti enak ali manjši kot 6 stopinj/s ali manj in natančnost 0,6 stopinj/s ali manj;

| 2. | najslabši nivo stabilnosti, povprečno enak ali boljši (manjši) od ± 0,05 % na 10 stopinj ali več ali |
| --- | --- |

2.

najslabši nivo stabilnosti, povprečno enak ali boljši (manjši) od ± 0,05 % na 10 stopinj ali več ali

| 3. | pozicijsko „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljšo).







  : | Predmet nadzora v točki 2B120 niso rotacijske mize, izdelane ali prirejene za obdelovalne stroje ali za medicinsko opremo. Glede nadzora nad rotacijskimi mizami za obdelovalne stroje glej točko 2B008. |
| --- | --- | --- |

3.

pozicijsko „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljšo).

:

| : | Simulatorji premika ali merilne mize iz točke 2B120 se nadzorujejo ne glede na to, ali so v času izvoza opremljene z drsnimi obroči ali integriranimi nekontaknimi napravami ali ne. |
| --- | --- |

:

2B121Pozicijske mize (oprema z zmožnostjo natančnih premikov v vseh oseh), razen tistih iz točke 2B120, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | dve ali več osi in |
| --- | --- |

(a)

dve ali več osi in

| (b) | pozicijsko „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljšo). |
| --- | --- |

(b)

pozicijsko „natančnost“ 5 kotnih stopinj ali manj (boljšo).

| : | Predmet nadzora v točki 2B121 niso rotacijske mize, izdelane ali prirejene za obdelovalne stroje ali za medicinsko opremo. Glede nadzora nad rotacijskimi mizami za obdelovalne stroje glej točko 2B008. |
| --- | --- |

:

2B122Centrifuge z zmožnostjo pospeševanja nad 100 g, ki so izdelane ali prilagojene tako, da vsebujejo drsne obroče ali integrirane nekontaktne naprave z zmožnostjo prenosa električnega toka ali signalov ali obojega.

| : | Centrifuge iz točke 2B122 se nadzorujejo ne glede na to, ali so v času izvoza opremljene z drsnimi obroči ali integriranimi nekontaknimi napravami ali ne. |
| --- | --- |

:

2B201Obdelovalni stroji in njihove kombinacije, razen tistih iz točke 2B001, za odstranjevanje ali odrezovanje kovin, keramike ali „kompozitov“, ki so po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah lahko opremljena z elektronskimi enotami za simultano „vodenje po konturi“ v dveh ali več oseh:

| (a) | Obdelovalni stroji za rezkanje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) (4) ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Obdelovalni stroji za rezkanje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 6 μm po ISO 230/2 (1988) (4) ali

| 2. | po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi ali dve ali več rotirajočih osi;







  : | 2B201(a) ne vključuje naslednjih strojev za brušenje







  (a) | pomik osi X, ki je večji od 2 m, in |
| --- | --- | --- | --- |

2.

po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi ali dve ali več rotirajočih osi;

:

(a)

pomik osi X, ki je večji od 2 m, in

| (b) | splošno natančnost prek cele osi X je večja (slabša) od 30 μm. |
| --- | --- |

(b)

splošno natančnost prek cele osi X je večja (slabša) od 30 μm.

| (b) | Obdelovalni stroji za brušenje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 4 μm po ISO 230/2 (1988) (4) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Obdelovalni stroji za brušenje, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

pozicijska natančnost z „z vsemi možnimi kompenzacijami“, enakimi ali manjšimi (boljšimi) od 4 μm po ISO 230/2 (1988) (4) ali po enakovrednih nacionalnih standardih vzdolž katere koli linearne osi ali

| 2. | dve ali več rotirajočih osi;. |
| --- | --- |

2.

dve ali več rotirajočih osi;.

| : | 2B201(b) ne vključuje naslednjih strojev za rezkanje:







  (a) | cilindrični zunanji, notranji in zunanje-notranji površinski brusilni stroji, ki imajo obe naslednji značilnosti:








  1. | omejeni so na največji obdelovanec zunanjega premera ali dolžine 150 mm in |
| --- | --- | --- | --- |

:

(a)

cilindrični zunanji, notranji in zunanje-notranji površinski brusilni stroji, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

omejeni so na največji obdelovanec zunanjega premera ali dolžine 150 mm in

| 2. | osi, ki so omejene na X, Z in C; |
| --- | --- |

2.

osi, ki so omejene na X, Z in C;

| (b) | oblikovna brusilna orodja, ki nimajo z ali w osi z natančnostjo pozicioniranja manjšo (boljšo) kot 4 μm po standardu ISO 230/2 (1988)
   (4)
  ali nacionalnim ekvivalentom tega standarda. |
| --- | --- |

(b)

oblikovna brusilna orodja, ki nimajo z ali w osi z natančnostjo pozicioniranja manjšo (boljšo) kot 4 μm po standardu ISO 230/2 (1988)
   (4)
  ali nacionalnim ekvivalentom tega standarda.

| : | 2B201(b) ne vključuje strojev in orodij, posebej izdelanih za izdelavo naslednjih delov:







  (a) | menjalniki; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

menjalniki;

| (b) | pogonske ali odmične gredi; |
| --- | --- |

(b)

pogonske ali odmične gredi;

| (c) | orodja ali rezila; |
| --- | --- |

(c)

orodja ali rezila;

| (d) | ekstruzijski polži. |
| --- | --- |

(d)

ekstruzijski polži.

| : | Obdelovalni stroji, ki imajo vsaj dve od naslednjih treh zmogljivosti: struženje, rezkanje ali brušenje (npr. stroj za struženje z brusnimi zmogljivostmi), je treba obravnavati po določilih točk 2B001(a) ali 2B201(a) ali (b) |
| --- | --- |

:

2B204„Izostatične stiskalnice“, razen tistih iz točke 2B004 ali 2B104, in oprema zanje:

| (a) | „izostatične stiskalnice“, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | sposobne so dosegati maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več in |
| --- | --- | --- |

(a)

„izostatične stiskalnice“, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

sposobne so dosegati maksimalni delovni tlak 69 MPa ali več in

| 2. | imajo komoro z notranjim premerom nad 152 mm; |
| --- | --- |

2.

imajo komoro z notranjim premerom nad 152 mm;

| (b) | orodja, kokile in oprema zanje, posebej izdelani za „izostatične stiskalnice“, določene v točki 2B204(a) |
| --- | --- |

(b)

orodja, kokile in oprema zanje, posebej izdelani za „izostatične stiskalnice“, določene v točki 2B204(a)

:

V točki 2B204 se notranja širina komore nanaša na komoro, v kateri se dosegata delovna temperatura in delovni tlak in brez kakršnih koli dodatkov. Za to dimenzijo se upošteva manjši premer: bodisi notranji premer tlačne posode ali izolirane talilne posode, kar je odvisno od tega, katera izmed komor je nameščena znotraj druge.

2B206Merilni stroji, deli ali oprema za pregledovanje dimenzij, razen tistih iz točke 2B006:

| (a) | koordinatni merilni stroji (CMM) z računalniškim ali numeričnim krmiljenjem, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | dve ali več osi in |
| --- | --- | --- |

(a)

koordinatni merilni stroji (CMM) z računalniškim ali numeričnim krmiljenjem, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

dve ali več osi in

| 2. | največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine (E0,MPE) na kateri koli osi (enodimenzionalno), izražen kot E0X, E0Y, ali E0Z, enak ali manjši (boljši) od (1,25 + L(1 000) μm (L je merjena dolžina v mm) na kateri koli točki v merilnem območju stroja (tj. na dolžini osi), preizkušeno v skladu s standardom ISO 10360-2(2009); |
| --- | --- |

2.

največji dovoljeni pogrešek merjenja dolžine (E0,MPE) na kateri koli osi (enodimenzionalno), izražen kot E0X, E0Y, ali E0Z, enak ali manjši (boljši) od (1,25 + L(1 000) μm (L je merjena dolžina v mm) na kateri koli točki v merilnem območju stroja (tj. na dolžini osi), preizkušeno v skladu s standardom ISO 10360-2(2009);

| (b) | merilni sistemi za simultano meritev polovično zaprtih površin, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | „merilno negotovost“ na vsaki linearni osi, ki je enaka ali manjša (boljša) od 3,5 μm na 5 mm, in |
| --- | --- | --- |

(b)

merilni sistemi za simultano meritev polovično zaprtih površin, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

„merilno negotovost“ na vsaki linearni osi, ki je enaka ali manjša (boljša) od 3,5 μm na 5 mm, in

| 2. | „kotni pogrešek“ je enak ali manjši od 0,02°. |
| --- | --- |

2.

„kotni pogrešek“ je enak ali manjši od 0,02°.

| : | Obdelovalni stroji, ki se lahko uporabljajo kot merilni stroji, so predmet nadzora, če ustrezajo kriterijem ali presegajo tiste, določene za funkcije obdelovalnega stroja ali funkcije merilnih obdelovalnih strojev. |
| --- | --- |

:

| : | Stroj, ki je naveden v točki 2B206, je predmet nadzora, če presega prag evidentiranja kjer koli znotraj merilnega območja. |
| --- | --- |

:

:

Vsi merjeni parametri iz točke 2B206 dopuščajo pozitivni, pa tudi negativni odmik.

2B207„Roboti“, „končne enote“ in kontrolne enote, razen tistih iz točke 2B007:

| (a) | „roboti“ ali „končne enote“, posebej izdelani za izpolnjevanje nacionalnih varnostnih standardov, ki se uporabljajo za ravnanje z močnimi eksplozivi (npr. upoštevanje električnih značilnosti pri delu z visoko eksplozivnimi sredstvi); |
| --- | --- |

(a)

„roboti“ ali „končne enote“, posebej izdelani za izpolnjevanje nacionalnih varnostnih standardov, ki se uporabljajo za ravnanje z močnimi eksplozivi (npr. upoštevanje električnih značilnosti pri delu z visoko eksplozivnimi sredstvi);

| (b) | kontrolne enote, ki so posebej izdelane za katere koli „robote“ ali „končne enote“ iz točke 2B207(a) |
| --- | --- |

(b)

kontrolne enote, ki so posebej izdelane za katere koli „robote“ ali „končne enote“ iz točke 2B207(a)

2B209Stroji za oblikovalno valjanje, stroji z vreteni z možnostjo potisnega oblikovanja, ki nudijo tudi funkcije oblikovalnega valjanja, razen tistih iz točke 2B009 ali 2B109, in vretena:

| (a) | stroji imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | tri valje ali več (aktivni ali vodilni) in |
| --- | --- | --- |

(a)

stroji imajo obe naslednji značilnosti:

1.

tri valje ali več (aktivni ali vodilni) in

| 2. | po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah so lahko opremljeni z enotami za „numerično krmiljenje“ ali računalniško krmiljenje; |
| --- | --- |

2.

po proizvajalčevih tehničnih specifikacijah so lahko opremljeni z enotami za „numerično krmiljenje“ ali računalniško krmiljenje;

| (b) | rotacijski oblikovni trni, namenjeni izdelavi cilindričnih rotorjev z notranjim premerom od 75 mm do 400 mm. |
| --- | --- |

(b)

rotacijski oblikovni trni, namenjeni izdelavi cilindričnih rotorjev z notranjim premerom od 75 mm do 400 mm.

| : | Točka 2B209(a) vključuje stroje z enojnim valjem za preoblikovanje kovine ter dvema pomožnima valjema za podporo, ki ne sodelujeta neposredno pri procesu preoblikovanja. |
| --- | --- |

:

2B219Centrifugalni večosni balansirni stroji, nepremični ali prenosni, horizontalni ali vertikalni:

| (a) | centrifugalni balansirni stroji, namenjeni za uravnoteženje gibkih rotorjev dolžine 600 mm ali več, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | amplituda ekscentričnosti ali premer rotarirajočega dela več kot 75 mm; |
| --- | --- | --- |

(a)

centrifugalni balansirni stroji, namenjeni za uravnoteženje gibkih rotorjev dolžine 600 mm ali več, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

amplituda ekscentričnosti ali premer rotarirajočega dela več kot 75 mm;

| 2. | masno območje od 0,9 do 23 kg, in |
| --- | --- |

2.

masno območje od 0,9 do 23 kg, in

| 3. | zmožnost uravnoteženja pri vrtilni hitrosti več kot 5 000 vrt/min; |
| --- | --- |

3.

zmožnost uravnoteženja pri vrtilni hitrosti več kot 5 000 vrt/min;

| (b) | centrifugalni balansirni stroji, namenjeni za uravnoteženje votlih cilindričnih rotorskih komponent in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | premer rotirajočega dela več kot 75 mm; |
| --- | --- | --- |

(b)

centrifugalni balansirni stroji, namenjeni za uravnoteženje votlih cilindričnih rotorskih komponent in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

premer rotirajočega dela več kot 75 mm;

| 2. | masno območje od 0,9 do 23 kg; |
| --- | --- |

2.

masno območje od 0,9 do 23 kg;

| 3. | zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotarirajočih mas do rezidualne neuravnoteženosti 0,01 kg × mm/kg na posamezno os ali manj in |
| --- | --- |

3.

zmožnost uravnoteženja nebalansiranih rotarirajočih mas do rezidualne neuravnoteženosti 0,01 kg × mm/kg na posamezno os ali manj in

| 4. | prenos moči prek klinastega jermena. |
| --- | --- |

4.

prenos moči prek klinastega jermena.

2B225Daljinske manipulatorske enote, ki omogočajo delovanje na daljavo pri radiokemičnem ločevanju ali v vročih celicah in imajo eno od naslednjih značilnosti:

| (a) | sposobnost penetriranja 0,6 m ali več globoko v steno vroče celice (delovanje skozi steno) ali |
| --- | --- |

(a)

sposobnost penetriranja 0,6 m ali več globoko v steno vroče celice (delovanje skozi steno) ali

| (b) | sposobnost premostitve preko meje vroče celice debeline 0,6 m ali več (delovanje čez steno). |
| --- | --- |

(b)

sposobnost premostitve preko meje vroče celice debeline 0,6 m ali več (delovanje čez steno).

:

Daljinske manipulatorske enote omogočajo prenos človekovih dejanj z daljinsko upravljano roko in stalno povezavo. Lahko so tipa ‚strežnik-odjemalec‘ ali pa delujejo z uporabo krmilne palice ali računalniške miške.

2B226Indukcijske peči s kontrolirano atmosfero (z vakuumom ali inertnim plinom kot zaščito) in njihovo napajanje:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 3B; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | peči, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | sposobnost delovanja nad temperaturo 1 123 K (850 °C); |
| --- | --- | --- |

(a)

peči, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

sposobnost delovanja nad temperaturo 1 123 K (850 °C);

| 2. | vsebujejo indukcijske tuljave s premerom 600 mm ali manj in |
| --- | --- |

2.

vsebujejo indukcijske tuljave s premerom 600 mm ali manj in

| 3. | izdelane so za napajanje z vhodno močjo vsaj 5 kW; |
| --- | --- |

3.

izdelane so za napajanje z vhodno močjo vsaj 5 kW;

| (b) | napajalne enote s predpisano izhodno močjo 5 kW ali več, posebej izdelane za peči, določene v točki 2B226(a) |
| --- | --- |

(b)

napajalne enote s predpisano izhodno močjo 5 kW ali več, posebej izdelane za peči, določene v točki 2B226(a)

| : | Točka 2B226(a) ne vključuje peči, ki so izdelane za obdelavo polprevodniških elementov. |
| --- | --- |

:

2B227Vakuumske ali druge metalurške talilne peči in peči za ulivanje s kontrolirano atmosfero in oprema, povezana z njimi:

| (a) | Obločne talilne in livarske peči, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | taljive elektrode z zmogljivostjo od 1 000 cm3 do 20 000 cm3 in |
| --- | --- | --- |

(a)

Obločne talilne in livarske peči, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

taljive elektrode z zmogljivostjo od 1 000 cm3 do 20 000 cm3 in

| 2. | sposobnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 973 K (1 700 °C); |
| --- | --- |

2.

sposobnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 973 K (1 700 °C);

| (b) | peči za taljenje z uporabo elektronskega žarka in plazemske atomizacije, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | moč 50 kW ali več in |
| --- | --- | --- |

(b)

peči za taljenje z uporabo elektronskega žarka in plazemske atomizacije, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

moč 50 kW ali več in

| 2. | sposobnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 473 K (1 200 °C). |
| --- | --- |

2.

sposobnost delovanja pri talilnih temperaturah nad 1 473 K (1 200 °C).

| (c) | Sistemi za računalniško krmiljenje in spremljanje, ki so posebej prilagojeni za peči, določene v točki 2B227(a) ali (b) |
| --- | --- |

(c)

Sistemi za računalniško krmiljenje in spremljanje, ki so posebej prilagojeni za peči, določene v točki 2B227(a) ali (b)

2B228Oprema za izdelavo ali sestavljanje rotorjev, za ravnanje rotorjev, ekspanzijskih oblikovnih kolutov ter gravur:

| (a) | oprema za sestavljanje cilindričnih delov plinskih centrifug, filtrirnih delov in končnih kap;







  : | Točka 2B228(a) vključuje stroje za precizne oblikovne kolute, spone ter orodje za tesno tolerančno vpenjanje. |
| --- | --- | --- |

(a)

oprema za sestavljanje cilindričnih delov plinskih centrifug, filtrirnih delov in končnih kap;

:

| (b) | oprema za pričvrstitev in poravnavo delov za plinske valjaste centrifuge s skupno osjo;

  :


  V točki 2B228(b) takšna oprema navadno sestoji iz precizijskih merilnih sond, ki so povezane z računalnikom, ki zaporedno beleži premike, na primer pnevmatskega bata, ki služi za poravnavo delov rotorja |
| --- | --- |

(b)

oprema za pričvrstitev in poravnavo delov za plinske valjaste centrifuge s skupno osjo;

:

V točki 2B228(b) takšna oprema navadno sestoji iz precizijskih merilnih sond, ki so povezane z računalnikom, ki zaporedno beleži premike, na primer pnevmatskega bata, ki služi za poravnavo delov rotorja

| (c) | ekspanzijski oblikovni koluti in orodja za izdelavo preprostih enojnih konvolutnih spojk.

  :


  V točki 2B228(c) imajo spojke vse naslednje značilnosti:








  1. | notranji premer od 75 mm do 400 mm; |
| --- | --- | --- |

(c)

ekspanzijski oblikovni koluti in orodja za izdelavo preprostih enojnih konvolutnih spojk.

:

V točki 2B228(c) imajo spojke vse naslednje značilnosti:

1.

notranji premer od 75 mm do 400 mm;

| 2. | dolžino enako ali večjo 12,7 mm; |
| --- | --- |

2.

dolžino enako ali večjo 12,7 mm;

| 3. | razlika amplitud oblik večja od 2 mm in |
| --- | --- |

3.

razlika amplitud oblik večja od 2 mm in

| 4. | izdelane so iz visokotrdnih aluminijevih zlitin, maraging jekla ali „vlaknenih ali nitastih materialov“ z visoko trdnostjo. |
| --- | --- |

4.

izdelane so iz visokotrdnih aluminijevih zlitin, maraging jekla ali „vlaknenih ali nitastih materialov“ z visoko trdnostjo.

2B230„Tlačni pretvorniki“, ki omogočajo merjenja absolutnih tlakov kjer koli v območju med 0 in 13 kPa in imajo obe naslednji značilnosti:

| (a) | elementi tlačnih senzorjev so izdelani iz aluminija, aluminijevih zlitin, niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njimi zaščiteni in |
| --- | --- |

(a)

elementi tlačnih senzorjev so izdelani iz aluminija, aluminijevih zlitin, niklja ali nikljevih zlitin, v katerih je masni delež niklja večji od 60 %, ali so z njimi zaščiteni in

| (b) | imajo eno od naslednjih značilnosti:






  1. | merilno območje, ki je manjše od 13 kPa, in ‚natančnost‘, ki je boljša od ± 1 % v celotnem merilnem območju, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

imajo eno od naslednjih značilnosti:

1.

merilno območje, ki je manjše od 13 kPa, in ‚natančnost‘, ki je boljša od ± 1 % v celotnem merilnem območju, ali

| 2. | merilno območje, ki je enako 13 kPa ali več, in ‚natančnost‘, ki je boljša od ± 130 Pa. |
| --- | --- |

2.

merilno območje, ki je enako 13 kPa ali več, in ‚natančnost‘, ki je boljša od ± 130 Pa.

:

V točki 2B230 pomeni ‚natančnost‘ nelinearnost, histerezo in sposobnost ponovljivosti pri temperaturi okolja.

2B231Vakuumske črpalke, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | premer vstopne odprtine je enak ali večji od 380 mm; |
| --- | --- |

(a)

premer vstopne odprtine je enak ali večji od 380 mm;

| (b) | pretok je enak ali večji od 15 m3/s in |
| --- | --- |

(b)

pretok je enak ali večji od 15 m3/s in

| (c) | sposobnost ustvarjanja absolutnega vakuuma, boljšega od 13 mPa. |
| --- | --- |

(c)

sposobnost ustvarjanja absolutnega vakuuma, boljšega od 13 mPa.

:

| 1. | Sesalna zmogljivost se določa na merilni točki z dušikom ali zrakom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | absolutni vakuum se določa pri zaprti sesalni strani črpalke. |
| --- | --- |

2.

2B232Večstopenjske plinske strelne naprave ali drugi visoko hitrostni strelni sistemi (tuljavni, elektromagnetni, elektrotermični in drugi napredni sistemi), z zmožnostjo pospeševanja izstrelka do hitrosti 2 km/s ali več.

2B350Pripomočki, oprema in sestavni deli za kemično proizvodnjo:

| (a) | reakcijske posode ali reaktorji z mešali ali brez njih s skupno notranjo (geometrično) prostornino več kot 0,1 m3 (100 litrov) in manj kakor 20 m3 (20 000 litrov), pri katerih so vse površine, ki prihajajo v neposredni stik z reagenti, ki se obdelujejo ali shranjujejo, iz katerega koli od naslednjih materialov:






  1. | ‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; |
| --- | --- | --- |

(a)

reakcijske posode ali reaktorji z mešali ali brez njih s skupno notranjo (geometrično) prostornino več kot 0,1 m3 (100 litrov) in manj kakor 20 m3 (20 000 litrov), pri katerih so vse površine, ki prihajajo v neposredni stik z reagenti, ki se obdelujejo ali shranjujejo, iz katerega koli od naslednjih materialov:

1.

‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma;

| 2. | fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora); |
| --- | --- |

2.

fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora);

| 3. | stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega); |
| --- | --- |

3.

stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega);

| 4. | niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja; |
| --- | --- |

4.

niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja;

| 5. | tantala ali tantalovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

5.

tantala ali tantalovih ‚zlitin‘;

| 6. | titana ali titanovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

6.

titana ali titanovih ‚zlitin‘;

| 7. | cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘, ali |
| --- | --- |

7.

cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘, ali

| 8. | niobija ali niobijeve ‚zlitine‘; |
| --- | --- |

8.

niobija ali niobijeve ‚zlitine‘;

| (b) | mešala, ki se uporabljajo v reakcijskih posodah ali reaktorjih, navedenih v 2B350(a), ter lopatice ali jaški za taka mešala, kjer so vse površine, s katerimi prihaja mešalo v neposredni stik z reagentom, ki se obdelujejo ali shranjujejo, iz katerega koli od naslednjih materialov:






  1. | ‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; |
| --- | --- | --- |

(b)

mešala, ki se uporabljajo v reakcijskih posodah ali reaktorjih, navedenih v 2B350(a), ter lopatice ali jaški za taka mešala, kjer so vse površine, s katerimi prihaja mešalo v neposredni stik z reagentom, ki se obdelujejo ali shranjujejo, iz katerega koli od naslednjih materialov:

1.

‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma;

| 2. | fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora); |
| --- | --- |

2.

fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora);

| 3. | stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega); |
| --- | --- |

3.

stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega);

| 4. | niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja; |
| --- | --- |

4.

niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja;

| 5. | tantala ali tantalovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

5.

tantala ali tantalovih ‚zlitin‘;

| 6. | titana ali titanovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

6.

titana ali titanovih ‚zlitin‘;

| 7. | cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘, ali |
| --- | --- |

7.

cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘, ali

| 8. | niobija ali niobijeve ‚zlitine‘; |
| --- | --- |

8.

niobija ali niobijeve ‚zlitine‘;

| (c) | rezervoarji za hranjenje, kontejnerji ali sprejemniki s skupno notranjo (geometrično) prostornino več kot 0,1 m3 (100 litrov), pri katerih so vse površine, ki pridejo v neposredni stik s kemikalijami, ki se obdelujejo ali shranjujejo, iz katerega koli od naslednjih materialov:






  1. | ‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; |
| --- | --- | --- |

(c)

rezervoarji za hranjenje, kontejnerji ali sprejemniki s skupno notranjo (geometrično) prostornino več kot 0,1 m3 (100 litrov), pri katerih so vse površine, ki pridejo v neposredni stik s kemikalijami, ki se obdelujejo ali shranjujejo, iz katerega koli od naslednjih materialov:

1.

‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma;

| 2. | fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora); |
| --- | --- |

2.

fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora);

| 3. | stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega); |
| --- | --- |

3.

stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega);

| 4. | niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja; |
| --- | --- |

4.

niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja;

| 5. | tantala ali tantalovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

5.

tantala ali tantalovih ‚zlitin‘;

| 6. | titana ali titanovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

6.

titana ali titanovih ‚zlitin‘;

| 7. | cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘, ali |
| --- | --- |

7.

cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘, ali

| 8. | niobija ali niobijeve ‚zlitine‘; |
| --- | --- |

8.

niobija ali niobijeve ‚zlitine‘;

| (d) | Toplotni izmenjalniki ali kondenzatorji s površino za toplotno izmenjavo, večjo od 0,15 m2 in manjšo od 20 m2, ter valji, plošče, navitja ali bloki (jedra), načrtovani za take toplotne izmenjevalnike ali kondenzatorje, pri katerih so vse površine, prihajajoče v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov:






  1. | ‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; |
| --- | --- | --- |

(d)

Toplotni izmenjalniki ali kondenzatorji s površino za toplotno izmenjavo, večjo od 0,15 m2 in manjšo od 20 m2, ter valji, plošče, navitja ali bloki (jedra), načrtovani za take toplotne izmenjevalnike ali kondenzatorje, pri katerih so vse površine, prihajajoče v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov:

1.

‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma;

| 2. | fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora); |
| --- | --- |

2.

fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora);

| 3. | stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega); |
| --- | --- |

3.

stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega);

| 4. | grafita ali ‚ogljik-grafita‘; |
| --- | --- |

4.

grafita ali ‚ogljik-grafita‘;

| 5. | niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja; |
| --- | --- |

5.

niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja;

| 6. | tantala ali tantalovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

6.

tantala ali tantalovih ‚zlitin‘;

| 7. | titana ali titanovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

7.

titana ali titanovih ‚zlitin‘;

| 8. | cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

8.

cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘;

| 9. | silicijevega karbida; |
| --- | --- |

9.

silicijevega karbida;

| 10. | titanovega karbida ali |
| --- | --- |

10.

titanovega karbida ali

| 11. | niobija ali niobijeve ‚zlitine‘; |
| --- | --- |

11.

niobija ali niobijeve ‚zlitine‘;

| (e) | destilacijski ali absorpcijski stolpi z notranjim premerom več kot 0,1 m, ter tekočinski ločevalniki, parni ločevalniki ali tekočinski zbiralniki, načrtovani za take destilacijske ali absorpcijske stolpe pri katerih so vse površine, prihajajoče v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov:






  1. | ‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; |
| --- | --- | --- |

(e)

destilacijski ali absorpcijski stolpi z notranjim premerom več kot 0,1 m, ter tekočinski ločevalniki, parni ločevalniki ali tekočinski zbiralniki, načrtovani za take destilacijske ali absorpcijske stolpe pri katerih so vse površine, prihajajoče v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov:

1.

‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma;

| 2. | fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora); |
| --- | --- |

2.

fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora);

| 3. | stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega); |
| --- | --- |

3.

stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega);

| 4. | grafita ali ‚ogljik-grafita‘; |
| --- | --- |

4.

grafita ali ‚ogljik-grafita‘;

| 5. | niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja; |
| --- | --- |

5.

niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja;

| 6. | tantala ali tantalovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

6.

tantala ali tantalovih ‚zlitin‘;

| 7. | titana ali titanovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

7.

titana ali titanovih ‚zlitin‘;

| 8. | cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘, ali |
| --- | --- |

8.

cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘, ali

| 9. | niobija ali niobijeve ‚zlitine‘; |
| --- | --- |

9.

niobija ali niobijeve ‚zlitine‘;

| (f) | polnilna oprema na daljinsko upravljanje, pri kateri so vse površine, prihajajoče v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov:






  1. | ‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma, ali |
| --- | --- | --- |

(f)

polnilna oprema na daljinsko upravljanje, pri kateri so vse površine, prihajajoče v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov:

1.

‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma, ali

| 2. | niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja; |
| --- | --- |

2.

niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja;

| (g) | Ventili ‚nominalnih velikosti‘ nad 10 mm in ohišja (telesa ventilov) ali predoblikovane zamenljive puše, izdelane za take ventile, pri katerih so vse površine, prihajajoče v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov:






  1. | ‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; |
| --- | --- | --- |

(g)

Ventili ‚nominalnih velikosti‘ nad 10 mm in ohišja (telesa ventilov) ali predoblikovane zamenljive puše, izdelane za take ventile, pri katerih so vse površine, prihajajoče v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov:

1.

‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma;

| 2. | fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora); |
| --- | --- |

2.

fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora);

| 3. | stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega); |
| --- | --- |

3.

stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega);

| 4. | niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja; |
| --- | --- |

4.

niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja;

| 5. | tantala ali tantalovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

5.

tantala ali tantalovih ‚zlitin‘;

| 6. | titana ali titanovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

6.

titana ali titanovih ‚zlitin‘;

| 7. | cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

7.

cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘;

| 8. | niobija ali niobijeve ‚zlitine‘ ali |
| --- | --- |

8.

niobija ali niobijeve ‚zlitine‘ ali

| 9. | keramičnih materialov:






  (a) | silicijevega karbida s čistostjo vsaj 80 utežnih odstotkov; |
| --- | --- | --- |

9.

keramičnih materialov:

(a)

silicijevega karbida s čistostjo vsaj 80 utežnih odstotkov;

| (b) | aluminijevega oksida (aluminija) s čistostjo vsaj 99,9 utežnih odstotkov; |
| --- | --- |

(b)

aluminijevega oksida (aluminija) s čistostjo vsaj 99,9 utežnih odstotkov;

| (c) | cirkonijev oksid (zirconia); |
| --- | --- |

(c)

cirkonijev oksid (zirconia);

:

‚Nominalna velikost‘ se nanaša na manjši premer vstopne oziroma izstopne odprtine.

| (h) | večstenska cevna napeljava z vgrajenimi vrati za detekcijo puščanja, pri kateri so vse površine, prihajajoče v neposredni stik z reagentom, ki se obdelujejo ali shranjujejo, iz katerega koli od naslednjih materialov:






  1. | ‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; |
| --- | --- | --- |

(h)

večstenska cevna napeljava z vgrajenimi vrati za detekcijo puščanja, pri kateri so vse površine, prihajajoče v neposredni stik z reagentom, ki se obdelujejo ali shranjujejo, iz katerega koli od naslednjih materialov:

1.

‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma;

| 2. | fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora); |
| --- | --- |

2.

fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora);

| 3. | stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega); |
| --- | --- |

3.

stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega);

| 4. | grafita ali ‚ogljik-grafita‘; |
| --- | --- |

4.

grafita ali ‚ogljik-grafita‘;

| 5. | niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja; |
| --- | --- |

5.

niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja;

| 6. | tantala ali tantalovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

6.

tantala ali tantalovih ‚zlitin‘;

| 7. | titana ali titanovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

7.

titana ali titanovih ‚zlitin‘;

| 8. | cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘ ali |
| --- | --- |

8.

cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘ ali

| 9. | niobija ali niobijeve ‚zlitine‘; |
| --- | --- |

9.

niobija ali niobijeve ‚zlitine‘;

| (i) | večkratno tesnjene in netesnjene črpalke, katerih maksimalni pretok je po proizvajalčevi specifikaciji večji od 0,6 m3/uro, ali vakuumske črpalke z maksimalnim pretokom po proizvajalčevi specifikaciji, večjim od 5 m3/uro (pri standardni temperaturi (273 K (0 °C)) in standardnem tlaku (101,3 kPa)), in puše (ohišja črpalk), predoblikovalne zamenljive puše, mešalna kolesa, rotorji ali šobe brizgalnih črpalk, načrtovani za take črpalke, pri katerih so vse površine, ki prihajajo v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov:






  1. | ‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; |
| --- | --- | --- |

(i)

večkratno tesnjene in netesnjene črpalke, katerih maksimalni pretok je po proizvajalčevi specifikaciji večji od 0,6 m3/uro, ali vakuumske črpalke z maksimalnim pretokom po proizvajalčevi specifikaciji, večjim od 5 m3/uro (pri standardni temperaturi (273 K (0 °C)) in standardnem tlaku (101,3 kPa)), in puše (ohišja črpalk), predoblikovalne zamenljive puše, mešalna kolesa, rotorji ali šobe brizgalnih črpalk, načrtovani za take črpalke, pri katerih so vse površine, ki prihajajo v neposredni stik z reagentom, iz katerega koli od naslednjih materialov:

1.

‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma;

| 2. | keramike |
| --- | --- |

2.

keramike

| 3. | ferosilicija (kompozitnih zlitin silicija in železa); |
| --- | --- |

3.

ferosilicija (kompozitnih zlitin silicija in železa);

| 4. | fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora); |
| --- | --- |

4.

fluoropolimerov (polimernih ali elasotmernih materialov z več kot 35 ut. % fluora);

| 5. | stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega); |
| --- | --- |

5.

stekla (tudi prevlečenega s steklom ali emajliranega);

| 6. | grafita ali ‚ogljik-grafita‘; |
| --- | --- |

6.

grafita ali ‚ogljik-grafita‘;

| 7. | niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja; |
| --- | --- |

7.

niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja;

| 8. | tantala ali tantalovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

8.

tantala ali tantalovih ‚zlitin‘;

| 9. | titana ali titanovih ‚zlitin‘; |
| --- | --- |

9.

titana ali titanovih ‚zlitin‘;

| 10. | cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘ ali |
| --- | --- |

10.

cirkonija ali cirkonijevih ‚zlitin‘ ali

| 11. | niobija ali niobijeve ‚zlitine‘; |
| --- | --- |

11.

niobija ali niobijeve ‚zlitine‘;

| (j) | sežigalne peči, izdelane za uničevanje kemikalij, naštetih v točki 1C350, ki imajo posebej izdelan sistem za dovajanje odpadkov, sistemi za vodenje in izgorevalne komore s povprečno temperaturo višjo od 1 273 K (1 000 °C), pri katerih so vse površine v sistemu za dostavo odpadkov, prihajajoče v neposredni stiki z odpadki, iz katerega koli od naslednjih materialov ali so z njim obložene:






  1. | ‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma; |
| --- | --- | --- |

(j)

sežigalne peči, izdelane za uničevanje kemikalij, naštetih v točki 1C350, ki imajo posebej izdelan sistem za dovajanje odpadkov, sistemi za vodenje in izgorevalne komore s povprečno temperaturo višjo od 1 273 K (1 000 °C), pri katerih so vse površine v sistemu za dostavo odpadkov, prihajajoče v neposredni stiki z odpadki, iz katerega koli od naslednjih materialov ali so z njim obložene:

1.

‚zlitin‘ z več kot 25 ut. % niklja in 20 ut. % kroma;

| 2. | keramike ali |
| --- | --- |

2.

keramike ali

| 3. | niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja. |
| --- | --- |

3.

niklja ali ‚zlitin‘ z več kot 40 ut. % niklja.

:

| 1. | ‚Ogljik-grafit‘ je kompozit amorfnega ogljika in grafita, ki vsebuje vsaj 8 ut. % grafita. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za navedene materiale v zgornjih vnosih se izraz ‚zlitina‘, če nima določene koncentracije elementa, razume kot opredelitev tistih zlitin, kjer je določena kovina prisotna v večjem utežnostnem odstotku kot kateri koli drug element. |
| --- | --- |

2.

2B351Nadzorni sistemi za toksične pline in pripadajoče komponente za odkrivanje, razen tistih iz točke 1A004, ter detektorji, senzorne naprave in nadomestljivi senzorni naboji za te sisteme:

| (a) | izdelani za neprekinjeno delovanje in uporabni za odkrivanje kemičnih bojnih strupov ali kemikalij, naštetih v točki 1C350, pri koncentracijah, manjših od 0,3 mg/m3 ali |
| --- | --- |

(a)

izdelani za neprekinjeno delovanje in uporabni za odkrivanje kemičnih bojnih strupov ali kemikalij, naštetih v točki 1C350, pri koncentracijah, manjših od 0,3 mg/m3 ali

| (b) | izdelani za odkrivanje kolinesteraznih aktivnosti. |
| --- | --- |

(b)

izdelani za odkrivanje kolinesteraznih aktivnosti.

2B352Oprema za ravnanje z biološkimi materiali:

| (a) | obrati za celotno biološko shranjevanje pri nivojih P3, P4 biološke vsebnosti;

  :


  P3 ali P4 (BL3, BL4, L3, L4) so nivoji biološke vsebnosti, opredeljeni v WHO Laboratory Biosafety Manual (3. izdaja, Ženeva, 2004). |
| --- | --- |

(a)

obrati za celotno biološko shranjevanje pri nivojih P3, P4 biološke vsebnosti;

:

P3 ali P4 (BL3, BL4, L3, L4) so nivoji biološke vsebnosti, opredeljeni v WHO Laboratory Biosafety Manual (3. izdaja, Ženeva, 2004).

| (b) | fermentorji z zmožnostjo gojenja patogenih „mikroorganizmov“, virusov ali z zmožnostjo proizvajanja toksinov brez aerosolske vzpodbude, s kapaciteto 20 litrov ali več;

  :


  Fermentorji vključujejo bioreaktorje, kemostate in tekočinske sisteme. |
| --- | --- |

(b)

fermentorji z zmožnostjo gojenja patogenih „mikroorganizmov“, virusov ali z zmožnostjo proizvajanja toksinov brez aerosolske vzpodbude, s kapaciteto 20 litrov ali več;

:

Fermentorji vključujejo bioreaktorje, kemostate in tekočinske sisteme.

| (c) | centrifugalni separatorji z zmožnostjo neprekinjene separacije brez širjenja aerosolov, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | pretočnost več kot 100 litrov na uro; |
| --- | --- | --- |

(c)

centrifugalni separatorji z zmožnostjo neprekinjene separacije brez širjenja aerosolov, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

pretočnost več kot 100 litrov na uro;

| 2. | komponente iz poliranega nerjavnega jekla ali iz titana; |
| --- | --- |

2.

komponente iz poliranega nerjavnega jekla ali iz titana;

| 3. | eno ali več tesnilnih mest v predelu s paro in |
| --- | --- |

3.

eno ali več tesnilnih mest v predelu s paro in

| 4. | zmožnost parne sterilizacije na licu mesta v zaprtem stanju; |
| --- | --- |

4.

zmožnost parne sterilizacije na licu mesta v zaprtem stanju;

:

centrifugalni separatorji vključujejo usedlinske posode.

| (d) | oprema za prečno (tangentno) filtracijo in sestavni deli:






  1. | oprema za prečno (tangentno) filtracijo, z zmožnostjo separacije patogenih mikroorganizmov, virusov, toksinov ali celičnih kultur brez širjenja aerosolov, ki ima vse naslednje značilnosti:






  (a) | skupno filtrirno površino enako ali večjo od 1 m2 in |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

oprema za prečno (tangentno) filtracijo in sestavni deli:

1.

oprema za prečno (tangentno) filtracijo, z zmožnostjo separacije patogenih mikroorganizmov, virusov, toksinov ali celičnih kultur brez širjenja aerosolov, ki ima vse naslednje značilnosti:

(a)

skupno filtrirno površino enako ali večjo od 1 m2 in

| (b) | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | ima možnost sterilizacije ali dezinfekcije na kraju samem ali |
| --- | --- | --- |

(b)

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

ima možnost sterilizacije ali dezinfekcije na kraju samem ali

| 2. | uporabljajo komponente za filtracijo za kratko ali enkratno uporabo; |
| --- | --- |

2.

uporabljajo komponente za filtracijo za kratko ali enkratno uporabo;

:

V točki 2B352(d)1(b) sterilizacija pomeni odstranitev vseh mikrobov, sposobnih za preživetje, iz opreme z uporabo bodisi fizičnih (npr. para) ali kemičnih agensov. Dezinfekcija pomeni uničenje potencialne mikrobne infektivnosti opreme z uporabo kemičnih agensov s protibakterijskim učinkom. Dezinfekcija in sterilizacija se ločita od sanacije, slednja označuje postopke čiščenja, namenjene zmanjšanju vsebnosti mikrobov v opremi ne da bi nujno dosegli odstranitev vse infektivnosti ali sposobnosti preživetja mikrobov.

| 2. | Komponente za prečno (tangentno) filtracijo (npr. moduli, elementi, kasete, vložki, enote ali plošče) s filtrirno površino enako ali večjo od 0,2 m2 za vsako komponento in izdelane za prečno (tangentno) filtracijo iz točke 2B352(d); |
| --- | --- |

2.

Komponente za prečno (tangentno) filtracijo (npr. moduli, elementi, kasete, vložki, enote ali plošče) s filtrirno površino enako ali večjo od 0,2 m2 za vsako komponento in izdelane za prečno (tangentno) filtracijo iz točke 2B352(d);

| : | Predmet nadzora točke 2B352(d) ni oprema za reverzno osmozo, kot jo določa proizvajalec |
| --- | --- |

:

| (e) | oprema za sterilizacijo na osnovi zmrzovanja suhe pare, s kapaciteto kondenzatorja več kot 10 kg ledu v 24 urah in manj kot 1 000 kg ledu v 24 urah; |
| --- | --- |

(e)

oprema za sterilizacijo na osnovi zmrzovanja suhe pare, s kapaciteto kondenzatorja več kot 10 kg ledu v 24 urah in manj kot 1 000 kg ledu v 24 urah;

| (f) | naslednja zaščitna oprema in prostori:






  1. | zaščitne celotne ali delne obleke, ali dihalne maske preko katerih zrak priteka preko zunanje zaloge zraka pri normalnem tlaku;







  : | Predmet nadzora točke 2B352(f)(1) niso zaščitne obleke z aparati za samostojno dihanje. |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

naslednja zaščitna oprema in prostori:

1.

zaščitne celotne ali delne obleke, ali dihalne maske preko katerih zrak priteka preko zunanje zaloge zraka pri normalnem tlaku;

:

| 2. | biološko varne kabine razreda III ali izolatorji s podobnim učinkom;







  : | Izolatorji iz točke 2B352(f)(2) vključujejo upogljive izolatorje, suhe komore, anaerobične komore, rokavične komore in laminarne varovalne pokrove (zaprte z vertikalnim tokom). |
| --- | --- | --- |

2.

biološko varne kabine razreda III ali izolatorji s podobnim učinkom;

:

| (g) | komore, izdelane za testiranje ustreznosti razpršil s patogenimi „mikroorganizmi“, virusi ali „toksini“, s kapaciteto 1 m3 ali več. |
| --- | --- |

(g)

komore, izdelane za testiranje ustreznosti razpršil s patogenimi „mikroorganizmi“, virusi ali „toksini“, s kapaciteto 1 m3 ali več.

2CMateriali

Jih ni.

2DProgramska oprema

2D001„Programska oprema“, razen tiste iz točke 2D002, je posebej izdelana ali prirejena „razvoju“, „proizvodnji“ ali „uporabi“ opreme iz točk 2A001 ali 2B001 do 2B009.

2D002„Programska oprema“ za elektronske naprave, tudi če je v elektronski napravi ali sistemu, da bi tem napravam ali sistemom omogočala funkcijo „numeričnega krmiljenja“ enot, z zmožnostjo simultanega nadzora več kot štirih osi zaradi „vodenja po konturi“.

| : | Točka 2D002 ne vključuje „programske opreme“, posebej izdelane ali prirejene za delovanje obdelovalnih strojev, ki niso predmet nadzora v Skupini 2. |
| --- | --- |

:

| : | Točka 2D002 ne vključuje „programske opreme“ za blago iz točke 2B002. Za „programsko opremo“ za blago iz točke 2B002 glej točko 2D001. |
| --- | --- |

:

2D101„Programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „uporabo“ opreme iz točk 2B104, 2B105, 2B109, 2B116, 2B117 ali 2B119 do 2B122.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 9D004. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

2D201„Programska oprema“, izdelana posebej za „uporabo“ opreme iz točk 2B204, 2B206, 2B207, 2B209, 2B219 ali 2B227.

2D202„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena „razvoju“, „proizvodnji“ ali „uporabi“ opreme iz točke 2B201.

2D351„Programska oprema“, razen tiste iz točke 1D003, posebej izdelana za „uporabo“ opreme iz točke 2B351.

2ETehnologija

2E001„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 2A, 2B, ali 2D.

2E002„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme iz točk 2A ali 2B.

2E003Druga „tehnologija“:

| (a) | „tehnologija“ za „razvoj“ interaktivnih grafičnih enot kot integriranega dela v „numeričnih krmilnih“ enotah za pripravo ali predelavo delov programov; |
| --- | --- |

(a)

„tehnologija“ za „razvoj“ interaktivnih grafičnih enot kot integriranega dela v „numeričnih krmilnih“ enotah za pripravo ali predelavo delov programov;

| (b) | „tehnologija“ za postopke v kovinarstvu:






  1. | „tehnologija“ za izdelovanje orodja, orodij ali napeljave, izdelana posebej za naslednje postopke:






  (a) | za „superplastično oblikovanje“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

„tehnologija“ za postopke v kovinarstvu:

1.

„tehnologija“ za izdelovanje orodja, orodij ali napeljave, izdelana posebej za naslednje postopke:

(a)

za „superplastično oblikovanje“;

| (b) | za „difuzijsko spajanje“ ali |
| --- | --- |

(b)

za „difuzijsko spajanje“ ali

| (c) | za „neposredno hidravlično stiskanje“; |
| --- | --- |

(c)

za „neposredno hidravlično stiskanje“;

| 2. | tehnični podatki, ki vsebujejo spodaj navedene postopkovne metode ali parametre, ki se uporabljajo za krmiljenje naslednjih postopkov:






  (a) | „superplastičnega oblikovanja“ aluminijevih, titanovih zlitin ali „superzlitin“:






  1. | površinske priprave; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

tehnični podatki, ki vsebujejo spodaj navedene postopkovne metode ali parametre, ki se uporabljajo za krmiljenje naslednjih postopkov:

(a)

„superplastičnega oblikovanja“ aluminijevih, titanovih zlitin ali „superzlitin“:

1.

površinske priprave;

| 2. | nivoja deformacije; |
| --- | --- |

2.

nivoja deformacije;

| 3. | temperature; |
| --- | --- |

3.

temperature;

| 4. | tlaka; |
| --- | --- |

4.

tlaka;

| (b) | „difuzijske vezave“„superzlitin“ ali titanovih zlitin:






  1. | površinske priprave; |
| --- | --- | --- |

(b)

„difuzijske vezave“„superzlitin“ ali titanovih zlitin:

1.

površinske priprave;

| 2. | temperature; |
| --- | --- |

2.

temperature;

| 3. | tlaka; |
| --- | --- |

3.

tlaka;

| (c) | „neposrednega hidravličnega stiskanja“ aluminijevih zlitin ali titanovih zlitin:






  1. | tlaka; |
| --- | --- | --- |

(c)

„neposrednega hidravličnega stiskanja“ aluminijevih zlitin ali titanovih zlitin:

1.

tlaka;

| 2. | časovnega cikla; |
| --- | --- |

2.

časovnega cikla;

| (d) | „vroče izostatično zgoščevanje“ titanovih zlitin, aluminijevih zlitin ali „superzlitin“:






  1. | temperature; |
| --- | --- | --- |

(d)

„vroče izostatično zgoščevanje“ titanovih zlitin, aluminijevih zlitin ali „superzlitin“:

1.

temperature;

| 2. | tlaka; |
| --- | --- |

2.

tlaka;

| 3. | časovnega cikla; |
| --- | --- |

3.

časovnega cikla;

| (c) | „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ hidravličnih strojev za preoblikovanje in orodij zanje, ki se uporabljajo pri proizvodnji letalskih konstrukcij; |
| --- | --- |

(c)

„tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ hidravličnih strojev za preoblikovanje in orodij zanje, ki se uporabljajo pri proizvodnji letalskih konstrukcij;

| (d) | „tehnologija“ za „razvoj“ postprocesorjev za izdelavo programov za krmiljenje obdelovalnih strojev (npr. programi za izdelavo) iz konstrukcijskih podatkov znotraj „numeričnih krmilnih“ enot; |
| --- | --- |

(d)

„tehnologija“ za „razvoj“ postprocesorjev za izdelavo programov za krmiljenje obdelovalnih strojev (npr. programi za izdelavo) iz konstrukcijskih podatkov znotraj „numeričnih krmilnih“ enot;

| (e) | „tehnologija“ za „razvoj“„programske opreme“ za vgradnjo v sisteme za izboljšan nadzor delavniških sistemov prek „numeričnih krmilnih“ enot; |
| --- | --- |

(e)

„tehnologija“ za „razvoj“„programske opreme“ za vgradnjo v sisteme za izboljšan nadzor delavniških sistemov prek „numeričnih krmilnih“ enot;

| (f) | „tehnologija“ za nanašanje anorganskih prevlek ali anorganskih prevlek za spreminjanje površin (naštetih v stolpcu 3 naslednje tabele) na neelektronske podlage (naštete v stolpcu 2 naslednje tabele), in to po postopkih, naštetih v stolpcu 1 naslednje tabele in opisanih v tehnični opombi.







  : | Tabela in tehnična opomba sledita točki 2E301. |
| --- | --- | --- |

(f)

„tehnologija“ za nanašanje anorganskih prevlek ali anorganskih prevlek za spreminjanje površin (naštetih v stolpcu 3 naslednje tabele) na neelektronske podlage (naštete v stolpcu 2 naslednje tabele), in to po postopkih, naštetih v stolpcu 1 naslednje tabele in opisanih v tehnični opombi.

:

| : | Iz te tabele je mogoče razbrati tehnologijo določenega postopka nanašanja, in sicer tedaj, kadar je dobljena prevleka v okviru stolpca 3 navedena v isti vrstici kot okvir z ustrezno podlago v stolpcu 2. Primer: Tehnični podatki o postopku nanašanja s kemičnim naparevanjem (CVD) so navedeni samo za nanašanje silicidov na podlage iz ogljik-ogljikovih, keramičnih in kovinskih „matričnih“-„kompozitov“, ne pa tudi za nanašanje silicidov na podlage iz utrjenega volframovega karbida (16) in silicijevaga karbida (18). V drugem primeru ta dobljena prevleka ni navedena v okviru stolpca 3, ki je v isti vrstici kot okvir v stolpcu 2, v katerem sta navedena: utrjeni volframov karbid (16), silicijev karbid (18). |
| --- | --- |

:

2E101„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji, namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 2B004, 2B009, 2B104, 2B109, 2B116, 2B119 do 2B122 ali 2D101.

2E201„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji, namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 2A225, 2A226, 2B001, 2B006, 2B007(b), 2B007(c), 2B008, 2B009, 2B201, 2B204, 2B206, 2B207, 2B209, 2B225 do 2B232, 2D201 ali 2D202.

2E301„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji, namenjena za „uporabo“ blaga iz točk 2B350 do 2B352.

Tabela

Tehnike nanašanja

| 1. | Postopek nanašanja prevleke (1) (5) |
| --- | --- |

1.

Postopek nanašanja prevleke (1) (5)

| 2. | Podlaga |
| --- | --- |

2.

Podlaga

| 3. | Dobljena prevleka |
| --- | --- |

3.

Dobljena prevleka

| A. | nanašanje s kemičnim naparevanjem (CVD) |
| --- | --- |

A.

nanašanje s kemičnim naparevanjem (CVD)

„superzlitine“

aluminidi za notranjo uporabo

keramični materiali (19) in stekla z majhnim raztezkom (14)

silicidi

karbidi

dielektrični nanosi (15)

diamant

diamantni ogljik (17)

ogljik-ogljikovi, keramični in kovinski „matrični“-„kompoziti“

silicidi

karbidi

refrakcijske kovine

njihove zmesi (4)

dielektrični nanosi (15)

aluminidi

zliti aluminidi (2)

borov nitrid

utrjeni volframov karbid (16), silicijev karbid (18)

karbidi

volfram

njihove zmesi (4)

dielektrični nanosi (15)

molibden in njegove zlitine

dielektrični nanosi (15)

berilij in njegove zlitine

dielektrični nanosi (15)

diamant

diamantni ogljik (17)

materiali za senzorska okna (9)

dielektrični nanosi (15)

diamant

diamantni ogljik (17)

| B. | Termično izhlapevanje Fizično nanašanje s pomočjo hlapov (TE-PVD) |
| --- | --- |

B.

Termično izhlapevanje Fizično nanašanje s pomočjo hlapov (TE-PVD)

| B.1. | Fizično nanašanje s pomočjo hlapov (PVD): z elektronskim žarkom (EB-PVD) |
| --- | --- |

B.1.

Fizično nanašanje s pomočjo hlapov (PVD): z elektronskim žarkom (EB-PVD)

„superzlitine“

zliti silicidi

zliti aluminidi (2)

MCrAlX (5)

modificirani cirkonij (12)

silicidi

aluminidi

njihove zmesi (4)

keramični materiali (19) in stekla z majhnim raztezkom (14)

dielektrični nanosi (15)

nerjavno jeklo (7)

MCrAlX (5)

modificirani cirkonij (12)

njegove zmesi (4)

ogljik-ogljikovi, keramični in kovinski „matrični“-„kompoziti“

silicidi

karbidi

refrakcijske kovine

njihove zmesi (4)

dielektrični nanosi (15)

borov nitrid

utrjeni volframov karbidi (16), silicijev karbid (18)

karbidi

volfram

njihove zmesi (4)

dielektrični nanosi (15)

molibden in njegove zlitine

dielektrični nanosi (15)

berilij in njegove zlitine

dielektrični nanosi (15)

boridi

berilij

materiali za senzorska okna (9)

dielektrični nanosi (15)

titanove zlitine (13)

boridi

nitridi

| B.2. | Elektrouporniško gretje s pomočjo ionov Fizično nanašanje s pomočjo hlapov (PVD) (ionsko platiniranje) |
| --- | --- |

B.2.

Elektrouporniško gretje s pomočjo ionov Fizično nanašanje s pomočjo hlapov (PVD) (ionsko platiniranje)

keramični materiali (19) in stekla z majhnim raztezkom (14)

dielektrični nanosi (15)

diamantni ogljik (17)

ogljiko-ogljikovi, keramični in kovinski „matrični“-„kompoziti“

dielektrični nanosi (15)

utrjeni volframov karbid (16), silicijev karbid

dielektrični nanosi (15)

molibden in njegove zlitine

dielektrični nanosi (15)

berilij in njegove zlitine

dielektrični nanosi (15)

materiali za senzorska okna (9)

dielektrični nanosi (15)

diamantni ogljik (17)

| B.3. | Fizično nanašanje s pomočjo hlapov (PVD): lasersko oslojevanje |
| --- | --- |

B.3.

Fizično nanašanje s pomočjo hlapov (PVD): lasersko oslojevanje

keramični materiali (19) in stekla z majhnim raztezkom (14)

silicidi

dielektrični nanosi (15)

diamantni ogljik (17)

ogljiko-ogljikovi, keramični in kovinski „matrični“-„kompoziti“

dielektrični nanosi (15)

utrjeni volframov karbid (16), silicijev karbid

dielektrični nanosi (15)

molibden in njegove zlitine

dielektrični nanosi (15)

berilij in njegove zlitine

dielektrični nanosi (15)

materiali za senzorska okna (9)

dielektrični nanosi (15)

diamantni ogljik (17)

| B.4. | Fizično nanašanje s pomočjo hlapov (PVD): naboja preko katodnega loka |
| --- | --- |

B.4.

Fizično nanašanje s pomočjo hlapov (PVD): naboja preko katodnega loka

„superzlitine“

zliti silicidi

zliti aluminidi (2)

MCrAlX (5)

polimeri (11) in organski „matrični“-„kompoziti“

boridi

karbidi

nitridi

diamantni ogljik (17)

| C. | Utrjevanje z zasipanjem |
| --- | --- |

C.

Utrjevanje z zasipanjem

(o cementaciji brez zasipanja glej točko A) (10) ogljiko-ogljikovi, keramični in kovinski „matrični“-„kompoziti“

silicidi

karbidi

njihove zmesi (4)

titanove zlitine (13)

silicidi

aluminidi

zliti aluminidi (2)

refrakcijske kovine in zlitine (8)

silicidi

oksidi

| D. | Nanašanje s plazmo |
| --- | --- |

D.

Nanašanje s plazmo

„superzlitine“

MCrAlX (5)

modificirani cirkonij (12)

njihove zmesi (4)

brusni nikelj-grafit

brusni materiali, ki vsebujejo Ni-Cr-Al

brusni Al-Si-poliester

zliti aluminidi (2)

aluminijeve zlitine (6)

MCrAlX (5)

modificirani cirkonij (12)

silicidi

njihove zmesi (4)

refrakcijske kovine in zlitine (8)

aluminidi

silicidi

karbidi

nerjavno jeklo (7)

MCrAlX (5)

modificirani cirkonij (12)

njihove zmesi (4)

titanove zlitine (13)

karbidi

aluminidi

silicidi

zliti aluminidi (2)

brusni nikelj-grafit

brusni materiali, ki vsebujejo Ni-Cr-Al

brusni Al-Si-poliester

| E. | Redko nanašanje |
| --- | --- |

E.

Redko nanašanje

refrakcijske kovine in zlitine (8)

zliti silicidi

zliti aluminidi, razen odpornih ogrevalnih elementov

Ogljiko-ogljikovi, keramični in kovinski „matrični“-„kompoziti“

silicidi

karbidi

njihove zmesi (4)

| F | Nanašanje z brizganjem |
| --- | --- |

F

Nanašanje z brizganjem

„superzlitine“

zliti silicidi

zliti aluminidi (2)

aluminidi, modificirani s plemenitimi kovinami (3)

MCrAlX (5)

modificirani cirkonij (12)

platina

njihove zmesi (4)

keramični materiali in stekla z majhnim raztezkom (14)

silicidi

platina

njihove zmesi (4)

dielektični sloji (15)

diamantni ogljik (17)

titanove zlitine (13)

boridi

nitridi

oksidi

silicidi

aluminidi

zliti aluminidi (2)

karbidi

ogljiko-ogljikovi, keramični in kovinski „matrični“-„kompoziti“

silicidi

karbidi

refrakcijske kovine

njihove zmesi (4)

dielektrični nanosi (15)

borov nitrid

utrjeni volframov karbidi (16), silicijev karbid (18)

karbidi

volfram

njihove zmesi (4)

dielektrični nanosi (15)

borov nitrid

molibden in njegove zlitine

dielektrični nanosi (15)

berilij in njegove zlitine

boridi

dielektrični nanosi (15)

berilij

materiali za senzorska okna (9)

dielektrični nanosi (15)

diamantni ogljik (17)

refrakcijske kovine in zlitine (8)

aluminidi

silicidi

oksidi

karbidi

| G. | Ionska implantacija |
| --- | --- |

G.

Ionska implantacija

Visoko temperaturna ležajna jekla

dodatki kroma tantala ali niobija (kolumbij)

titanove zlitine (13)

boridi

nitridi

berilij in njegove zlitine

boridi

utrjeni volframov karbidi (16),

karbidi

nitridi

Tabela – Tehnike nanašanja – Opombe

| 1. | Izraz ‚postopek nanašanja‘ vključuje popravilo ali obnovo prevleke, pa tudi prvotno nanašanje. |
| --- | --- |

1.

Izraz ‚postopek nanašanja‘ vključuje popravilo ali obnovo prevleke, pa tudi prvotno nanašanje.

| 2. | Izraz ‚nanosi z aluminijevimi zlitinami‘ vključuje stopenjske nanose, pri katerih je element oziroma pri katerem so elementi naneseni pred ali med nanosom aluminija, tudi če so ti elementi naneseni z drugim postopkom nanašanja prevleke. Vendar pa ne vključuje večkratnega stopenjskega postopka utrjevanja, ki ima za posledico aluminijeve zlitine. |
| --- | --- |

2.

Izraz ‚nanosi z aluminijevimi zlitinami‘ vključuje stopenjske nanose, pri katerih je element oziroma pri katerem so elementi naneseni pred ali med nanosom aluminija, tudi če so ti elementi naneseni z drugim postopkom nanašanja prevleke. Vendar pa ne vključuje večkratnega stopenjskega postopka utrjevanja, ki ima za posledico aluminijeve zlitine.

| 3. | Izraz ‚za nanos modificiranega aluminija z žlahtnimi kovinami‘ vključuje večstopenjske nanose, pri katerih se plemenita kovina ali plemenite kovine nanašajo z drugimi postopki nanosa kot predhodno. |
| --- | --- |

3.

Izraz ‚za nanos modificiranega aluminija z žlahtnimi kovinami‘ vključuje večstopenjske nanose, pri katerih se plemenita kovina ali plemenite kovine nanašajo z drugimi postopki nanosa kot predhodno.

| 4. | Izraz ‚njihove zmesi‘ vključuje nefiltrirane materiale, stopenjske zlitine, dodatne nanose in večstopenjske nanose in dobijo se z enim ali več postopki nanašanja prevleke, naštetih v tabeli. |
| --- | --- |

4.

Izraz ‚njihove zmesi‘ vključuje nefiltrirane materiale, stopenjske zlitine, dodatne nanose in večstopenjske nanose in dobijo se z enim ali več postopki nanašanja prevleke, naštetih v tabeli.

| 5. | ‚MCrAlX‘ se nanaša na nanose zlitin, pri kateri označuje črka M kobalt, železo, nikelj ali njihovo kombinacijo, črka X pa hafnij, itrij, silicij, tantal v kakršni koli količini ali druge namerne dodatke v količini več kot 0,01 ut. %, v različnih razmerjih in kombinacijah, razen:






  (a) | CoCrAlY-nanosi, ki vsebujejo manj kot 22 ut. % kroma, manj kot 7 ut. % aluminija in manj kot 2 ut. % itrija; |
| --- | --- | --- |

5.

‚MCrAlX‘ se nanaša na nanose zlitin, pri kateri označuje črka M kobalt, železo, nikelj ali njihovo kombinacijo, črka X pa hafnij, itrij, silicij, tantal v kakršni koli količini ali druge namerne dodatke v količini več kot 0,01 ut. %, v različnih razmerjih in kombinacijah, razen:

(a)

CoCrAlY-nanosi, ki vsebujejo manj kot 22 ut. % kroma, manj kot 7 ut. % aluminija in manj kot 2 ut. % itrija;

| (b) | CoCrAlY-nanosi, ki vsebujejo od 22 do 24 ut. % kroma, 10 do 12 ut. % aluminija in 0,5 do 0,7 ut. % itrija, ali |
| --- | --- |

(b)

CoCrAlY-nanosi, ki vsebujejo od 22 do 24 ut. % kroma, 10 do 12 ut. % aluminija in 0,5 do 0,7 ut. % itrija, ali

| (c) | NiCrAlY-nanosi, ki vsebujejo od 21 do 23 ut. % kroma, 10 do 12 ut. % aluminija in 0,9 do 1,1 ut. % itrija. |
| --- | --- |

(c)

NiCrAlY-nanosi, ki vsebujejo od 21 do 23 ut. % kroma, 10 do 12 ut. % aluminija in 0,9 do 1,1 ut. % itrija.

| 6. | Izraz ‚aluminijeve zlitine‘ se nanaša na zlitine s mejno natezno trdnostjo 190 MPa ali več, merjeno pri 293 K (20 °C). |
| --- | --- |

6.

Izraz ‚aluminijeve zlitine‘ se nanaša na zlitine s mejno natezno trdnostjo 190 MPa ali več, merjeno pri 293 K (20 °C).

| 7. | Izraz ‚nerjavna jekla‘ se nanaša na serijo 300 AISI (American Iron and Steel Institute/Ameriški inštitut za železo in jeklo) ali njene ekvivalente po nacionalnih standardih. |
| --- | --- |

7.

Izraz ‚nerjavna jekla‘ se nanaša na serijo 300 AISI (American Iron and Steel Institute/Ameriški inštitut za železo in jeklo) ali njene ekvivalente po nacionalnih standardih.

| 8. | ‚Utrjene kovine in zlitine‘ vključujejo naslednje kovine in njihove zlitine: niobij (kolumbij), molbiden, volfram in tantal. |
| --- | --- |

8.

‚Utrjene kovine in zlitine‘ vključujejo naslednje kovine in njihove zlitine: niobij (kolumbij), molbiden, volfram in tantal.

| 9. | ‚Senzorski materiali‘: aluminijev oksid, silicij, germanij, cinkov sulfid, cinkov selenid, galijev arzenid, diamant, galijev fosfid, safir in naslednji kovinski halidi: senzorski materiali premera več kot 40 mm za cirkonijev fluorid in hafnijev fluorid. |
| --- | --- |

9.

‚Senzorski materiali‘: aluminijev oksid, silicij, germanij, cinkov sulfid, cinkov selenid, galijev arzenid, diamant, galijev fosfid, safir in naslednji kovinski halidi: senzorski materiali premera več kot 40 mm za cirkonijev fluorid in hafnijev fluorid.

| 10. | „Tehnologija“ za stopenjsko utrjevanje trdnih objektov ni navedena v Skupini 2. |
| --- | --- |

10.

„Tehnologija“ za stopenjsko utrjevanje trdnih objektov ni navedena v Skupini 2.

| 11. | ‚Polimeri‘: poliamidi, poliestri, polisulfidi, polikarbonati in poliuretani. |
| --- | --- |

11.

‚Polimeri‘: poliamidi, poliestri, polisulfidi, polikarbonati in poliuretani.

| 12. | ‚Modificirani cirkonij‘ se nanaša na dodatke drugih kovinskih oksidov cirkoniju (npr. kalcijevih, magnezijevih, itrijevih, hafnijevih, redki zemeljski oksidi), katerih namen je stabilizacija določenih kristalografskih faz in faznih zgradb. Prevleke s toplotno pregrado iz cirkonija, modificiranega s kalcijem ali magnezijem z mešanjem ali taljenjem, niso predmet nadzora. |
| --- | --- |

12.

‚Modificirani cirkonij‘ se nanaša na dodatke drugih kovinskih oksidov cirkoniju (npr. kalcijevih, magnezijevih, itrijevih, hafnijevih, redki zemeljski oksidi), katerih namen je stabilizacija določenih kristalografskih faz in faznih zgradb. Prevleke s toplotno pregrado iz cirkonija, modificiranega s kalcijem ali magnezijem z mešanjem ali taljenjem, niso predmet nadzora.

| 13. | Izraz ‚titanove zlitine‘ se nanaša na zrakoplovne zlitine s mejno napetostno trdnostjo 900 MPa ali več, merjeno pri 293 K (20 °C). |
| --- | --- |

13.

Izraz ‚titanove zlitine‘ se nanaša na zrakoplovne zlitine s mejno napetostno trdnostjo 900 MPa ali več, merjeno pri 293 K (20 °C).

| 14. | ‚Steklo z majhno razteznostjo‘ se nanaša na stekla s koeficientom toplotnega raztezanja 1 × 10–7 K–1 ali manj, merjeno pri 293 K (20 °C). |
| --- | --- |

14.

‚Steklo z majhno razteznostjo‘ se nanaša na stekla s koeficientom toplotnega raztezanja 1 × 10–7 K–1 ali manj, merjeno pri 293 K (20 °C).

| 15. | ‚Dielektrični nanosi‘ so nanosi iz večslojnih izolacijskih materialov, v katerih služijo interferenčne lastnosti slojevitega nanosa, ki ga tvorijo materiali z različnimi lastnostmi refrakcije, odboju, oddaji ali absorpciji pasov različnih valovnih dolžin. Dielektrični nanosi se nanašajo na tiste z več kot štirimi dielektričnimi plastmi ali dielektričnimi/kovinskimi „kompozitnimi“ plastmi. |
| --- | --- |

15.

‚Dielektrični nanosi‘ so nanosi iz večslojnih izolacijskih materialov, v katerih služijo interferenčne lastnosti slojevitega nanosa, ki ga tvorijo materiali z različnimi lastnostmi refrakcije, odboju, oddaji ali absorpciji pasov različnih valovnih dolžin. Dielektrični nanosi se nanašajo na tiste z več kot štirimi dielektričnimi plastmi ali dielektričnimi/kovinskimi „kompozitnimi“ plastmi.

| 16. | ‚Utrjen volframov karbid‘ ne vključuje obdelovalnih strojev za odrezavanje in obdelovanje na osnovi volframovega karbida/(kobalta, niklja), titanovega karbida/(kobalta, niklja), kromovega karbida/nikelj-kroma in kromovega karbida/niklja. |
| --- | --- |

16.

‚Utrjen volframov karbid‘ ne vključuje obdelovalnih strojev za odrezavanje in obdelovanje na osnovi volframovega karbida/(kobalta, niklja), titanovega karbida/(kobalta, niklja), kromovega karbida/nikelj-kroma in kromovega karbida/niklja.

| 17. | Predmet nadzora ni „tehnologija“, posebej zasnovana za nanašanje diamantnega ogljika na katero koli od naslednjih podlag:
  trdi diski in glave trdih diskov, oprema za izdelavo izdelkov za enkratno uporabo, ventili za pipe, membrane za zvočnike, deli avtomobilskih motorjev, obdelovalni stroji, orodje za kovanje in stiskanje, oprema za pisarniške avtomate, mikrofoni ali medicinska oprema ali kalupi za vlivanje ali talenje plastike, ki so izdelani iz zlitin, ki vsebujejo manj kot 5 % berilija. |
| --- | --- |

17.

Predmet nadzora ni „tehnologija“, posebej zasnovana za nanašanje diamantnega ogljika na katero koli od naslednjih podlag:

trdi diski in glave trdih diskov, oprema za izdelavo izdelkov za enkratno uporabo, ventili za pipe, membrane za zvočnike, deli avtomobilskih motorjev, obdelovalni stroji, orodje za kovanje in stiskanje, oprema za pisarniške avtomate, mikrofoni ali medicinska oprema ali kalupi za vlivanje ali talenje plastike, ki so izdelani iz zlitin, ki vsebujejo manj kot 5 % berilija.

| 18. | ‚Silicijev karbid‘ ne vključuje materialov za orodje za rezanje in oblikovanje. |
| --- | --- |

18.

‚Silicijev karbid‘ ne vključuje materialov za orodje za rezanje in oblikovanje.

| 19. | Keramični nanosi v smislu navedbe v tabeli ne zajemajo keramičnih materialov, v katerih je posamična ali skupna vsebnost gline ali veziv 5 ut. % ali več. |
| --- | --- |

19.

Keramični nanosi v smislu navedbe v tabeli ne zajemajo keramičnih materialov, v katerih je posamična ali skupna vsebnost gline ali veziv 5 ut. % ali več.

Tabela – Tehnike nanašanja – Tehnične opombe

Postopki, našteti v stolpcu 1 tabele, so opredeljeni na naslednji način:

| (a) | Nanašanje s kemičnim naparevanjem (Chemical Vapour Deposition, CVD) je postopek nanašanja dodatnih nanosov ali modifikacije osnovnega materiala, kjer so osnova nanosov kovine, zlitine, „kompozita“, dielektričnega ali keramičnega materiala na razgreto podlago. Plinski reaktanti se razgradijo ali se med seboj kombinirajo v neposredni bližini podlage, kar ima za posledico odlaganje želenega elementarnega, zlitinskega ali sestavljenega materiala na podlago. Energijo za ta postopek razgradnje ali kemične reakcije lahko zagotavlja toplota podlage, sevanje plazme ali pa „laserska“ sevanja.







  : | cVD vključuje naslednje postopke: nanašanje prek direktnega plinskega curka, nanašanje (elementarno nadzirane) s pomočjo termične energije, s plazmo vzbujeni ali s plazmo gnani postopki nanašanja. |
| --- | --- | --- |

(a)

Nanašanje s kemičnim naparevanjem (Chemical Vapour Deposition, CVD) je postopek nanašanja dodatnih nanosov ali modifikacije osnovnega materiala, kjer so osnova nanosov kovine, zlitine, „kompozita“, dielektričnega ali keramičnega materiala na razgreto podlago. Plinski reaktanti se razgradijo ali se med seboj kombinirajo v neposredni bližini podlage, kar ima za posledico odlaganje želenega elementarnega, zlitinskega ali sestavljenega materiala na podlago. Energijo za ta postopek razgradnje ali kemične reakcije lahko zagotavlja toplota podlage, sevanje plazme ali pa „laserska“ sevanja.

:

| : | Zasipanje pomeni potopitev podlage v mešanico prahov. |
| --- | --- |

:

| : | Reaktanti v plinskem stanju, ki se uporabljajo v postopku brez zasipanja, nastajajo ob uporabi istih osnovnih reakcij in parametrov kakor postopek cementacije z zasipanjem, le da podlaga, ki se prekriva, ni v stiku z mešanico prahov. |
| --- | --- |

:

| (b) | Fizično plinsko nanašanje prek termičnega izgorevanja (Thermal Evaporation-Physical Vapour Deposition, TE-PVD) je postopek nanašanja prevleke na površino, ki poteka v vakuumu pod tlakom manj kot 0,1 Pa in pri katerem vir toplotne energije služi za izhlapevanje nanosnega materiala. Postopek ima za posledico izhlapevanje ali nanašanje hlapljivih snovi na pravilno nameščene podlage.
  Dodajanje plinov v vakuumsko komoro med postopkom nanašanja za sintetiziranje sestavljenega nanosa je običajna modifikacija tega postopka.
  Tudi uporaba ionskega ali elektronskega žarka ali plazme za aktiviranje ali prispevek k postopku nanašanja je običajna modifikacija tega postopka. Prav tako lahko postopek vključuje tudi monitorje za izvajanje meritev optičnih lastnosti in debeline nanosa med samim postopkom.
  Posamezni postopki TE-PVD so:






  1. | fizično plinsko nanašanje s pomočjo elektronskega žarka, ki za segrevanje in izhlapevanje materiala, oblikujočega nanos, izkorišča elektronski žarek; |
| --- | --- | --- |

(b)

Fizično plinsko nanašanje prek termičnega izgorevanja (Thermal Evaporation-Physical Vapour Deposition, TE-PVD) je postopek nanašanja prevleke na površino, ki poteka v vakuumu pod tlakom manj kot 0,1 Pa in pri katerem vir toplotne energije služi za izhlapevanje nanosnega materiala. Postopek ima za posledico izhlapevanje ali nanašanje hlapljivih snovi na pravilno nameščene podlage.

Dodajanje plinov v vakuumsko komoro med postopkom nanašanja za sintetiziranje sestavljenega nanosa je običajna modifikacija tega postopka.

Tudi uporaba ionskega ali elektronskega žarka ali plazme za aktiviranje ali prispevek k postopku nanašanja je običajna modifikacija tega postopka. Prav tako lahko postopek vključuje tudi monitorje za izvajanje meritev optičnih lastnosti in debeline nanosa med samim postopkom.

Posamezni postopki TE-PVD so:

1.

fizično plinsko nanašanje s pomočjo elektronskega žarka, ki za segrevanje in izhlapevanje materiala, oblikujočega nanos, izkorišča elektronski žarek;

| 2. | fizično plinsko nanašanje z uporabo elektrouporniškega gretja, ki izkorišča vire elektrouporniškega gretja z zmožnostjo proizvajanja nadzorovanega in enakomernega toka nanosnega materiala; |
| --- | --- |

2.

fizično plinsko nanašanje z uporabo elektrouporniškega gretja, ki izkorišča vire elektrouporniškega gretja z zmožnostjo proizvajanja nadzorovanega in enakomernega toka nanosnega materiala;

| 3. | „lasersko“ oslojevanje izkorišča bodisi impulzne „laserske“ žarke bodisi neprekinjene „laserske“ žarke za uparjevanje materiala, ki oblikuje nanos; |
| --- | --- |

3.

„lasersko“ oslojevanje izkorišča bodisi impulzne „laserske“ žarke bodisi neprekinjene „laserske“ žarke za uparjevanje materiala, ki oblikuje nanos;

| 4. | nanašanje s katodnim lokom izkorišča sprejemno katodo materiala, ki oblikuje nanos, in ob trenutnem stiku z ozemljeno vžigalno elektrodo pride na površini katode do praznjenja loka. Nadzorovano gibanje loka razjeda površino katode in ustvarja visokoionizirano plazmo. Anoda je lahko stožec ali konus, pritrjen na obrobju katode, z izolatorjem, ali pa komora. Polarizacija podlage se uporablja za nanašanje zunaj vidne linije;







  : | Ta opredelitev ne zajema nanašanja z naključnim katodnim lokom z nepolariziranimi podlagami. |
| --- | --- | --- |

4.

nanašanje s katodnim lokom izkorišča sprejemno katodo materiala, ki oblikuje nanos, in ob trenutnem stiku z ozemljeno vžigalno elektrodo pride na površini katode do praznjenja loka. Nadzorovano gibanje loka razjeda površino katode in ustvarja visokoionizirano plazmo. Anoda je lahko stožec ali konus, pritrjen na obrobju katode, z izolatorjem, ali pa komora. Polarizacija podlage se uporablja za nanašanje zunaj vidne linije;

:

| 5. | ionsko nanašanje je posebna oblika splošnega postopka TE-PVD, v kateri se za ioniziranje nanosnega materiala izkorišča vir plazme ali vir ionov, in negativni polarizirani material se uporablja za podlage zaradi lažje ekstrakcije nanosnih materialov iz plazme. Uporaba reaktivnih elementov, evaporizacije trdnih delcev v komori, v kateri poteka postopek, in uporaba monitorjev za meritve optičnih značilnosti in debeline prevlek med potekom postopka so običajne modifikacije postopka. |
| --- | --- |

5.

ionsko nanašanje je posebna oblika splošnega postopka TE-PVD, v kateri se za ioniziranje nanosnega materiala izkorišča vir plazme ali vir ionov, in negativni polarizirani material se uporablja za podlage zaradi lažje ekstrakcije nanosnih materialov iz plazme. Uporaba reaktivnih elementov, evaporizacije trdnih delcev v komori, v kateri poteka postopek, in uporaba monitorjev za meritve optičnih značilnosti in debeline prevlek med potekom postopka so običajne modifikacije postopka.

| (c) | Utrjevanje je površinska modifikacija ali površinska plast, kjer je substrat potopljen v mešanico prahov, ki sestoji iz:






  1. | nanosnih kovinskih prahov (navadno aluminij, krom, silicij ali njihova kombinacija); |
| --- | --- | --- |

(c)

Utrjevanje je površinska modifikacija ali površinska plast, kjer je substrat potopljen v mešanico prahov, ki sestoji iz:

1.

nanosnih kovinskih prahov (navadno aluminij, krom, silicij ali njihova kombinacija);

| 2. | aktivatorja (navadno soli halidov) in |
| --- | --- |

2.

aktivatorja (navadno soli halidov) in

| 3. | inertnega prahu, najpogosteje aluminijev boksit. |
| --- | --- |

3.

inertnega prahu, najpogosteje aluminijev boksit.

Substrat in mešanica prahov sta v retorti, ogreti na temperaturo med 1 030 K (757 °C) in 1 375 K (1 102 °C), za čas, ki zadošča za nanos prevleke.

| (d) | Pršenje s plazmo je postopek nanašanja prevleke na površino, pri katerem razpršilka oblikuje in krmili plazmo, praškaste ali nitkaste nanosne materiale, jih tali in vrtinči proti podlagi, na kateri se oblikuje integralno povezan nanos. Pršenje s plazmo je možno prek plazme z nizkim ali visokim tlakom pršenja.







  : | Nizkotlačna plazma pomeni plazmo tlaka, nižjega od atmosferskega. |
| --- | --- | --- |

(d)

Pršenje s plazmo je postopek nanašanja prevleke na površino, pri katerem razpršilka oblikuje in krmili plazmo, praškaste ali nitkaste nanosne materiale, jih tali in vrtinči proti podlagi, na kateri se oblikuje integralno povezan nanos. Pršenje s plazmo je možno prek plazme z nizkim ali visokim tlakom pršenja.

:

| : | Plazma velike hitrosti se nanaša na hitrosti plina iz dulca prek 750 m/s, računano pri 293 K (20 °C) in pri 0,1 MPa. |
| --- | --- |

:

| (e) | Redko nanašanje je postopek nanašanja prevleke zaradi spreminjanja površine ali postopek nanašanja prevleke na površino, pri katerem se kovinski ali keramični prah z organskim vezivom suspendira v tekočino in se nato nanese na podlago bodisi z razprševanjem, kopeljo ali barvanjem, čemur sledi sušenje v pečici in toplotna obdelava, potrebna za to, da se želeni nanos obdrži. |
| --- | --- |

(e)

Redko nanašanje je postopek nanašanja prevleke zaradi spreminjanja površine ali postopek nanašanja prevleke na površino, pri katerem se kovinski ali keramični prah z organskim vezivom suspendira v tekočino in se nato nanese na podlago bodisi z razprševanjem, kopeljo ali barvanjem, čemur sledi sušenje v pečici in toplotna obdelava, potrebna za to, da se želeni nanos obdrži.

| (f) | Nanašanje z brizganjem je nanašanje prevleke na površino, ki temelji na principu visokega podtlaka in prehoda delcev, kjer so pozitivni ioni pospešeni z elektronskim poljem v smeri sustrata. Kinetična energija ionov, ki se zaletijo v substrat, je tako velika, da se atomi na površini nanosnega materiala sprostijo in nanesejo na primerno nameščeno podlago.







  : | Tabela se nanaša samo na triodno, magnetronsko ali reakcijsko nanašanje z brizganjem, ki se uporablja za zvišanje sprejemljivosti nanosa in nivoja, in na povečano nanašanje z brizganjem z uporabo radijskih frekvenc (RF), ki se uporablja za omogočanje uparjevanja nekovinskih nanosnih materialov. |
| --- | --- | --- |

(f)

Nanašanje z brizganjem je nanašanje prevleke na površino, ki temelji na principu visokega podtlaka in prehoda delcev, kjer so pozitivni ioni pospešeni z elektronskim poljem v smeri sustrata. Kinetična energija ionov, ki se zaletijo v substrat, je tako velika, da se atomi na površini nanosnega materiala sprostijo in nanesejo na primerno nameščeno podlago.

:

| : | Za sprožitev nanašanja se lahko uporabljajo nizkoenergijski ionski žarki (manj kot 5 keV). |
| --- | --- |

:

| (g) | Ionska implantacija je postopek nanašanja prevleke zaradi spreminjanja površine, pri katerem se element, predviden za zlitino, ionizira, pospešuje skozi potencialni padec in vsadi v površino podlage. Ta postopek vključuje postopek, pri katerem potekata istočasno ionska implantacija in fizično plinska metoda nanašanja s pomočjo elektronskega žarka ali visokega podtlaka. |
| --- | --- |

(g)

Ionska implantacija je postopek nanašanja prevleke zaradi spreminjanja površine, pri katerem se element, predviden za zlitino, ionizira, pospešuje skozi potencialni padec in vsadi v površino podlage. Ta postopek vključuje postopek, pri katerem potekata istočasno ionska implantacija in fizično plinska metoda nanašanja s pomočjo elektronskega žarka ali visokega podtlaka.

SKUPINA 3

ELEKTRONIKA

3ASistemi, oprema in komponente

| : | Nadzorni status opreme, naprav in komponent, opisanih v točkah 3A001 ali 3A002 (razen tistih iz točk od 3A001(a)(3) do 3A001(a)(10) ali iz točke 3A001(a)(12)), ki so posebej izdelane za drugo opremo in imajo iste funkcionalne značilnosti kakor druga oprema, je določen z nadzornim statusom druge opreme. |
| --- | --- |

:

| : | Nadzorni status integriranih vezij iz točk od 3A001(a)(3) do 3A001(a)(9) ali iz točke 3A001(a)(12), ki so nespremenljivo programirana ali izdelana za specifično funkcijo za drugo opremo, je določen z nadzornim statusom druge opreme.







  : | Če proizvajalec ali uporabnik ne more določiti nadzornega statusa druge opreme, je nadzorni status integriranih vezij določen v točkah od 3A001(a)(3) do 3A001(a)(9) in v točki 3A001(a)(12). |
| --- | --- | --- |

:

:

3A001Elektronske komponente in posebej zanje izdelane komponente:

| (a) | integrirana vezja za splošno rabo:







  : | Nadzorni status rezin (obdelanih ali neobdelanih) z določeno funkcijo se določa v skladu s parametri iz točke 3A001(a) |
| --- | --- | --- |

(a)

integrirana vezja za splošno rabo:

:

| : | Integrirana vezja vključujejo naslednje tipe:






  — | „monolitna integrirana vezja“; |
| --- | --- | --- |

:

—

„monolitna integrirana vezja“;

| — | „hibridna integrirana vezja“; |
| --- | --- |

—

„hibridna integrirana vezja“;

| — | „veččipna integrirana vezja“; |
| --- | --- |

—

„veččipna integrirana vezja“;

| — | „integrirana vezja na filmu“,vključno z integriranimi vezji tipa silicij na safirju; |
| --- | --- |

—

„integrirana vezja na filmu“,vključno z integriranimi vezji tipa silicij na safirju;

| — | „optična integrirana vezja“. |
| --- | --- |

—

„optična integrirana vezja“.

| 1. | integrirana vezja, izdelana ali označena kot odporna proti sevanju, ki lahko prenesejo:






  (a) | skupno dozo 5 × 103 Gy (silicij) ali več |
| --- | --- | --- |

1.

integrirana vezja, izdelana ali označena kot odporna proti sevanju, ki lahko prenesejo:

(a)

skupno dozo 5 × 103 Gy (silicij) ali več

| (b) | določeno stalno dozo 5 × 106 Gy (silicij)/s ali več ali |
| --- | --- |

(b)

določeno stalno dozo 5 × 106 Gy (silicij)/s ali več ali

| (c) | fluenco (integrirani tok) nevtronov (ekvivalent 1 MeV) 5 × 1013 n/cm2 ali več za siliciju ali njegove ekvivalentne vrednosti za druge materiale;







  : | 3A001(a)(1)(c) se ne uporablja za strukture kovina-izolator-polprevodnik (MIS – Metal Insulator Semiconductor) |
| --- | --- | --- |

(c)

fluenco (integrirani tok) nevtronov (ekvivalent 1 MeV) 5 × 1013 n/cm2 ali več za siliciju ali njegove ekvivalentne vrednosti za druge materiale;

:

| 2. | „mikroprocesorska mikrovezja“, „mikroračunalniška mikrovezja“, mikrokrmilniška mikrovezja, pomnilniška integrirana vezja, izdelana iz sestavljenih polprevodnikov, analogno-digitalni pretvorniki, digitalno-analogni pretvorniki, elektro-optična ali „optična integrirana vezja“, izdelana za „obdelavo signalov“, logična vezja s programirljivim poljem, naročniška integrirana vezja, katerih funkcija je neznana ali je neznan nadzorni status opreme, v kateri bodo ta vezja uporabljena, procesorji s hitro Fourierevo transformacijo (FFT), električni izbrisljivi in programirljivi bralni pomnilniki (EPROM), bliskovni spomini ali statični vpisovalno/bralni pomnilniki (SRAM), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | so označeni za delovanje pri temperaturi okolja nad 398 K (125 °C); |
| --- | --- | --- |

2.

„mikroprocesorska mikrovezja“, „mikroračunalniška mikrovezja“, mikrokrmilniška mikrovezja, pomnilniška integrirana vezja, izdelana iz sestavljenih polprevodnikov, analogno-digitalni pretvorniki, digitalno-analogni pretvorniki, elektro-optična ali „optična integrirana vezja“, izdelana za „obdelavo signalov“, logična vezja s programirljivim poljem, naročniška integrirana vezja, katerih funkcija je neznana ali je neznan nadzorni status opreme, v kateri bodo ta vezja uporabljena, procesorji s hitro Fourierevo transformacijo (FFT), električni izbrisljivi in programirljivi bralni pomnilniki (EPROM), bliskovni spomini ali statični vpisovalno/bralni pomnilniki (SRAM), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

so označeni za delovanje pri temperaturi okolja nad 398 K (125 °C);

| (b) | so označeni za delovanje pri temperaturi okolja pod 218 K (– 55 °C) ali |
| --- | --- |

(b)

so označeni za delovanje pri temperaturi okolja pod 218 K (– 55 °C) ali

| (c) | so označeni za delovanje na celotnem temperaturnem območju okolja od 218 K (– 55 °C) do 398 K (125 °C). |
| --- | --- |

(c)

so označeni za delovanje na celotnem temperaturnem območju okolja od 218 K (– 55 °C) do 398 K (125 °C).

| : | Točka 3A001(a)(2) se ne uporablja za integrirana vezja za civilne avtomobile ali železniške aplikacije. |
| --- | --- |

:

| 3. | „mikroprocesorska mikrovezja“, „mikroračunalniška mikrovezja“ in mikrokrmilniška mikrovezja, izdelana iz sestavljenega polprevodnika in delujejo na urni frekvenci, večji od 40 MHz;







  : | Točka 3A001(a)(3) vključuje procesorje digitalnih signalov, procesorje digitalnih nizov in digitalne koprocesorje. |
| --- | --- | --- |

3.

„mikroprocesorska mikrovezja“, „mikroračunalniška mikrovezja“ in mikrokrmilniška mikrovezja, izdelana iz sestavljenega polprevodnika in delujejo na urni frekvenci, večji od 40 MHz;

:

| 4. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

4.

se ne uporablja;

| 5. | integrirana vezja analogno-digitalnih pretvornikov (AD-pretvorniki) in digitalno-analognih pretvornikov (DA-pretvorniki):






  (a) | AD-pretvorniki, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:







  NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 3A101; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

integrirana vezja analogno-digitalnih pretvornikov (AD-pretvorniki) in digitalno-analognih pretvornikov (DA-pretvorniki):

(a)

AD-pretvorniki, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

NAPOTILO:

| 1. | razločljivost 8 bitov ali več, vendar manj kot 10 bitov, z izhodno hitrostjo več kot 500 milijonov besed na sekundo; |
| --- | --- |

1.

razločljivost 8 bitov ali več, vendar manj kot 10 bitov, z izhodno hitrostjo več kot 500 milijonov besed na sekundo;

| 2. | razločljivost 10 bitov ali več, vendar manj kot 12 bitov, z izhodno hitrostjo več kot 300 milijonov besed na sekundo; |
| --- | --- |

2.

razločljivost 10 bitov ali več, vendar manj kot 12 bitov, z izhodno hitrostjo več kot 300 milijonov besed na sekundo;

| 3. | razločljivost 12 bitov z izhodno hitrostjo več kot 200 milijonov besed na sekundo; |
| --- | --- |

3.

razločljivost 12 bitov z izhodno hitrostjo več kot 200 milijonov besed na sekundo;

| 4. | več kot 12-bitna razločljivost, vendar enaka ali pod 14 bitov z izhodno hitrostjo več kot 125 milijonov besed na sekundo, ali |
| --- | --- |

4.

več kot 12-bitna razločljivost, vendar enaka ali pod 14 bitov z izhodno hitrostjo več kot 125 milijonov besed na sekundo, ali

| 5. | več kot 14-bitna razločljivost z izhodno hitrostjo več kot 20 milijona besed na sekundo; |
| --- | --- |

5.

več kot 14-bitna razločljivost z izhodno hitrostjo več kot 20 milijona besed na sekundo;

:

| 1. | Razločljivost n bitov ustreza kvantizaciji 2n stopenj. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Število bitov izhodne besede je enako razločljivosti AD- pretvornikov. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izhodna hitrost pomeni najvišjo izhodno hitrost pretvornika ne glede na obliko ali nadvzorčenje. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pri večkanalnih AD-pretvornikih se izhodne hitrosti ne seštevajo, ampak je izhodna hitrost enaka najvišji izhodni hitrosti katerega koli posameznega kanala. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pri AD-pretvornikih s porazdeljenim sistemom („interleaved ADCs“) ali pri večkanalnih AD-pretvornikih, pri katerih je mogoče porazdeljeno delovanje, se izhodne hitrosti seštevajo in izhodna hitrost je enaka najvišji kombinirani skupni izhodni hitrosti vseh izhodnih hitrosti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trgovci lahko kot izhodno hitrost uporabijo tudi frekvenco vzorčenja, hitrost pretvorbe ali hitrost propustnosti. Velikokrat je ta določena v megahertzih (MHz) ali mega vzorcih na sekundo (MSPS). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Za merjenje izhodne hitrosti se razume, da je ena izhodna beseda na sekundo enaka enemu hertzu ali enemu vzorcu na sekundo. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Večkanalni AD-pretvorniki so naprave, ki združujejo več kot en AD-pretvornik in so oblikovane tako, da ima vsak AD-pretvornik ločen vhodni analogni signal. |
| --- | --- |

8.

| 9. | D-pretvorniki s porazdeljenim sistemom so naprave, ki imajo več enot AD-pretvornikov, ki vzorčijo isti vhodni analogni signal ob različnem času, tako da je po seštetju izhodnih signalov vhodni analogni signal učinkovito vzorčen in pretvorjen pri višji hitrosti vzorčenja. |
| --- | --- |

9.

| (b) | DA-pretvorniki, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | razločljivost 10 bitov ali več s prilagojeno stopnjo posodabljanja 3 500 MSPS ali več ali |
| --- | --- | --- |

(b)

DA-pretvorniki, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

razločljivost 10 bitov ali več s prilagojeno stopnjo posodabljanja 3 500 MSPS ali več ali

| 2. | razločljivost 12 bitov ali več s prilagojeno stopnjo posodabljanja 1 250 MSPS ali več in s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | čas umirjanja s stopnje polnega obsega na 0,024 % polnega obsega je manj kot 9 ns ali |
| --- | --- | --- |

2.

razločljivost 12 bitov ali več s prilagojeno stopnjo posodabljanja 1 250 MSPS ali več in s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

čas umirjanja s stopnje polnega obsega na 0,024 % polnega obsega je manj kot 9 ns ali

| (b) | dinamično območje brez motenj („Spurious Free Dynamic Range“ – SFDR) je večje od 68 dBc (nosilec), kadar se sintetizira analogni signal v polnem obsegu s frekvenco 100 MHz ali analogni signal v polnem obsegu z najvišjo frekvenco, ki je opredeljena pod 100 MHz. |
| --- | --- |

(b)

dinamično območje brez motenj („Spurious Free Dynamic Range“ – SFDR) je večje od 68 dBc (nosilec), kadar se sintetizira analogni signal v polnem obsegu s frekvenco 100 MHz ali analogni signal v polnem obsegu z najvišjo frekvenco, ki je opredeljena pod 100 MHz.

:

| 1. | Dinamično območje brez motenj (SFDR) je razmerje med RMS-vrednostjo nosilne frekvence (najmočnejša signalna komponenta) na vhodu DA-pretvornika in RMS-vrednostjo naslednje najmočnejše šumne komponente ali komponente harmoničnega popačenja na izhodu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | SFDR se določi neposredno iz tabele specifikacij ali iz shem značilnosti SFDR glede na frekvenco. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Signal ima polni obseg, kadar je njegova amplituda večja kot –3 dBfs (polni obseg). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prilagojena stopnja posodabljanja pri DA-pretvornikih:







  (a) | Pri konvencionalnih DA-pretvornikih (brez interpoliranja) je prilagojena stopnja posodabljanja enaka stopnji pretvarjanja digitalnega signala v analogni signal in stopnji, po kateri DA-pretvornik spreminja izhodne analogne vrednosti. Pri DA-pretvornikih, pri katerih je mogoče zaobiti interpolacijo (faktor interpolacije je enak ena), je treba DA-pretvornike obravnavati kot konvencionalne DA-pretvornike (brez interpoliranja). |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

Pri konvencionalnih DA-pretvornikih (brez interpoliranja) je prilagojena stopnja posodabljanja enaka stopnji pretvarjanja digitalnega signala v analogni signal in stopnji, po kateri DA-pretvornik spreminja izhodne analogne vrednosti. Pri DA-pretvornikih, pri katerih je mogoče zaobiti interpolacijo (faktor interpolacije je enak ena), je treba DA-pretvornike obravnavati kot konvencionalne DA-pretvornike (brez interpoliranja).

| (b) | Pri DA-pretvornikih z interpoliranjem (DA-pretvornikih z nadvzorčenjem) je prilagojena stopnja posodabljanja enaka količniku stopnje posodabljanja DA-pretvornika in najmanjšega faktorja interpolacije. Pri DA-pretvornikih z interpoliranjem se lahko prilagojena stopnja posodabljanja nanaša na različne pojme, vključno z naslednjimi:







  — | stopnja prenosa vhodnih podatkov, |
| --- | --- | --- |

(b)

Pri DA-pretvornikih z interpoliranjem (DA-pretvornikih z nadvzorčenjem) je prilagojena stopnja posodabljanja enaka količniku stopnje posodabljanja DA-pretvornika in najmanjšega faktorja interpolacije. Pri DA-pretvornikih z interpoliranjem se lahko prilagojena stopnja posodabljanja nanaša na različne pojme, vključno z naslednjimi:

—

stopnja prenosa vhodnih podatkov,

| — | stopnja prenosa vhodnih besed, |
| --- | --- |

—

stopnja prenosa vhodnih besed,

| — | stopnja prenosa vhodnih vzorcev, |
| --- | --- |

—

stopnja prenosa vhodnih vzorcev,

| — | največja skupna stopnja prenosa vhodnih vodil, |
| --- | --- |

—

največja skupna stopnja prenosa vhodnih vodil,

| — | največja urna stopnja DA-pretvornika pri vhodni uri DA-pretvornika. |
| --- | --- |

—

največja urna stopnja DA-pretvornika pri vhodni uri DA-pretvornika.

| 6. | elektrooptična in „optična integrirana vezja“, zasnovana za „obdelavo signalov“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | eno ali več notranjih „laserskih“ diod; |
| --- | --- | --- |

6.

elektrooptična in „optična integrirana vezja“, zasnovana za „obdelavo signalov“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

eno ali več notranjih „laserskih“ diod;

| (b) | enega ali več notranjih elementov za zaznavanje svetlobe in |
| --- | --- |

(b)

enega ali več notranjih elementov za zaznavanje svetlobe in

| (c) | optični valovod; |
| --- | --- |

(c)

optični valovod;

| 7. | ‚logična vezja s programirljivim poljem‘, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | Najvišje število digitalnih vhodnih/izhodnih podatkov je višje kot 200 ali |
| --- | --- | --- |

7.

‚logična vezja s programirljivim poljem‘, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

Najvišje število digitalnih vhodnih/izhodnih podatkov je višje kot 200 ali

| (b) | Število vrat sistema je višje kot 230 000; |
| --- | --- |

(b)

Število vrat sistema je višje kot 230 000;

| : | Točka 3A001(a)7 zajema:






  — | enostavni programirljivi logični element (SPLD - Simple Programmable Logic Devices), |
| --- | --- | --- |

:

—

enostavni programirljivi logični element (SPLD - Simple Programmable Logic Devices),

| — | kompleksni programirljivi logični element (CPLD - Complex Programmable Logic Devices), |
| --- | --- |

—

kompleksni programirljivi logični element (CPLD - Complex Programmable Logic Devices),

| — | programirljiva mreža vrat (FPGA - Field Programmable Gate Arrays), |
| --- | --- |

—

programirljiva mreža vrat (FPGA - Field Programmable Gate Arrays),

| — | programirljiva mreža logičnih nizov (FPLA - Field Programmable Logic Arrays), |
| --- | --- |

—

programirljiva mreža logičnih nizov (FPLA - Field Programmable Logic Arrays),

| — | programirljiva mreža medpovezav (FPIC - Field Programmable Interconnects). |
| --- | --- |

—

programirljiva mreža medpovezav (FPIC - Field Programmable Interconnects).

:

| 1. | ‚Programljiva logična vezja‘ so znana tudi kot programirljive mreže vrat ali programirljive logične mreže |
| --- | --- |

1.

‚Programljiva logična vezja‘ so znana tudi kot programirljive mreže vrat ali programirljive logične mreže

| 2. | Najvišje število digitalnih vhodnih/izhodnih podatkov iz točke 3A001(a)7(a) je znano tudi kot najvišje število podatkov, ki jih uporabnik vnese ali sprejme ali najvišje število razpoložljivih vstopnih/izstopnih podatkov, ne glede na to, ali je integrirano vezje v ohišju ali brez njega. |
| --- | --- |

2.

Najvišje število digitalnih vhodnih/izhodnih podatkov iz točke 3A001(a)7(a) je znano tudi kot najvišje število podatkov, ki jih uporabnik vnese ali sprejme ali najvišje število razpoložljivih vstopnih/izstopnih podatkov, ne glede na to, ali je integrirano vezje v ohišju ali brez njega.

| 8. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

8.

se ne uporablja;

| 9. | nevronskomrežna integrirana vezja; |
| --- | --- |

9.

nevronskomrežna integrirana vezja;

| 10. | naročniška integrirana vezja, katerih funkcija je neznana ali pa je proizvajalcu neznan nadzorni status opreme, v kateri se bodo uporabila ta integrirana vezja, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | več kot 1 500 priključkov; |
| --- | --- | --- |

10.

naročniška integrirana vezja, katerih funkcija je neznana ali pa je proizvajalcu neznan nadzorni status opreme, v kateri se bodo uporabila ta integrirana vezja, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

več kot 1 500 priključkov;

| (b) | tipična „propagacijska zakasnitev osnovnih vrat“ manj kot 0,02 ns ali |
| --- | --- |

(b)

tipična „propagacijska zakasnitev osnovnih vrat“ manj kot 0,02 ns ali

| (c) | delovno frekvenco več kot 3 GHz; |
| --- | --- |

(c)

delovno frekvenco več kot 3 GHz;

| 11. | digitalna integrirana vezja, razen opisanih v točkah od 3A001(a)(3) do 3A001(a)(10) in v točki 3A001(a)(12), na podlagi katerega koli sestavljenega polprevodnika in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | ekvivalentno število vrat nad 3 000 (2-vhodnih vrat) ali |
| --- | --- | --- |

11.

digitalna integrirana vezja, razen opisanih v točkah od 3A001(a)(3) do 3A001(a)(10) in v točki 3A001(a)(12), na podlagi katerega koli sestavljenega polprevodnika in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

ekvivalentno število vrat nad 3 000 (2-vhodnih vrat) ali

| (b) | delovno frekvenco več kot 1,2 GHz; |
| --- | --- |

(b)

delovno frekvenco več kot 1,2 GHz;

| 12. | procesorji s hitro Fourierevo transformacijo (FFT - Fast Fourier Transform) in naznačenim izvajalnim časom kompleksne FFT z N točkami manjši od (N log2 N)/20 480 ms, pri čemer je N število točk;

  :


  Če je N enako 1 024 točk, dobimo s formulo v točki 3A001(a)(12) izvajalni čas 500 μs. |
| --- | --- |

12.

procesorji s hitro Fourierevo transformacijo (FFT - Fast Fourier Transform) in naznačenim izvajalnim časom kompleksne FFT z N točkami manjši od (N log2 N)/20 480 ms, pri čemer je N število točk;

:

Če je N enako 1 024 točk, dobimo s formulo v točki 3A001(a)(12) izvajalni čas 500 μs.

| (b) | mikrovalovne naprave ali naprave z milimetrskimi valovi:






  1. | vakuumske elektronske in katode:







  : | Točka 3A001(b)(1) se ne nanaša na elektronske, izdelane ali označene za delovanje v katerem koli frekvenčnem pasu, ki imajo obe naslednji značilnosti:







  (a) | ne presega 31,8 GHz in |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

mikrovalovne naprave ali naprave z milimetrskimi valovi:

1.

vakuumske elektronske in katode:

:

(a)

ne presega 31,8 GHz in

| (b) | je „dodeljeno po ITU“ za radiokomunikacijske storitve, ne pa za radiolokacijo. |
| --- | --- |

(b)

je „dodeljeno po ITU“ za radiokomunikacijske storitve, ne pa za radiolokacijo.

| : | 3A001(b)(1) se ne nanaša na elektronske, ki niso „primerne za vesolje“ in imajo vse naslednje značilnosti:







  (a) | povprečna izhodna moč je enaka ali manjša od 50 W in |
| --- | --- | --- |

:

(a)

povprečna izhodna moč je enaka ali manjša od 50 W in

| (b) | so izdelane ali označene za kateri koli frekvenčni pas, ki ima vse naslednje značilnosti:








  1. | presega 31,8 GHz, vendar ne presega 43,5 GHz in |
| --- | --- | --- |

(b)

so izdelane ali označene za kateri koli frekvenčni pas, ki ima vse naslednje značilnosti:

1.

presega 31,8 GHz, vendar ne presega 43,5 GHz in

| 2. | je „dodeljeno po ITU“ za radiokomunikacijske storitve, ne pa za radiolokacijo. |
| --- | --- |

2.

je „dodeljeno po ITU“ za radiokomunikacijske storitve, ne pa za radiolokacijo.

| (a) | elektronske na potujoče valove, impulzne ali zvezne valove:






  1. | elektronske, ki delujejo na frekvencah, višjih od 31,8 GHz; |
| --- | --- | --- |

(a)

elektronske na potujoče valove, impulzne ali zvezne valove:

1.

elektronske, ki delujejo na frekvencah, višjih od 31,8 GHz;

| 2. | elektronske, ki imajo katodni grelni element z vklopnim časom do označene moči RF manj kot 3 sekunde; |
| --- | --- |

2.

elektronske, ki imajo katodni grelni element z vklopnim časom do označene moči RF manj kot 3 sekunde;

| 3. | elektronske s sklopljeno votlino ali njihove izvedenke z „delno pasovno širino“ večjo od 7 %, ali s temensko močjo, večjo od 2,5 kW; |
| --- | --- |

3.

elektronske s sklopljeno votlino ali njihove izvedenke z „delno pasovno širino“ večjo od 7 %, ali s temensko močjo, večjo od 2,5 kW;

| 4. | polžaste (’helix‘) elektronske ali njihove izvedenke, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | njihova „trenutna pasovna širina“ je več kot oktava, povprečna moč (izražena v kW), pomnožena s frekvenco (izraženo v GHz), pa več kot 0,5; |
| --- | --- | --- |

4.

polžaste (’helix‘) elektronske ali njihove izvedenke, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

njihova „trenutna pasovna širina“ je več kot oktava, povprečna moč (izražena v kW), pomnožena s frekvenco (izraženo v GHz), pa več kot 0,5;

| (b) | njihova „trenutna pasovna širina“ je ena oktava ali manj, povprečna moč (izražena v kW), pomnožena s frekvenco (izraženo v GHz), pa več kot 1 ali |
| --- | --- |

(b)

njihova „trenutna pasovna širina“ je ena oktava ali manj, povprečna moč (izražena v kW), pomnožena s frekvenco (izraženo v GHz), pa več kot 1 ali

| (c) | so „primerni za vesolje“; |
| --- | --- |

(c)

so „primerni za vesolje“;

| (b) | ojačevalne elektronske z navzkrižnim poljem in z ojačanjem, večjim od 17 dB; |
| --- | --- |

(b)

ojačevalne elektronske z navzkrižnim poljem in z ojačanjem, večjim od 17 dB;

| (c) | impregnirane katode, izdelane za elektronske, ki neprekinjeno oddajajo gostoto toka več kot 5 A/cm2 v označenih pogojih delovanja; |
| --- | --- |

(c)

impregnirane katode, izdelane za elektronske, ki neprekinjeno oddajajo gostoto toka več kot 5 A/cm2 v označenih pogojih delovanja;

| 2. | močnostni ojačevalniki z mikrovalovnimi „monolitnimi integriranimi vezji“ (MMIC – Microwave Monolithic Integrated Circuits), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | označeni za delovanje pri frekvencah od 3,2 GHz do vključno 6,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 4 W (36 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 15 %; |
| --- | --- | --- |

2.

močnostni ojačevalniki z mikrovalovnimi „monolitnimi integriranimi vezji“ (MMIC – Microwave Monolithic Integrated Circuits), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

označeni za delovanje pri frekvencah od 3,2 GHz do vključno 6,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 4 W (36 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 15 %;

| (b) | označeni za delovanje pri frekvencah od 6,8 GHz do vključno 16 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 1 W (30 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %; |
| --- | --- |

(b)

označeni za delovanje pri frekvencah od 6,8 GHz do vključno 16 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 1 W (30 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %;

| (c) | označeni za delovanje pri frekvencah od 16 GHz do vključno 31,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 0,8 W (29 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %; |
| --- | --- |

(c)

označeni za delovanje pri frekvencah od 16 GHz do vključno 31,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 0,8 W (29 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %;

| (d) | označeni za delovanje pri frekvencah od 31,8 GHz do vključno 37,5 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 0,1 nW; |
| --- | --- |

(d)

označeni za delovanje pri frekvencah od 31,8 GHz do vključno 37,5 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 0,1 nW;

| (e) | označeni za delovanje pri frekvencah od 37,5 GHz do vključno 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 0,25 W (24 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 % ali |
| --- | --- |

(e)

označeni za delovanje pri frekvencah od 37,5 GHz do vključno 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 0,25 W (24 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 % ali

| (f) | označeni za delovanje pri frekvencah nad 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 0,1 nW; |
| --- | --- |

(f)

označeni za delovanje pri frekvencah nad 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 0,1 nW;

| : | se ne uporablja; |
| --- | --- |

:

| : | Nadzorni status mikrovalovnih monolitnih integriranih vezij, katerih nominalna delovna frekvenca obsega več kot eno frekvenčno območje, kot določa točka 3A001(b)(2)(a) do 3A001(b)(2)(f) se določa glede na prag najnižje povprečne izhodne moči. |
| --- | --- |

:

| : | Opombi 1 in 2 v 3A pomenita, da točka 3A001(b)(2) ne nadzira mikrovalovnih monolitnih integriranih vezij, če so izdelana posebej za druge namene, npr. telekomunikacije, radarje, avtomobile. |
| --- | --- |

:

| 3. | diskretni mikrovalovni tranzistorji, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  (a) | označeni za delovanje pri frekvencah, večjih kot 3,2 GHz do vključno 6,8 GHz in imajo povprečno izhodno moč večjo od 60 W (47,8 dBm); |
| --- | --- | --- |

3.

diskretni mikrovalovni tranzistorji, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

(a)

označeni za delovanje pri frekvencah, večjih kot 3,2 GHz do vključno 6,8 GHz in imajo povprečno izhodno moč večjo od 60 W (47,8 dBm);

| (b) | označeni za delovanje pri frekvencah, večjih kot 6,8 GHz do vključno 31,8 GHz in imajo povprečno izhodno moč večjo od 20 W (43 dBm); |
| --- | --- |

(b)

označeni za delovanje pri frekvencah, večjih kot 6,8 GHz do vključno 31,8 GHz in imajo povprečno izhodno moč večjo od 20 W (43 dBm);

| (c) | označeni za delovanje pri frekvencah, večjih kot 31,8 GHz do vključno 37,5 GHz in imajo povprečno izhodno moč večjo od 0,5 W (27 dBm); |
| --- | --- |

(c)

označeni za delovanje pri frekvencah, večjih kot 31,8 GHz do vključno 37,5 GHz in imajo povprečno izhodno moč večjo od 0,5 W (27 dBm);

| (d) | označeni za delovanje pri frekvencah od 37,5 GHz do vključno 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 1 W (30 dBm) ali |
| --- | --- |

(d)

označeni za delovanje pri frekvencah od 37,5 GHz do vključno 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 1 W (30 dBm) ali

| (e) | označeni za delovanje pri frekvencah nad 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 0,1 nW; |
| --- | --- |

(e)

označeni za delovanje pri frekvencah nad 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 0,1 nW;

| : | Nadzorni status tranzistorja, katerega nominalna delovna frekvenca vključuje več kot eno frekvenčno območje, kot določajo točke 3A001(b)3a do 3A001(b)(3)(e), se določa glede na prag najnižje povprečne izhodne moči. |
| --- | --- |

:

| 4. | mikrovalovni polprevodniški ojačevalniki in mikrovalovni sestavi/moduli, ki vsebujejo mikrovalovne polprevodniške ojačevalnike s katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  (a) | označeni za delovanje pri frekvencah od 3,2 GHz do vključno 6,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 60 W (47,8 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 15 %; |
| --- | --- | --- |

4.

mikrovalovni polprevodniški ojačevalniki in mikrovalovni sestavi/moduli, ki vsebujejo mikrovalovne polprevodniške ojačevalnike s katero koli izmed naslednjih značilnosti:

(a)

označeni za delovanje pri frekvencah od 3,2 GHz do vključno 6,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 60 W (47,8 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 15 %;

| (b) | označeni za delovanje pri frekvencah od 6,8 GHz do vključno 31,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 15 W (42 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %; |
| --- | --- |

(b)

označeni za delovanje pri frekvencah od 6,8 GHz do vključno 31,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 15 W (42 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %;

| (c) | označeni za delovanje pri frekvencah od 31,8 GHz do vključno 37,5 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 0,1 nW; |
| --- | --- |

(c)

označeni za delovanje pri frekvencah od 31,8 GHz do vključno 37,5 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 0,1 nW;

| (d) | označeni za delovanje pri frekvencah od 37,5 GHz do vključno 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 1 W (30 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %; |
| --- | --- |

(d)

označeni za delovanje pri frekvencah od 37,5 GHz do vključno 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 1 W (30 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %;

| (e) | označeni za delovanje pri frekvencah nad 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 0,1 nW ali |
| --- | --- |

(e)

označeni za delovanje pri frekvencah nad 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 0,1 nW ali

| (f) | označeni za delovanje pri frekvencah od 3,2 GHz in z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  1. | povprečna izhodna moč (v watih), P, je večja od 150, deljeno z maksimalno delovno frekvenco (v GHz) na kvadrat [P> 150 W*GHz2/fGHz
  2]; |
| --- | --- | --- |

(f)

označeni za delovanje pri frekvencah od 3,2 GHz in z vsemi naslednjimi značilnostmi:

1.

povprečna izhodna moč (v watih), P, je večja od 150, deljeno z maksimalno delovno frekvenco (v GHz) na kvadrat [P> 150 W*GHz2/fGHz
  2];

| 2. | „delna pasovna širina“ 5 % ali več in |
| --- | --- |

2.

„delna pasovna širina“ 5 % ali več in

| 3. | dolžina d (v cm) katerih koli dveh strani, pravokotnih druga na drugo, je enaka ali manjša kot 15, deljeno z najnižjo delovno frekvenco v GHz [d ≤ 15 cm * GHz/ fGHz]. |
| --- | --- |

3.

dolžina d (v cm) katerih koli dveh strani, pravokotnih druga na drugo, je enaka ali manjša kot 15, deljeno z najnižjo delovno frekvenco v GHz [d ≤ 15 cm * GHz/ fGHz].

:

V formuli v točki 3A001(b)(4)(f)(3) se za najnižjo delovno frekvenco (fGHz) uporabi vrednost 3,2 GHz za vse ojačevalnike, ki imajo nominalno delovno območje navzdol do 3,2 GHz in nižje [d ≤ 15 cm * GHz/3,2 GHz].

| : | Močnostne ojačevalnike z mikrovalovnimi monolitnimi integriranimi vezji (MMIC) je treba ocenjevati po kriterijih iz točke 3A001(b)(2).







  : | se ne uporablja; |
| --- | --- | --- |

:

:

| : | Nadzorni status proizvoda, katerega nominalna delovna frekvenca obsega več kot eno frekvenčno območje, kot določajo točke od 3A001(b)(4)(a) do 3A001(b)(4)(e), se določa glede na prag najnižje povprečne izhodne moči. |
| --- | --- |

:

| 5. | elektronsko ali magnetno nastavljivi pasovno prepustni ali pasovno zaporni filtri, ki imajo več kot 5 nastavljivih resonatorjev z zmožnostjo nastavitve v frekvenčnem pasu 1,5: 1 (fmax /fmin) v manj kot 10 μs in imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  (a) | pasovno širino prepustnega frekvenčnega pasu večjo kot 0,5 % centralne frekvence ali |
| --- | --- | --- |

5.

elektronsko ali magnetno nastavljivi pasovno prepustni ali pasovno zaporni filtri, ki imajo več kot 5 nastavljivih resonatorjev z zmožnostjo nastavitve v frekvenčnem pasu 1,5: 1 (fmax /fmin) v manj kot 10 μs in imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

(a)

pasovno širino prepustnega frekvenčnega pasu večjo kot 0,5 % centralne frekvence ali

| (b) | pasovno širino zapornega frekvenčnega pasu manjšo kot 0,5 % od centralne frekvence; |
| --- | --- |

(b)

pasovno širino zapornega frekvenčnega pasu manjšo kot 0,5 % od centralne frekvence;

| 6. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

6.

se ne uporablja;

| 7. | pretvorniki in harmonični mešalniki, namenjeni za širjenje frekvenčnega območja opreme, opisane v točkah 3A002(c), 3A002(d), 3A002(e) ali 3A002(f), nad tam navedenimi mejami; |
| --- | --- |

7.

pretvorniki in harmonični mešalniki, namenjeni za širjenje frekvenčnega območja opreme, opisane v točkah 3A002(c), 3A002(d), 3A002(e) ali 3A002(f), nad tam navedenimi mejami;

| 8. | mikrovalovni močnostni ojačevalniki z elektronskami, določenimi v točki 3A001(b)(1), ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | delovna frekvenca je višja od 3 GHz; |
| --- | --- | --- |

8.

mikrovalovni močnostni ojačevalniki z elektronskami, določenimi v točki 3A001(b)(1), ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

delovna frekvenca je višja od 3 GHz;

| (b) | povprečna izhodna moč na razmerje mase presega 80 W/kg in |
| --- | --- |

(b)

povprečna izhodna moč na razmerje mase presega 80 W/kg in

| (c) | njihova prostornina je manjša od 400 cm3; |
| --- | --- |

(c)

njihova prostornina je manjša od 400 cm3;

| : | Predmet nadzora točke 3A001(b)(8) ni oprema, ki je izdelana ali naznačena za delovanje v katerem koli frekvenčnem pasu, „dodeljeno po ITU“ za radiokomunikacijske storitve radijske komunikacije, ne pa za radiolokacijo. |
| --- | --- |

:

| 9. | Mikrovalovni napajalni moduli (MPM), sestavljeni vsaj iz elektronske za potujoče valove, mikrovalovnega „monolitnega integriranega vezja“ in integrirane elektronske napajalne naprave, ki imajo vse od naslednjih značilnosti:






  (a) | ‚čas vključitve‘ od izključenega stanja do stanja popolnega delovanja je manj kot deset sekund; |
| --- | --- | --- |

9.

Mikrovalovni napajalni moduli (MPM), sestavljeni vsaj iz elektronske za potujoče valove, mikrovalovnega „monolitnega integriranega vezja“ in integrirane elektronske napajalne naprave, ki imajo vse od naslednjih značilnosti:

(a)

‚čas vključitve‘ od izključenega stanja do stanja popolnega delovanja je manj kot deset sekund;

| (b) | Prostornina je manjša od produkta največje možne moči v vatih in faktorja 10 cm3/W in |
| --- | --- |

(b)

Prostornina je manjša od produkta največje možne moči v vatih in faktorja 10 cm3/W in

| (c) | „trenutna pasovna širina“ je večja od ene oktave (fmax. > 2fmin.) in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | RF izhodna moč večja od 100 W za frekvence, enake 18 GHz ali manj ali |
| --- | --- | --- |

(c)

„trenutna pasovna širina“ je večja od ene oktave (fmax. > 2fmin.) in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

RF izhodna moč večja od 100 W za frekvence, enake 18 GHz ali manj ali

| 2. | frekvenca večja od 18 GHz; |
| --- | --- |

2.

frekvenca večja od 18 GHz;

:

| 1. | Za izračun prostornine iz točke 3A001(b)(9)(b) je podan naslednji primer: za največjo možno napetost 20 W je prostornina: 20 W × 10 cm3/W = 200 cm3. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚Čas vključitve‘ v točki 3A001(b)(9)(a) se nanaša na čas od popolnoma izključenega stanja do popolnega delovanja, tj. vključuje čas ogrevanja MPM. |
| --- | --- |

2.

| 10. | Oscilatorji in oscilacijski mehanizmi, izdelani za delovanje pod vsemi naslednjimi pogoji:






  (a) | šum posamezne faze stranskega pasu (SSB), izražen v dBc/Hz, je boljši od –(126 + 20 log10F – 20 log10f) pri 10 Hz < F < 10kHz in |
| --- | --- | --- |

10.

Oscilatorji in oscilacijski mehanizmi, izdelani za delovanje pod vsemi naslednjimi pogoji:

(a)

šum posamezne faze stranskega pasu (SSB), izražen v dBc/Hz, je boljši od –(126 + 20 log10F – 20 log10f) pri 10 Hz < F < 10kHz in

| (b) | šum posamezne faze stranskega pasu (SSB), izražen v dBc/Hz, je boljši od –(114 + 20 log10F – 20 log10f) pri 10 kHz ≤ F < 500kHz; |
| --- | --- |

(b)

šum posamezne faze stranskega pasu (SSB), izražen v dBc/Hz, je boljši od –(114 + 20 log10F – 20 log10f) pri 10 kHz ≤ F < 500kHz;

:

V točki 3A001(b)(10) je F regulacijsko odstopanje od delovne frekvence v Hz in f delovna frekvenca v MHz.

| 11. | „Elektronski sestavi“„frekvenčnega sintezatorja“, ki imajo „frekvence preklopnega časa“, kakor je določeno v kateri koli od naslednjih točk:






  (a) | manj kot 312 ps; |
| --- | --- | --- |

11.

„Elektronski sestavi“„frekvenčnega sintezatorja“, ki imajo „frekvence preklopnega časa“, kakor je določeno v kateri koli od naslednjih točk:

(a)

manj kot 312 ps;

| (b) | manj kot 100 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 1,6 GHz znotraj sintetiziranega frekvenčnega območja, ki je večji od 3,2 GHz, vendar ne presega 10,6 GHz; |
| --- | --- |

(b)

manj kot 100 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 1,6 GHz znotraj sintetiziranega frekvenčnega območja, ki je večji od 3,2 GHz, vendar ne presega 10,6 GHz;

| (c) | manj kot 250 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 550 MHz znotraj sintetiziranega frekvenčnega območja, ki je večji od 10,6 GHz, vendar ne presega 31,8 GHz; |
| --- | --- |

(c)

manj kot 250 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 550 MHz znotraj sintetiziranega frekvenčnega območja, ki je večji od 10,6 GHz, vendar ne presega 31,8 GHz;

| (d) | manj kot 500 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 550 MHz znotraj sintetiziranega frekvenčnega območja, ki je večji od 31,8 GHz, vendar ne presega 43,5 GHz ali |
| --- | --- |

(d)

manj kot 500 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 550 MHz znotraj sintetiziranega frekvenčnega območja, ki je večji od 31,8 GHz, vendar ne presega 43,5 GHz ali

| (e) | manj kot 1 ms znotraj sintetiziranega frekvenčnega obsega, ki presega 43,5 GHz. |
| --- | --- |

(e)

manj kot 1 ms znotraj sintetiziranega frekvenčnega obsega, ki presega 43,5 GHz.

| : | Za „analizatorje signala“, generatorje signala, omrežne analizatorje in mikrovalovne preskušalne sprejemnike za splošno rabo glej 3A002(c), 3A002(d), 3A002(e) oziroma 3A002(f). |
| --- | --- |

:

| (c) | zvočnovalovne naprave in posebej zanje izdelane komponente:






  1. | Površinske zvočnovalovne naprave in zvočnovalnovne naprave za površinsko posnemanje (plitvo posnemanje), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | nosilno frekvenco več kot 6 GHz; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

zvočnovalovne naprave in posebej zanje izdelane komponente:

1.

Površinske zvočnovalovne naprave in zvočnovalnovne naprave za površinsko posnemanje (plitvo posnemanje), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

nosilno frekvenco več kot 6 GHz;

| (b) | nosilno frekvenco več kot 1 GHz, vendar največ 6 GHz, in katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  1. | ‚dušenje bočne frekvence‘ večje kot 65 dB; |
| --- | --- | --- |

(b)

nosilno frekvenco več kot 1 GHz, vendar največ 6 GHz, in katero koli izmed naslednjih značilnosti:

1.

‚dušenje bočne frekvence‘ večje kot 65 dB;

| 2. | zmnožek največje časovne zakasnitve in pasovne širine (čas v μs, pomnožen s pasovno širino v MHz) več kot 100; |
| --- | --- |

2.

zmnožek največje časovne zakasnitve in pasovne širine (čas v μs, pomnožen s pasovno širino v MHz) več kot 100;

| 3. | pasovno širino, večjo od 250 MHz ali |
| --- | --- |

3.

pasovno širino, večjo od 250 MHz ali

| 4. | disperzivno zakasnitev večjo kot 10 μs ali |
| --- | --- |

4.

disperzivno zakasnitev večjo kot 10 μs ali

| (c) | nosilno frekvenco 1 GHz ali manj, ki ima katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  1. | zmnožek največje časovne zakasnitve in pasovne širine (čas v μs, pomnožen s pasovno širino v MHz) več kot 100; |
| --- | --- | --- |

(c)

nosilno frekvenco 1 GHz ali manj, ki ima katero koli izmed naslednjih značilnosti:

1.

zmnožek največje časovne zakasnitve in pasovne širine (čas v μs, pomnožen s pasovno širino v MHz) več kot 100;

| 2. | disperzivno zakasnitev večjo kot 10 μs ali |
| --- | --- |

2.

disperzivno zakasnitev večjo kot 10 μs ali

| 3. | ‚dušenje bočne frekvence‘, večje kot 65 dB in s pasovno širino več kot 100 MHz; |
| --- | --- |

3.

‚dušenje bočne frekvence‘, večje kot 65 dB in s pasovno širino več kot 100 MHz;

:

‚Dušenje bočne frekvence‘ je najvišja vrednost dušenja, določena v varnostnem listu.

| 2. | Prostorske zvočnovalovne naprave, ki omogočajo neposredno obdelavo signalov frekvenc več kakor 6 GHz; |
| --- | --- |

2.

Prostorske zvočnovalovne naprave, ki omogočajo neposredno obdelavo signalov frekvenc več kakor 6 GHz;

| 3. | zvočno-optične naprave za „obdelavo signalov“, ki izkoriščajo interakcijo med zvočnimi (velikimi ali površinskimi) in svetlobnimi valovi, kar omogoča neposredno obdelavo signalov ali podob, vključno s spektralno analizo, korelacijo in konvolucijo; |
| --- | --- |

3.

zvočno-optične naprave za „obdelavo signalov“, ki izkoriščajo interakcijo med zvočnimi (velikimi ali površinskimi) in svetlobnimi valovi, kar omogoča neposredno obdelavo signalov ali podob, vključno s spektralno analizo, korelacijo in konvolucijo;

| : | Predmet nadzora iz točke 3A001(c) niso zvočnovalovne naprave, ki so omejene na enopasovno, nizkoprepustno, visokoprepustno filtriranje ali filtriranje frekvenc ali resonančno funkcijo. |
| --- | --- |

:

| (d) | elektronske naprave in vezja, ki vsebujejo komponente iz „superprevodnih“ materialov, od katerih je najmanj en sestavni del posebej izdelan za delovanje pri temperaturah pod „kritično temperaturo“, in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | tokovno preklapljanje za digitalna vezja s „superprevodnimi“ vrati, pri katerih je zmnožek zakasnitve na ena vrata (v sekundah) in izgube moči na vrata (v watih) manjši od 10–14 J ali |
| --- | --- | --- |

(d)

elektronske naprave in vezja, ki vsebujejo komponente iz „superprevodnih“ materialov, od katerih je najmanj en sestavni del posebej izdelan za delovanje pri temperaturah pod „kritično temperaturo“, in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

tokovno preklapljanje za digitalna vezja s „superprevodnimi“ vrati, pri katerih je zmnožek zakasnitve na ena vrata (v sekundah) in izgube moči na vrata (v watih) manjši od 10–14 J ali

| 2. | frekvenčna selektivnost pri vseh frekvencah z uporabo resonančnih vezij s kvaliteto Q, večjo od 10 000; |
| --- | --- |

2.

frekvenčna selektivnost pri vseh frekvencah z uporabo resonančnih vezij s kvaliteto Q, večjo od 10 000;

| (e) | visokoenergijske naprave:






  1. | ‚Členi‘:






  (a) | ‚Primarni členi‘ z ‚energijsko gostoto‘ več kot 550 Wh/kg pri 20 °C; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

visokoenergijske naprave:

1.

‚Členi‘:

(a)

‚Primarni členi‘ z ‚energijsko gostoto‘ več kot 550 Wh/kg pri 20 °C;

| (b) | ‚Sekundarni členi‘ z ‚energijsko gostoto‘ več kot 250 Wh/kg pri 20 °C; |
| --- | --- |

(b)

‚Sekundarni členi‘ z ‚energijsko gostoto‘ več kot 250 Wh/kg pri 20 °C;

:

| 1. | V smislu točke 3A001(e)(1) se ‚energijska gostota‘ (Wh/kg) izračuna iz nazivne napetosti, pomnožene z nazivno zmogljivostjo v amper urah (Ah), ta produkt pa se deli z maso v kilogramih. Če nazivna zmogljivost ni navedena, se energijska gostota izračuna iz nazivne napetosti na kvadrat, pomnožene s trajanjem praznjenja v urah, ta produkt pa se deli z obremenitvijo praznjenja v ohmih in maso v kilogramih. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V smislu točke 3A001(e)(1) je ‚člen‘ elektrokemična naprava, ki ima pozitivne in negativne elektrode, elektrolit in je vir električne energije. Je osnoven sestavni del baterije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V smislu točke 3A001(e)(1)(a) je ‚primarni člen‘‚člen‘, ki se ne polni iz nobenega drugega vira. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V smislu točke 3A001(e)(1)(b) je ‚sekundarni člen‘‚člen‘, ki se polni iz zunanjega električnega vira. |
| --- | --- |

4.

| : | Predmet nadzora točke 3A001(e)(1) niso baterije, vključno z enočlenskimi baterijami. |
| --- | --- |

:

| 2. | Visokoenergijski pomnilni kondenzatorji:







  NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 3A201(a); |
| --- | --- | --- |

2.

Visokoenergijski pomnilni kondenzatorji:

NAPOTILO:

| (a) | kondenzatorji s ponavljalno frekvenco, manjšo od 10 Hz (kondenzatorji za enkratno izpraznitev), in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | označeno napetost, ki je enaka ali večja od 5 kV; |
| --- | --- | --- |

(a)

kondenzatorji s ponavljalno frekvenco, manjšo od 10 Hz (kondenzatorji za enkratno izpraznitev), in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

označeno napetost, ki je enaka ali večja od 5 kV;

| 2. | gostoto energije, ki je enaka ali večja od 250 J/kg, in |
| --- | --- |

2.

gostoto energije, ki je enaka ali večja od 250 J/kg, in

| 3. | skupno energijo, ki je enaka ali večja od 25 kJ; |
| --- | --- |

3.

skupno energijo, ki je enaka ali večja od 25 kJ;

| (b) | kondenzatorji s ponavljalno frekvenco, enako ali večjo od 10 Hz (kondenzatorji za večkratno izpraznitev), in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | označeno napetost, ki je enaka ali večja od 5 kV; |
| --- | --- | --- |

(b)

kondenzatorji s ponavljalno frekvenco, enako ali večjo od 10 Hz (kondenzatorji za večkratno izpraznitev), in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

označeno napetost, ki je enaka ali večja od 5 kV;

| 2. | gostoto energije, ki je enaka ali večja od 50 J/kg; |
| --- | --- |

2.

gostoto energije, ki je enaka ali večja od 50 J/kg;

| 3. | skupno energijo, ki je enaka ali večja od 100 J, in |
| --- | --- |

3.

skupno energijo, ki je enaka ali večja od 100 J, in

| 4. | življenjsko dobo za polnjenje in praznjenje 10 000 ciklov ali več; |
| --- | --- |

4.

življenjsko dobo za polnjenje in praznjenje 10 000 ciklov ali več;

| 3. | „Superprevodni“ elektromagneti in solenoidi, ki so posebej izdelani tako, da omogočajo popolno polnjenje in izpraznjenje v manj kot eni sekundi in imajo vse naslednje značilnosti:







  NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 3A201(b). |
| --- | --- | --- |

3.

„Superprevodni“ elektromagneti in solenoidi, ki so posebej izdelani tako, da omogočajo popolno polnjenje in izpraznjenje v manj kot eni sekundi in imajo vse naslednje značilnosti:

NAPOTILO:

| : | Predmet točke 3A001(e)3 niso „superprevodni“ elektromagneti ali solenoidi, ki so posebej izdelani za medicinsko opremo za slikanje z uporabo magnetne resonance (Magnetic Resonance Imaging - MRI). |
| --- | --- |

:

| (a) | energija, oddana med praznjenjem, večja od 10 kJ v prvi sekundi, |
| --- | --- |

(a)

energija, oddana med praznjenjem, večja od 10 kJ v prvi sekundi,

| (b) | notranji premer tokovnih navitij, večji od 250 mm in |
| --- | --- |

(b)

notranji premer tokovnih navitij, večji od 250 mm in

| (c) | označeni za gostote magnetnega polja večjo od 8 T ali za „celotno tokovno gostoto“ v navitju, ki je večja od 300 A/mm2; |
| --- | --- |

(c)

označeni za gostote magnetnega polja večjo od 8 T ali za „celotno tokovno gostoto“ v navitju, ki je večja od 300 A/mm2;

| 4. | Sončne celice, stekleni pokrovi za povezovanje celic (CIC), sončni kolektorji in sončni nizi, ki so „primerni za vesolje“, katerih najmanjša povprečna učinkovitost je večja od 20 % pri delovni temperaturi 301 K (28 °C) v okviru simulirane osvetlitve ‚AM0’ z obsevanostjo 1 367 wattov na kvadratni meter (W/m2);

  :


  ‚AM0‘, ali ‚zračna masa nič‘, se nanaša na spektrsko obsevanje sončne svetlobe v zemljini zunanji atmosferi, kjer je razdalja med zemljo in soncem ena astronomska enota (AU). |
| --- | --- |

4.

Sončne celice, stekleni pokrovi za povezovanje celic (CIC), sončni kolektorji in sončni nizi, ki so „primerni za vesolje“, katerih najmanjša povprečna učinkovitost je večja od 20 % pri delovni temperaturi 301 K (28 °C) v okviru simulirane osvetlitve ‚AM0’ z obsevanostjo 1 367 wattov na kvadratni meter (W/m2);

:

‚AM0‘, ali ‚zračna masa nič‘, se nanaša na spektrsko obsevanje sončne svetlobe v zemljini zunanji atmosferi, kjer je razdalja med zemljo in soncem ena astronomska enota (AU).

| (f) | Rotacijski dajalniki absolutnega položaja, katerih natančnost je enaka ali nižja (boljša) kot ± 1,0 ločne sekunde. |
| --- | --- |

(f)

Rotacijski dajalniki absolutnega položaja, katerih natančnost je enaka ali nižja (boljša) kot ± 1,0 ločne sekunde.

| (g) | Tiristorske polprevodniške naprave za impulzni preklop napetosti in ‚tiristorski moduli‘, ki uporabljajo električne, optične ali elektronske preklopne metode z nadzorovanjem sevanja in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | najvišja stopnja dviga dohodnega toka (di/dt) je višja od 30 000 A/μs in napetost je večja od 1 100 V ali |
| --- | --- | --- |

(g)

Tiristorske polprevodniške naprave za impulzni preklop napetosti in ‚tiristorski moduli‘, ki uporabljajo električne, optične ali elektronske preklopne metode z nadzorovanjem sevanja in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

najvišja stopnja dviga dohodnega toka (di/dt) je višja od 30 000 A/μs in napetost je večja od 1 100 V ali

| 2. | najvišja stopnja dviga dohodnega toka (di/dt) je višja od 2 000 A/μs in ima obe naslednji značilnosti:






  (a) | maksimalna napetost v ugasnjenem stanju je enaka ali večja od 3 000 V in |
| --- | --- | --- |

2.

najvišja stopnja dviga dohodnega toka (di/dt) je višja od 2 000 A/μs in ima obe naslednji značilnosti:

(a)

maksimalna napetost v ugasnjenem stanju je enaka ali večja od 3 000 V in

| (b) | maksimalni tok je enak ali večji od 3 000 A. |
| --- | --- |

(b)

maksimalni tok je enak ali večji od 3 000 A.

| : | Predmet nadzora točke 3A001(g) so:






  — | silicijevi usmerniki (SCR); |
| --- | --- | --- |

:

—

silicijevi usmerniki (SCR);

| — | tiristorji z električnim sprožilcem (ETT); |
| --- | --- |

—

tiristorji z električnim sprožilcem (ETT);

| — | lahki tiristorji s sprožilcem (LTT); |
| --- | --- |

—

lahki tiristorji s sprožilcem (LTT);

| — | integrirani tiristorji z menjajočo smerjo toka (IGCT); |
| --- | --- |

—

integrirani tiristorji z menjajočo smerjo toka (IGCT);

| — | tiristorji z izklopnim mehanizmom (GTO); |
| --- | --- |

—

tiristorji z izklopnim mehanizmom (GTO);

| — | tiristorji MOS (MCT); |
| --- | --- |

—

tiristorji MOS (MCT);

| — | solidtroni. |
| --- | --- |

—

solidtroni.

| : | Predmet nadzora točke 3A001(g) niso tiristorske naprave in ‚tiristorski moduli‘, vgrajeni v opremo za uporabo v civilnem železniškem prometu in „civilnih zrakoplovih“. |
| --- | --- |

:

:

V smislu točke 3A001(g) ‚tiristorski modul‘ vsebuje eno ali več tiristorskih naprav.

| (h) | Močnostni polprevodniški stikalni elementi, diode ali ‚moduli‘, ki vse od naslednjih značilnosti:






  1. | kot najvišja temperatura spoja je zanje označena temperatura nad 488 K (215 °C); |
| --- | --- | --- |

(h)

Močnostni polprevodniški stikalni elementi, diode ali ‚moduli‘, ki vse od naslednjih značilnosti:

1.

kot najvišja temperatura spoja je zanje označena temperatura nad 488 K (215 °C);

| 2. | Maksimalna periodična napetost v izključenem stanju (zaporna napetost) je nad 300 V in |
| --- | --- |

2.

Maksimalna periodična napetost v izključenem stanju (zaporna napetost) je nad 300 V in

| 3. | Stalni tok je nad 1 A. |
| --- | --- |

3.

Stalni tok je nad 1 A.

| : | Maksimalna periodična blokirna napetost v izključenem stanju iz točke 3A001(h) vključuje napetost med ponorom in izvorom, napetost med kolektorjem in emitorjem, maksimalno periodično reverzno napetost in maksimalno periodično blokirno napetost v izključenem stanju. |
| --- | --- |

:

| : | Točka 3A001(h) zajema:






  — | spojne tranzistorje na poljski pojav (JFET) |
| --- | --- | --- |

:

—

spojne tranzistorje na poljski pojav (JFET)

| — | vertikalne spojne tranzistorje na poljski pojav (JFET) |
| --- | --- |

—

vertikalne spojne tranzistorje na poljski pojav (JFET)

| — | kovinsko oksidne tranzistorje na poljski pojav (MOSFET) |
| --- | --- |

—

kovinsko oksidne tranzistorje na poljski pojav (MOSFET)

| — | difuzne kovinsko oksidne tranzistorje na poljski pojav (DMOSFET) |
| --- | --- |

—

difuzne kovinsko oksidne tranzistorje na poljski pojav (DMOSFET)

| — | bipolarne tranzistorje z izoliranimi vrati (IGBT) |
| --- | --- |

—

bipolarne tranzistorje z izoliranimi vrati (IGBT)

| — | tranzistorje z visoko mobilnostjo elektronom (HEMT) |
| --- | --- |

—

tranzistorje z visoko mobilnostjo elektronom (HEMT)

| — | bipolarne spojne tranzistorje (BJT) |
| --- | --- |

—

bipolarne spojne tranzistorje (BJT)

| — | tiristorje in silicijeve usmernike (SCR); |
| --- | --- |

—

tiristorje in silicijeve usmernike (SCR);

| — | tiristorje z izklopnim mehanizmom (GTO) |
| --- | --- |

—

tiristorje z izklopnim mehanizmom (GTO)

| — | emitorje z izklopnim mehanizmom (ETO) |
| --- | --- |

—

emitorje z izklopnim mehanizmom (ETO)

| — | diode PIN |
| --- | --- |

—

diode PIN

| — | Schottky diode |
| --- | --- |

—

Schottky diode

| : | Predmet nadzora iz točke 3A001(h) niso kontrolna stikala, diode ali ‚moduli‘, vgrajeni v opremo za uporabo v civilnem avtomobilskem, železniškem prometu ali v civilnih zrakoplovih. |
| --- | --- |

:

:

Za namene točke 3A001(h) ‚moduli‘ vsebujejo en ali več močnostnih polprevodniških stikalnih elementov ali diod.

3A002Elektronska oprema za splošno rabo in pribor zanjo:

| (a) | oprema za snemanje in posebej zanjo izdelani preskušalni trakovi:






  1. | analogni snemalniki z magnetnim trakom, vključno s snemalniki, ki omogočajo snemanje digitalnih signalov (npr. modul za digitalno snemanje z veliko gostoto zapisa – modul HDDR ‚high density digital recording‘), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | pasovna širina večja kot 4 MHz na elektronski kanal ali sled; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

oprema za snemanje in posebej zanjo izdelani preskušalni trakovi:

1.

analogni snemalniki z magnetnim trakom, vključno s snemalniki, ki omogočajo snemanje digitalnih signalov (npr. modul za digitalno snemanje z veliko gostoto zapisa – modul HDDR ‚high density digital recording‘), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

pasovna širina večja kot 4 MHz na elektronski kanal ali sled;

| (b) | pasovna širina večja kot 2 MHz na elektronski kanal ali sled in ima več kot 42 kanalov ali |
| --- | --- |

(b)

pasovna širina večja kot 2 MHz na elektronski kanal ali sled in ima več kot 42 kanalov ali

| (c) | (bazna) napaka časovnega zamika, merjena po ustreznih postopkih Skupine IRIG (Inter Range Instrumentation Group) ali Združenja EIA (Electronic Industry Association), ki je manjša od ± 0,1 μs; |
| --- | --- |

(c)

(bazna) napaka časovnega zamika, merjena po ustreznih postopkih Skupine IRIG (Inter Range Instrumentation Group) ali Združenja EIA (Electronic Industry Association), ki je manjša od ± 0,1 μs;

| : | analogni snemalniki z magnetnim trakom, ki so izdelani posebej za civilne namene video snemanja, ne štejejo za merilne snemalnike. |
| --- | --- |

:

| 2. | digitalni videosnemalniki z magnetnim trakom, pri katerih prenosna hitrost digitalnega vmesnika presega 360 Mbit/s;







  : | Predmet nadzora v točki 3A002(a)(2) niso digitalni videosnemalniki z magnetnim trakom, ki so izdelani posebej za snemanje signala z uporabo formata signala, ki lahko vključuje komprimirani format signala, ki ga standardizirajo ali priporočajo ITU, IEC, SMPTE, EBU, ETSI ali IEEE za potrebe civilne televizije. |
| --- | --- | --- |

2.

digitalni videosnemalniki z magnetnim trakom, pri katerih prenosna hitrost digitalnega vmesnika presega 360 Mbit/s;

:

| 3. | digitalni merilni snemalniki podatkov z magnetnim trakom, ki uporabljajo tehniko zapisovanja s poševnimi sledmi ali tehniko zapisovanja z nepremičnimi glavami in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | maksimalno hitrost prenosa digitalnih podatkov večjo kot 175 Mbit/s ali |
| --- | --- | --- |

3.

digitalni merilni snemalniki podatkov z magnetnim trakom, ki uporabljajo tehniko zapisovanja s poševnimi sledmi ali tehniko zapisovanja z nepremičnimi glavami in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

maksimalno hitrost prenosa digitalnih podatkov večjo kot 175 Mbit/s ali

| (b) | so „primerni za vesolje“; |
| --- | --- |

(b)

so „primerni za vesolje“;

| : | Predmet nadzora v točki 3A002(a)(3) niso analogni snemalniki z magnetnim trakom, opremljeni z elektroniko za pretvorbo HDDR in narejeni samo za snemanje digitalnih podatkov. |
| --- | --- |

:

| 4. | oprema s prenosno hitrostjo digitalnega vmesnika večjo kot 175 Mbit/s, in izdelana tako, da spremeni digitalne video snemalnike z magnetnim trakom v digitalne merilne snemalnike podatkov; |
| --- | --- |

4.

oprema s prenosno hitrostjo digitalnega vmesnika večjo kot 175 Mbit/s, in izdelana tako, da spremeni digitalne video snemalnike z magnetnim trakom v digitalne merilne snemalnike podatkov;

| 5. | naprave za digitizacijo valovnih oblik in snemalniki prehodnih pojavov, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  (a) | hitrost digitizacije enako ali večjo od 200 milijonov vzorcev na sekundo in razločljivost 10 bitov ali več in |
| --- | --- | --- |

5.

naprave za digitizacijo valovnih oblik in snemalniki prehodnih pojavov, ki imajo obe naslednji značilnosti:

(a)

hitrost digitizacije enako ali večjo od 200 milijonov vzorcev na sekundo in razločljivost 10 bitov ali več in

| (b) | ‚zvezni pretok‘ 2 Gbit/s ali več; |
| --- | --- |

(b)

‚zvezni pretok‘ 2 Gbit/s ali več;

:

| 1. | Pri instrumentih z vzporednim vodilom je hitrost ‚zveznega pretoka‘ zmnožek najvišje hitrosti prenosa besed in števila bitov v besedi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚Zvezni pretok‘ pomeni največjo podatkovno hitrost, ki jo lahko instrument vnese v masovni pomnilnik, ne da bi se pri tem izgubili podatki pri stalni hitrosti vzorčenja in analogno-digitalni pretvorbi. |
| --- | --- |

2.

| 6. | digitalni merilni snemalniki podatkov, ki uporabljajo tehniko shranjevanja na magnetni disk in imajo obe naslednji značilnosti:






  (a) | hitrost digitizacije enako ali večjo od 100 milijonov vzorcev na sekundo in razločljivost 8 bitov ali več in |
| --- | --- | --- |

6.

digitalni merilni snemalniki podatkov, ki uporabljajo tehniko shranjevanja na magnetni disk in imajo obe naslednji značilnosti:

(a)

hitrost digitizacije enako ali večjo od 100 milijonov vzorcev na sekundo in razločljivost 8 bitov ali več in

| (b) | ‚zvezni pretok‘ 1 Gbit/s ali več; |
| --- | --- |

(b)

‚zvezni pretok‘ 1 Gbit/s ali več;

| (b) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(b)

se ne uporablja;

| (c) | „analizatorji signalov“ radijskih frekvenc:






  1. | „analizatorji signalov“ s pasovno širino resolucije 3 db (RBW) nad 10 MHz povsod v frekvenčnem območju med 31,8 GHz in 37,5 GHz; |
| --- | --- | --- |

(c)

„analizatorji signalov“ radijskih frekvenc:

1.

„analizatorji signalov“ s pasovno širino resolucije 3 db (RBW) nad 10 MHz povsod v frekvenčnem območju med 31,8 GHz in 37,5 GHz;

| 2. | „analizatorji signalov“ s prikazanim povprečnim nivojem šuma (Displayed Average Noise Level – DANL) manj (boljšim) kot –150 dBm/Hz kjer koli v frekvenčnem območju med 43,5 GHz in 70 GHz; |
| --- | --- |

2.

„analizatorji signalov“ s prikazanim povprečnim nivojem šuma (Displayed Average Noise Level – DANL) manj (boljšim) kot –150 dBm/Hz kjer koli v frekvenčnem območju med 43,5 GHz in 70 GHz;

| 3. | „analizatorji signalov“ s frekvenco nad 70 GHz; |
| --- | --- |

3.

„analizatorji signalov“ s frekvenco nad 70 GHz;

| 4. | „dinamični analizatorji signalov“ z „realnočasovno pasovno širino“ več kot 40 MHz;







  : | Predmet nadzora v točki 3A002(c)(3) niso tisti „dinamični analizatorji signalov“, ki uporabljajo samo filtre za filtriranje pasovnih širin po konstantnem odstotku (znanih tudi kot oktavni ali trenutni oktavni filtri). |
| --- | --- | --- |

4.

„dinamični analizatorji signalov“ z „realnočasovno pasovno širino“ več kot 40 MHz;

:

| (d) | generatorji sintetiziranih frekvenčnih signalov, ki proizvajajo izhodne frekvence, katerih točnost ter kratkotrajna in dolgotrajna stabilnost so krmiljeni in ki izhajajo iz notranjega glavnega referenčnega oscilatorja ali jih ta uravnava, ter imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  1. | namenjeni so za generiranje trajanja impulza manj kot 100 ns kjer koli v sintetiziranem frekvenčnem območju med 31,8 GHz in 70 GHz; |
| --- | --- | --- |

(d)

generatorji sintetiziranih frekvenčnih signalov, ki proizvajajo izhodne frekvence, katerih točnost ter kratkotrajna in dolgotrajna stabilnost so krmiljeni in ki izhajajo iz notranjega glavnega referenčnega oscilatorja ali jih ta uravnava, ter imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

1.

namenjeni so za generiranje trajanja impulza manj kot 100 ns kjer koli v sintetiziranem frekvenčnem območju med 31,8 GHz in 70 GHz;

| 2. | izhodna moč presega 100 mW (20 dBm) kjer koli v sintetiziranem frekvenčnem območju med 43,5 GHz in 70 GHz; |
| --- | --- |

2.

izhodna moč presega 100 mW (20 dBm) kjer koli v sintetiziranem frekvenčnem območju med 43,5 GHz in 70 GHz;

| 3. | „frekvenca preklopnega časa“, kakor je določeno v kateri koli od naslednjih točk:






  (a) | manj kot 312 ps; |
| --- | --- | --- |

3.

„frekvenca preklopnega časa“, kakor je določeno v kateri koli od naslednjih točk:

(a)

manj kot 312 ps;

| (b) | manj kot 100 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 1,6 GHz znotraj sintetiziranega frekvenčnega območja, ki je večji od 3,2 GHz, vendar ne presega 10,6 GHz |
| --- | --- |

(b)

manj kot 100 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 1,6 GHz znotraj sintetiziranega frekvenčnega območja, ki je večji od 3,2 GHz, vendar ne presega 10,6 GHz

| (c) | manj kot 250 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 550 MHz v sintetiziranem frekvenčnem območju med 10,6 GHz in 31,8 GHz; |
| --- | --- |

(c)

manj kot 250 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 550 MHz v sintetiziranem frekvenčnem območju med 10,6 GHz in 31,8 GHz;

| (d) | manj kot 500 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 550 MHz v sintetiziranem frekvenčnem območju med 31,8 GHz in 43,5 GHz |
| --- | --- |

(d)

manj kot 500 μs za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 550 MHz v sintetiziranem frekvenčnem območju med 31,8 GHz in 43,5 GHz

| (e) | manj kot 1 ms za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 550 MHz v sintetiziranem frekvenčnem območju med 43,5 GHz in 56 GHz ali |
| --- | --- |

(e)

manj kot 1 ms za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 550 MHz v sintetiziranem frekvenčnem območju med 43,5 GHz in 56 GHz ali

| (f) | manj kot 1 ms za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 2,2 GHz v sintetiziranem frekvenčnem območju med 56 GHz in 70 GHz; |
| --- | --- |

(f)

manj kot 1 ms za katero koli spremembo frekvence, ki je večja od 2,2 GHz v sintetiziranem frekvenčnem območju med 56 GHz in 70 GHz;

| 4. | sintetizirana frekvenca je med 3,2 GHz in 70 GHz, in imajo obe naslednji značilnosti:






  (a) | šum posamezne faze stranskega pasu (SSB), izražen v dBc/Hz, je boljši od –(126 + 20log10F – 20log10f) pri 10 Hz < F < 10 kHz in |
| --- | --- | --- |

4.

sintetizirana frekvenca je med 3,2 GHz in 70 GHz, in imajo obe naslednji značilnosti:

(a)

šum posamezne faze stranskega pasu (SSB), izražen v dBc/Hz, je boljši od –(126 + 20log10F – 20log10f) pri 10 Hz < F < 10 kHz in

| (b) | šum posamezne faze stranskega pasu (SSB), izražen v dBc/Hz, je boljši od –(114 + 20log10F – 20log10f) pri 10 kHz ≤ F < 500 kHz ali |
| --- | --- |

(b)

šum posamezne faze stranskega pasu (SSB), izražen v dBc/Hz, je boljši od –(114 + 20log10F – 20log10f) pri 10 kHz ≤ F < 500 kHz ali

:

V točki 3A002(d)(4) je F regulacijsko odstopanje od delovne frekvence v Hz in f delovna frekvenca v MHz.

| 5. | maksimalna sintetizirana frekvenca presega 70 GHz; |
| --- | --- |

5.

maksimalna sintetizirana frekvenca presega 70 GHz;

| : | V smislu točke 3A002(d) generatorji sintetiziranih frekvenčnih signalov vsebujejo poljubno valovno obliko in poljubne funkcijske generatorje. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora v točki 3A002(d) ni oprema, pri kateri se izhodna frekvenca proizvaja bodisi z dodajanjem ali odvzemanjem dveh ali več frekvenc kristalnega oscilatorja bodisi z dodajanjem ali odvzemanjem, ki mu sledi množenje rezultata. |
| --- | --- |

:

:

| 1. | Poljubna valovna oblika in poljubni funkcijski generatorji so navadno določeni s stopnjo vzorcev (npr. Gvzorec/s), ki se pretvori v RF-domeno s faktorjem nyquist dve. Tako ima poljubna valovna oblika 1 Gvzorec/s neposredno izhodno zmogljivost 500 MHz. Ko se uporablja nadvzorčenje, pa je največja neposredna izhodna zmogljivost sorazmerno nižja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za namene 3A002(d)(1) je ‚trajanje impulza‘ opredeljeno kot časovni interval med prednjo fronto impulza pri 90 % temenske vrednosti in zadnjo fronto impulza pri 10 % temenske vrednosti. |
| --- | --- |

2.

| (e) | Omrežni analizatorji, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | maksimalno delovno frekvenco več kot 43,5 GHz in izhodno moč več kot 31,62 mW (15 dBm) ali |
| --- | --- | --- |

(e)

Omrežni analizatorji, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

maksimalno delovno frekvenco več kot 43,5 GHz in izhodno moč več kot 31,62 mW (15 dBm) ali

| 2. | maksimalno delovno frekvenco več kot 70 GHz; |
| --- | --- |

2.

maksimalno delovno frekvenco več kot 70 GHz;

| (f) | mikrovalovni preskušalni sprejemniki, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | maksimalno delovno frekvenco več kot 43,5 GHz in |
| --- | --- | --- |

(f)

mikrovalovni preskušalni sprejemniki, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

maksimalno delovno frekvenco več kot 43,5 GHz in

| 2. | zmožnost hkratnega merjenja amplitude in faze; |
| --- | --- |

2.

zmožnost hkratnega merjenja amplitude in faze;

| (g) | standardi atomskih frekvenc, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | so „primerni za vesolje“; |
| --- | --- | --- |

(g)

standardi atomskih frekvenc, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

so „primerni za vesolje“;

| 2. | niso rubidijevi in imajo dolgotrajno stabilnost manj kot (boljšo od) 1 × 10–11 /mesec ali |
| --- | --- |

2.

niso rubidijevi in imajo dolgotrajno stabilnost manj kot (boljšo od) 1 × 10–11 /mesec ali

| 3. | niso „primerni za vesolje“ in imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | rubidijevi frekvenčni standardi, |
| --- | --- | --- |

3.

niso „primerni za vesolje“ in imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

rubidijevi frekvenčni standardi,

| (b) | dolgotrajna stabilnost manj kot (boljša od) 1 × 10–11 /mesec in |
| --- | --- |

(b)

dolgotrajna stabilnost manj kot (boljša od) 1 × 10–11 /mesec in

| (c) | skupna absorbirana moč manj kot 1 W. |
| --- | --- |

(c)

skupna absorbirana moč manj kot 1 W.

3A003Sistemi za upravljanje toplote s pršilnim hlajenjem, ki uporabljajo zaprti krog za ravnanje s tekočino in opremo za ponovno obdelavo v zatesnjenem ohišju, kjer se dielektrična tekočina razpršuje na elektronske komponente s posebnimi pršilnimi šobami, ki so narejene tako, da vzdržujejo elektronske komponente v okviru njihovega temperaturnega območja, in posebej izdelane komponente zanje.

3A101Elektronska oprema, naprave in komponente, razen tistih iz točke 3A001:

| (a) | analogno-digitalni pretvorniki, uporabni v „projektilih“, ki so izdelani v skladu z vojaškimi specifikacijami za bojno opremo; |
| --- | --- |

(a)

analogno-digitalni pretvorniki, uporabni v „projektilih“, ki so izdelani v skladu z vojaškimi specifikacijami za bojno opremo;

| (b) | pospeševalniki z zmožnostjo oddajanja elektromagnetnega sevanja, ki ga ustvarja zavorno sevanje pospešenih elektronov z 2 MeV ali več, in sistemi, ki vsebujejo te pospeševalnike. |
| --- | --- |

(b)

pospeševalniki z zmožnostjo oddajanja elektromagnetnega sevanja, ki ga ustvarja zavorno sevanje pospešenih elektronov z 2 MeV ali več, in sistemi, ki vsebujejo te pospeševalnike.

| : | Točka 3A101(b) ne določa opreme, izdelane posebej za medicinsko uporabo. |
| --- | --- |

:

3A102‚termične baterije‘, izdelane ali prilagojene za ‚projektile‘.

:

| 1. | ‚Termične baterije‘ iz točke 3A102 so baterije za enkratno uporabo, ki kot elektrolit vsebujejo neprevodno neorgansko sol v trdnem stanju. Te baterije vsebujejo pirolitsko snov, ki ob vžigu stopi elektrolit in aktivira baterijo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V točki 3A102 pomenijo ‚projektili‘ celotne raketne sisteme in zrakoplove brez posadke z možnostjo dosega, večjega od 300 km. |
| --- | --- |

2.

3A201Elektronske komponente, razen tistih iz točke 3A001:

| (a) | kondenzatorji, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti:






  1. | (a) | označeno napetost večjo od 1,4 kV; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

kondenzatorji, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti:

1.

(a)

označeno napetost večjo od 1,4 kV;

| (b) | energijsko zmogljivost večjo od 10 J; |
| --- | --- |

(b)

energijsko zmogljivost večjo od 10 J;

| (c) | kapacitivnost večjo od 0,5 μF in |
| --- | --- |

(c)

kapacitivnost večjo od 0,5 μF in

| (d) | zaporedno induktivnost manjšo od 50 nH, ali |
| --- | --- |

(d)

zaporedno induktivnost manjšo od 50 nH, ali

| 2. | (a) | označeno napetost večjo od 750 V; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

označeno napetost večjo od 750 V;

| (b) | kapacitivnost večjo od 0,25 μF in |
| --- | --- |

(b)

kapacitivnost večjo od 0,25 μF in

| (c) | zaporedno induktivnost manjšo od 10 nH; |
| --- | --- |

(c)

zaporedno induktivnost manjšo od 10 nH;

| (b) | superprevodni solenoidni elektromagneti, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | zmožnost ustvarjanja magnetnih polj, večjih od 2 T; |
| --- | --- | --- |

(b)

superprevodni solenoidni elektromagneti, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

zmožnost ustvarjanja magnetnih polj, večjih od 2 T;

| 2. | razmerje med njihovo dolžino in notranjim premerom večje od 2; |
| --- | --- |

2.

razmerje med njihovo dolžino in notranjim premerom večje od 2;

| 3. | notranji premer večji od 300 mm in |
| --- | --- |

3.

notranji premer večji od 300 mm in

| 4. | enakomernost magnetnega polja boljša od 1 % vzdolž osrednjih 50 % notranje prostornine. |
| --- | --- |

4.

enakomernost magnetnega polja boljša od 1 % vzdolž osrednjih 50 % notranje prostornine.

| : | Predmet nadzora v točki 3A201(b) niso magneti, ki so posebej izdelani in izvoženi ‚kot deli‘ medicinskih sistemov za slikanje z uporabo jedrske magnetne resonance (NMR). Pojem ‚kot del‘ ne pomeni nujno tudi fizičnega dela iste pošiljke; ločene pošiljke iz različnih virov so dovoljene pod pogojem, da pripadajoči izvozni dokumenti nedvoumno izkazujejo, da so pošiljke dobavljene ‚kot del‘ sistema za slikanje. |
| --- | --- |

:

| (c) | generatorji rentgenskih žarkov ali impulzni pospeševalniki elektronov, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti:






  1. | (a) | temensko energijo elektronov pospeševalnika, enako ali večjo od 500 keV, toda manjšo kot 25 MeV in |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

generatorji rentgenskih žarkov ali impulzni pospeševalniki elektronov, ki imajo eno od naslednjih skupin značilnosti:

1.

(a)

temensko energijo elektronov pospeševalnika, enako ali večjo od 500 keV, toda manjšo kot 25 MeV in

| (b) | ‚izkoristek‘ (K), ki je enak ali večji od 0,25, ali |
| --- | --- |

(b)

‚izkoristek‘ (K), ki je enak ali večji od 0,25, ali

| 2. | (a) | temensko energijo elektronov pospeševalnika enako ali večjo od 25 MeV in |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

temensko energijo elektronov pospeševalnika enako ali večjo od 25 MeV in

| (b) | ‚temensko moč‘ večjo od 50 MW. |
| --- | --- |

(b)

‚temensko moč‘ večjo od 50 MW.

| : | Predmet nadzora v točki 3A201(c) niso pospeševalniki, ki so sestavni deli naprav, ki niso izdelane za namene obsevanja z elektronskimi ali rentgenskimi žarki (npr. elektronska mikroskopija), niti tistih, ki so izdelani za uporabo v medicini. |
| --- | --- |

:

:

| 1. | ‚Izkoristek‘ K je določen kot:

  K = 1,7 × 103 × V2.65 × Q


  V je temenska energija elektronov v milijonih elektron voltov.


  Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika enako ali krajše od 1 μs, potem je Q celotni pospešeni naboj v Coulombih. Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika daljše od 1 μs, potem je Q maksimalni pospešeni naboj v 1 μs.


  Q je enak integralu i glede na t v času pod 1 μs ali v času trajanja impulza snopa (Q = ∫ idt), pri čemer je i žarkovni tok v amperih in t čas v sekundah. |
| --- | --- |

1.

K = 1,7 × 103 × V2.65 × Q

V je temenska energija elektronov v milijonih elektron voltov.

Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika enako ali krajše od 1 μs, potem je Q celotni pospešeni naboj v Coulombih. Če je trajanje impulza snopa pospeševalnika daljše od 1 μs, potem je Q maksimalni pospešeni naboj v 1 μs.

Q je enak integralu i glede na t v času pod 1 μs ali v času trajanja impulza snopa (Q = ∫ idt), pri čemer je i žarkovni tok v amperih in t čas v sekundah.

| 2. | ‚Temenska moč‘ = (temenski potencial v voltih) × (vrednost temenskega žarkovnega toka v amperih). |
| --- | --- |

2.

| 3. | V napravah, ki temeljijo na vdolbinah za pospeševanje mikrovalov, je čas trajanja impulza snopa krajši od 1 μs oziroma od trajanja žarkovnih snopov, ki izhajajo iz enega impulza mikrovalovnega modulatorja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V napravah, ki temeljijo na vdolbinah za pospeševanje mikrovalov, je vrednost temenskega žarkovnega toka povprečni tok, dosežen v času trajanja žarkovnih snopov. |
| --- | --- |

4.

3A225Frekvenčni pretvorniki ali generatorji, razen tistih, določenih v točki 0B001(b)13, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | večfazni izhod, ki lahko zagotavlja moč 40 W ali več; |
| --- | --- |

(a)

večfazni izhod, ki lahko zagotavlja moč 40 W ali več;

| (b) | sposobnost delovanja v frekvenčnem območju od 600 do 2 000 Hz; |
| --- | --- |

(b)

sposobnost delovanja v frekvenčnem območju od 600 do 2 000 Hz;

| (c) | celotno harmonično popačenje boljše (manjše) od 10 % in |
| --- | --- |

(c)

celotno harmonično popačenje boljše (manjše) od 10 % in

| (d) | regulacijo frekvence boljšo (manjšo) od 0,1 %. |
| --- | --- |

(d)

regulacijo frekvence boljšo (manjšo) od 0,1 %.

:

Frekvenčni pretvorniki iz točke 3A225 so poznani tudi pod imenom konverterji ali inverterji.

3A226Močnostni enosmerni napajalniki, razen tistih, ki so določeni v točki 0B001(j)(6), in ki imajo obe naslednji značilnosti:

| (a) | v časovnem obdobju osmih (8) ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja toka jakosti 500 A ali več z napetostjo 100 V ali več in |
| --- | --- |

(a)

v časovnem obdobju osmih (8) ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja toka jakosti 500 A ali več z napetostjo 100 V ali več in

| (b) | v časovnem obdobju osmih (8) ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %. |
| --- | --- |

(b)

v časovnem obdobju osmih (8) ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %.

3A227Visokonapetostni enosmerni napajalniki, razen tistih iz točke 0B001(j)(5), ki imajo obe naslednji značilnosti:

| (a) | v časovnem obdobju osmih (8) ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja toka jakosti 1 A ali več z napetostjo 20 kV ali več in |
| --- | --- |

(a)

v časovnem obdobju osmih (8) ur sposobnost neprekinjenega proizvajanja toka jakosti 1 A ali več z napetostjo 20 kV ali več in

| (b) | v časovnem obdobju osmih (8) ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %. |
| --- | --- |

(b)

v časovnem obdobju osmih (8) ur tokovno ali napetostno stabilnost boljšo od 0,1 %.

3A228Stikalne naprave:

| (a) | elektronske s hladno katodo, polnjene s plinom ali brez, ki delujejo podobno kot iskrilo in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | vsebujejo tri elektrode ali več; |
| --- | --- | --- |

(a)

elektronske s hladno katodo, polnjene s plinom ali brez, ki delujejo podobno kot iskrilo in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

vsebujejo tri elektrode ali več;

| 2. | označeno anodno temensko napetost, ki je enaka ali večja od 2,5 kV; |
| --- | --- |

2.

označeno anodno temensko napetost, ki je enaka ali večja od 2,5 kV;

| 3. | označeni anodni temenski tok, ki je enak ali večji od 100 A in |
| --- | --- |

3.

označeni anodni temenski tok, ki je enak ali večji od 100 A in

| 4. | zakasnitveni čas na anodi, ki je enak ali krajši od 10 μs; |
| --- | --- |

4.

zakasnitveni čas na anodi, ki je enak ali krajši od 10 μs;

| : | Točka 3A228 vključuje plinske kritronske in vakuumske spritronske elektronske. |
| --- | --- |

:

| (b) | prožena iskrila, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | zakasnitveni čas na anodi, ki je enak ali krajši od 15 μs in |
| --- | --- | --- |

(b)

prožena iskrila, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

zakasnitveni čas na anodi, ki je enak ali krajši od 15 μs in

| 2. | maksimalno vrednost anodnega toka, ki je enaka ali večja od 500 A; |
| --- | --- |

2.

maksimalno vrednost anodnega toka, ki je enaka ali večja od 500 A;

| (c) | moduli ali sestavi za funkcijo hitrega preklapljanja, razen tiste iz točke 3A001(g) ali 3A001(h), ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | označeno anodno temensko napetost, ki je večja od 2 kV; |
| --- | --- | --- |

(c)

moduli ali sestavi za funkcijo hitrega preklapljanja, razen tiste iz točke 3A001(g) ali 3A001(h), ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

označeno anodno temensko napetost, ki je večja od 2 kV;

| 2. | označeni anodni temenski tok, ki je enak ali večji od 500 A in |
| --- | --- |

2.

označeni anodni temenski tok, ki je enak ali večji od 500 A in

| 3. | vklopni čas, ki je enak ali krajši od 1 μs. |
| --- | --- |

3.

vklopni čas, ki je enak ali krajši od 1 μs.

3A229Visokotokovni impulzni generatorji:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Glede vžigalnikov za detonatorje glej točko 1A007. |
| --- | --- |

:

| (a) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(a)

se ne uporablja;

| (b) | modularni električni impulzni generatorji (pulzerji), ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | izdelani za prenosno, mobilno ali robustno uporabo; |
| --- | --- | --- |

(b)

modularni električni impulzni generatorji (pulzerji), ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

izdelani za prenosno, mobilno ali robustno uporabo;

| 2. | zaprti v prahotesnem ohišju; |
| --- | --- |

2.

zaprti v prahotesnem ohišju;

| 3. | sposobnost sproščanja lastne energije v manj kot 15 μs; |
| --- | --- |

3.

sposobnost sproščanja lastne energije v manj kot 15 μs;

| 4. | izhodna jakost, ki je večja od 100 A; |
| --- | --- |

4.

izhodna jakost, ki je večja od 100 A;

| 5. | ‚čas vzpona‘ manjši od 10 μs pri bremenih pod 40 ohmov; |
| --- | --- |

5.

‚čas vzpona‘ manjši od 10 μs pri bremenih pod 40 ohmov;

| 6. | nobena njihova mera ne presega 254 mm; |
| --- | --- |

6.

nobena njihova mera ne presega 254 mm;

| 7. | tehtajo manj kot 25 kg in |
| --- | --- |

7.

tehtajo manj kot 25 kg in

| 8. | namenjeni za uporabo v razširjenem temperaturnem območju od 223 K (–50 °C) do 373 K (100 °C) ali primerni za uporabo v letalstvu. |
| --- | --- |

8.

namenjeni za uporabo v razširjenem temperaturnem območju od 223 K (–50 °C) do 373 K (100 °C) ali primerni za uporabo v letalstvu.

| : | Točka 3A229(b) vključuje tudi krmilnike za ksenonove bliskovke. |
| --- | --- |

:

:

V točki 3A229(b)(5) je ‚čas vzpona‘ opredeljen kot časovni interval od 10 % do 90 % amplitude toka na uporovnem bremenu.

3A230Hitri impulzni generatorji, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| (a) | izhodno napetost nad 6 V na uporovnem bremenu, manjšim od 55 omov, in |
| --- | --- |

(a)

izhodno napetost nad 6 V na uporovnem bremenu, manjšim od 55 omov, in

| (b) | ‚prehodni čas impulza‘, krajši od 500 ps. |
| --- | --- |

(b)

‚prehodni čas impulza‘, krajši od 500 ps.

:

V točki 3A230 je ‚prehodni čas impulza‘ opredeljen kot časovni interval med 10 % in 90 % amplitude napetosti.

3A231Nevtronski generatorski sistemi, vključno z elektronskami, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| (a) | izdelani so za delovanje brez prisotnosti zunanjega vakuumskega sistema in |
| --- | --- |

(a)

izdelani so za delovanje brez prisotnosti zunanjega vakuumskega sistema in

| (b) | izkoriščajo elektrostatični pospešek za sprožanje jedrske reakcije med tritijem in devterijem. |
| --- | --- |

(b)

izkoriščajo elektrostatični pospešek za sprožanje jedrske reakcije med tritijem in devterijem.

3A232Večtočkovni vžigalni sistemi, razen tistih iz točke 1A007:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Za detonatorje glej točko 1A007(b) |
| --- | --- |

:

| (a) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(a)

se ne uporablja;

| (b) | naprave, ki uporabljajo en detonator ali več detonatorjev, ki so izdelane za skoraj hkratni vžig eksplozivne površine, večje kot 5 000 mm2, z enim samim vžigalnim signalom, pri čemer je časovno odstopanje vžiga na celotni površini manjše od 2,5 μs. |
| --- | --- |

(b)

naprave, ki uporabljajo en detonator ali več detonatorjev, ki so izdelane za skoraj hkratni vžig eksplozivne površine, večje kot 5 000 mm2, z enim samim vžigalnim signalom, pri čemer je časovno odstopanje vžiga na celotni površini manjše od 2,5 μs.

| : | Predmet nadzora v točki 3A232 niso detonatorji, ki uporabljajo samo primarne eksplozive, na primer svinčev azid. |
| --- | --- |

:

3A233Masni spektrometri, razen tistih iz točke 0B002(g), ki so zmožni merjenja ionov z atomsko maso 230 ali več, z razločljivostjo, ki je boljša od dveh delov v 230, in ionski viri zanje:

| (a) | masni spektrometri z induktivno sklopljeno plazmo (ICP/MS); |
| --- | --- |

(a)

masni spektrometri z induktivno sklopljeno plazmo (ICP/MS);

| (b) | masni spektrometri s tlilno razelektritvijo (GDMS); |
| --- | --- |

(b)

masni spektrometri s tlilno razelektritvijo (GDMS);

| (c) | masni spektrometri s termično ionizacijo (TIMS); |
| --- | --- |

(c)

masni spektrometri s termično ionizacijo (TIMS);

| (d) | masni spektrometri za obstreljevanje z elektroni, ki imajo komoro z viri, izdelano iz materialov, odpornih proti UF6, ali pa je komora s takšnimi materiali prevlečena ali prekrita; |
| --- | --- |

(d)

masni spektrometri za obstreljevanje z elektroni, ki imajo komoro z viri, izdelano iz materialov, odpornih proti UF6, ali pa je komora s takšnimi materiali prevlečena ali prekrita;

| (e) | masni spektrometri z molekularnim snopom, ki imajo eno od naslednjih značilnosti:






  1. | komora z viri je izdelana iz nerjavnega jekla ali molibdena ali je prevlečena ali prekrita z njima in opremljena s hladilno pastjo, ki omogoča ohlajanje do temperature 193 K (–80 °C) ali manj, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

masni spektrometri z molekularnim snopom, ki imajo eno od naslednjih značilnosti:

1.

komora z viri je izdelana iz nerjavnega jekla ali molibdena ali je prevlečena ali prekrita z njima in opremljena s hladilno pastjo, ki omogoča ohlajanje do temperature 193 K (–80 °C) ali manj, ali

| 2. | komora z viri je izdelana iz materialov, ki so odporni na UF6, ali je prevlečena ali prekrita z njimi; |
| --- | --- |

2.

komora z viri je izdelana iz materialov, ki so odporni na UF6, ali je prevlečena ali prekrita z njimi;

| (f) | masni spektrometri, opremljeni z ionskim virom, ki omogoča mikrofluoriranje, in izdelani za aktinoide ali fluoride aktinoidov. |
| --- | --- |

(f)

masni spektrometri, opremljeni z ionskim virom, ki omogoča mikrofluoriranje, in izdelani za aktinoide ali fluoride aktinoidov.

3BOprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

3B001Oprema za proizvodnjo polprevodniških elementov ali materialov in posebej izdelane komponente in pribor zanjo:

| (a) | oprema za epitaksialno rast:






  1. | oprema z možnostjo proizvajanja plasti katerega koli materiala razen silicija enakomerne debeline do manj kot ± 2,5 % na razdalji 75 mm ali več;







  : | Točka 3B001(a) zajema tudi opremo za epitaksijo atomske plasti (ALE). |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

oprema za epitaksialno rast:

1.

oprema z možnostjo proizvajanja plasti katerega koli materiala razen silicija enakomerne debeline do manj kot ± 2,5 % na razdalji 75 mm ali več;

:

| 2. | reaktorji za nanašanje kovin s kemičnim naparjevanjem (MOCVD), izdelani posebej za rast kristalov sestavljenih polprevodnikov z uporabo kemične reakcije med materiali iz točke 3C003 ali 3C004; |
| --- | --- |

2.

reaktorji za nanašanje kovin s kemičnim naparjevanjem (MOCVD), izdelani posebej za rast kristalov sestavljenih polprevodnikov z uporabo kemične reakcije med materiali iz točke 3C003 ali 3C004;

| 3. | oprema za epitaksijsko rast z molekularnim snopom, ki uporablja plinske ali trdne vire. |
| --- | --- |

3.

oprema za epitaksijsko rast z molekularnim snopom, ki uporablja plinske ali trdne vire.

| (b) | oprema, izdelana za ionsko implantacijo, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | energijo žarka (pospeševalna napetost) več kot 1MeV; |
| --- | --- | --- |

(b)

oprema, izdelana za ionsko implantacijo, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

energijo žarka (pospeševalna napetost) več kot 1MeV;

| 2. | posebej izdelana in optimizirana za delovanje pri energiji žarka (pospeševalni napetosti) manj kot 2 keV |
| --- | --- |

2.

posebej izdelana in optimizirana za delovanje pri energiji žarka (pospeševalni napetosti) manj kot 2 keV

| 3. | zmožnost neposrednega zapisa ali |
| --- | --- |

3.

zmožnost neposrednega zapisa ali

| 4. | energijo žarka 65 keV ali več in žarkovni tok 45 mA ali več za visokoenergijsko implantacijo s kisikom v ogreto „podlago“ iz polprevodniškega materiala; |
| --- | --- |

4.

energijo žarka 65 keV ali več in žarkovni tok 45 mA ali več za visokoenergijsko implantacijo s kisikom v ogreto „podlago“ iz polprevodniškega materiala;

| (c) | oprema za suho jedkanje z uporabo anizotropne plazme, ki ima obe naslednji značilnosti:






  1. | izdelana ali optimizirana je za proizvodnjo kritičnih dimenzij 65 nm ali manj in |
| --- | --- | --- |

(c)

oprema za suho jedkanje z uporabo anizotropne plazme, ki ima obe naslednji značilnosti:

1.

izdelana ali optimizirana je za proizvodnjo kritičnih dimenzij 65 nm ali manj in

| 2. | neskladnost znotraj rezine je enaka ali manjša od 10 % 3σ, merjeno brez roba širine 2 mm ali manj; |
| --- | --- |

2.

neskladnost znotraj rezine je enaka ali manjša od 10 % 3σ, merjeno brez roba širine 2 mm ali manj;

| (d) | oprema za nanašanje s kemičnim naparjevanjem (CVD) z uporabo plazme:






  1. | oprema, delujoča na način od kasete do kasete in z uravnavanjem obremenitve, in je izdelana v skladu s specifikacijami proizvajalca ali prirejena za uporabo v proizvodnji polprevodniških elementov s kritično dimenzijo 65 nm ali manj; |
| --- | --- | --- |

(d)

oprema za nanašanje s kemičnim naparjevanjem (CVD) z uporabo plazme:

1.

oprema, delujoča na način od kasete do kasete in z uravnavanjem obremenitve, in je izdelana v skladu s specifikacijami proizvajalca ali prirejena za uporabo v proizvodnji polprevodniških elementov s kritično dimenzijo 65 nm ali manj;

| 2. | oprema, posebej narejena za opremo iz točke 3B001(e), in izdelana v skladu s specifikacijami proizvajalca ali prirejena za uporabo v proizvodnji polprevodniških elementov s kritično dimenzijo 65 nm ali manj; |
| --- | --- |

2.

oprema, posebej narejena za opremo iz točke 3B001(e), in izdelana v skladu s specifikacijami proizvajalca ali prirejena za uporabo v proizvodnji polprevodniških elementov s kritično dimenzijo 65 nm ali manj;

| (e) | večkomorni centralni sistemi z avtomatskim polnjenjem za ravnanje z rezinami, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | imajo vmesnike za vnos in iznos rezin, na katere je treba priključiti več kot dve za to zasnovani in funkcionalno različni ‚polprevodni procesni orodji‘ iz točk 3B001(a), 3B001(b), 3B001(c) ali 3B001(d), in |
| --- | --- | --- |

(e)

večkomorni centralni sistemi z avtomatskim polnjenjem za ravnanje z rezinami, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

imajo vmesnike za vnos in iznos rezin, na katere je treba priključiti več kot dve za to zasnovani in funkcionalno različni ‚polprevodni procesni orodji‘ iz točk 3B001(a), 3B001(b), 3B001(c) ali 3B001(d), in

| 2. | izdelani so za oblikovanje integriranega sistema v vakuumskem okolju za ‚sekvenčno večkratno obdelavo rezin‘. |
| --- | --- |

2.

izdelani so za oblikovanje integriranega sistema v vakuumskem okolju za ‚sekvenčno večkratno obdelavo rezin‘.

| : | Predmet nadzora v točki 3B001(e) niso avtomatski robotski sistemi za ravnanje z rezinami, posebej zasnovani za vzporedno obdelavo rezin. |
| --- | --- |

:

:

| 1. | Za namene točke 3B001(e) ‚polprevodno procesno orodje‘ pomeni modularna orodja, ki omogočajo fizične postopke za proizvodnjo polprevodnikov, ki so funkcionalno različni, kot so nanašanje, jedkanje, implantacija ali termična obdelava. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za namene točke 3B001(e) ‚sekvenčna večkratna obdelava rezin‘ pomeni zmogljivost obdelave vsake rezine v drugem ‚polprevodnem procesnem orodju‘, na primer prenos vsake rezine od enega orodja do drugega in tretjega z večkomornimi centralnimi sistemi z avtomatskim polnjenjem za ravnanje z rezinami. |
| --- | --- |

2.

| (f) | litografska oprema:






  1. | oprema za pozicioniranje in izpostavljanje rezin po sistemu ‚korak in ponovi‘ (neposredni korak na rezini) ali ‚korak in skeniraj‘ (skener) pri obdelavi rezin z uporabo fotooptične metode ali metode z rentgenskimi žarki in ki ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | valovna dolžina svetlobnega vira, manjša kot 245 nm ali |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

litografska oprema:

1.

oprema za pozicioniranje in izpostavljanje rezin po sistemu ‚korak in ponovi‘ (neposredni korak na rezini) ali ‚korak in skeniraj‘ (skener) pri obdelavi rezin z uporabo fotooptične metode ali metode z rentgenskimi žarki in ki ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

valovna dolžina svetlobnega vira, manjša kot 245 nm ali

| (b) | zmožnost proizvajanja oblike z ‚minimalno razločljivo potezo‘ (Minimum Resolvable Feature size – MRF) 95 nm ali manj;

  :


  ‚Minimalna razločljiva poteza‘ (MRF) se izračuna po naslednji enačbi:





  pri čemer je faktor K = 0,35 |
| --- | --- |

(b)

zmožnost proizvajanja oblike z ‚minimalno razločljivo potezo‘ (Minimum Resolvable Feature size – MRF) 95 nm ali manj;

:

‚Minimalna razločljiva poteza‘ (MRF) se izračuna po naslednji enačbi:

Formula

pri čemer je faktor K = 0,35

| 2. | tiskarska litografska oprema, s katero se lahko tiska podobe z največ 95 nm;







  : | Točka 3B001(f)(2) zajema:






  — | mikrokontaktno tiskarsko orodje |
| --- | --- | --- | --- |

2.

tiskarska litografska oprema, s katero se lahko tiska podobe z največ 95 nm;

:

—

mikrokontaktno tiskarsko orodje

| — | vroča reliefna orodja |
| --- | --- |

—

vroča reliefna orodja

| — | nanotiskarska litografska orodja |
| --- | --- |

—

nanotiskarska litografska orodja

| — | ‚step and flash‘ tiskarska litografska orodja (S-FIL) |
| --- | --- |

—

‚step and flash‘ tiskarska litografska orodja (S-FIL)

| 3. | oprema, izdelana posebej za obdelavo naprav za izdelavo mask ali naprav za obdelavo polprevodniških naprav, ki uporabljajo postopek neposrednega zapisa, in imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | uporablja elektronski žarek z odklonjenim fokusom, ionski ali „laserski“ žarek in |
| --- | --- | --- |

3.

oprema, izdelana posebej za obdelavo naprav za izdelavo mask ali naprav za obdelavo polprevodniških naprav, ki uporabljajo postopek neposrednega zapisa, in imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

uporablja elektronski žarek z odklonjenim fokusom, ionski ali „laserski“ žarek in

| (b) | katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | točko, manjšo od 0,2 μm; |
| --- | --- | --- |

(b)

katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

točko, manjšo od 0,2 μm;

| 2. | zmožnost izdelave vzorca s potezami, manjšimi od 1 μm ali |
| --- | --- |

2.

zmožnost izdelave vzorca s potezami, manjšimi od 1 μm ali

| 3. | površinsko natančnost boljšo od ± 0,20 μm (3 sigme); |
| --- | --- |

3.

površinsko natančnost boljšo od ± 0,20 μm (3 sigme);

| (g) | maske in mrežice, izdelane za integrirana vezja iz točke 3A001; |
| --- | --- |

(g)

maske in mrežice, izdelane za integrirana vezja iz točke 3A001;

| (h) | večplastne maske s faznimi premičnimi plastmi;







  : | Predmet nadzora v točki 3B001(h) niso večplastne maske s faznimi premičnimi plastmi, narejene za izdelavo spominskih enot, ki niso predmet nadzora v točki 3A001. |
| --- | --- | --- |

(h)

večplastne maske s faznimi premičnimi plastmi;

:

| (i) | Tiskarske litografske šablone, izdelane za integrirana vezja iz točke 3A001. |
| --- | --- |

(i)

Tiskarske litografske šablone, izdelane za integrirana vezja iz točke 3A001.

3B002preizkuševalna oprema, izdelana posebej za preizkušanje izdelanih ali neizdelanih polprevodniških naprav in posebej zanjo izdelane komponente in pribor:

| (a) | za preizkušanje parametrov S tranzistorskih naprav pri frekvencah nad 31,8 GHz; |
| --- | --- |

(a)

za preizkušanje parametrov S tranzistorskih naprav pri frekvencah nad 31,8 GHz;

| (b) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(b)

se ne uporablja;

| (c) | za preizkušanje mikrovalovnih integriranih vezij iz točke 3A001(b)(2). |
| --- | --- |

(c)

za preizkušanje mikrovalovnih integriranih vezij iz točke 3A001(b)(2).

3CMateriali

3C001Heteroepitaksialni materiali, sestavljeni iz „podlage“ z naloženimi plastmi, pridobljeni z epitaksialno rastjo, iz naslednjih materialov:

| (a) | silicija (Si); |
| --- | --- |

(a)

silicija (Si);

| (b) | germanija (Ge); |
| --- | --- |

(b)

germanija (Ge);

| (c) | silicijevega karbida (SiC) ali |
| --- | --- |

(c)

silicijevega karbida (SiC) ali

| (d) | „III/V spojin“ galija ali indija. |
| --- | --- |

(d)

„III/V spojin“ galija ali indija.

3C002Uporovni materiali in „podlage“, prevlečene z naslednjimi krmiljenimi uporovnimi pastami:

| (a) | pozitivne uporovne paste za polprevodniško litografijo, posebej prirejene (optimizirane) za uporabo pri valovnih dolžinah pod 245 nm; |
| --- | --- |

(a)

pozitivne uporovne paste za polprevodniško litografijo, posebej prirejene (optimizirane) za uporabo pri valovnih dolžinah pod 245 nm;

| (b) | vse uporovne paste za uporabo z elektronskimi ali ionskimi žarki, z občutljivostjo 0,01 (mikrokulomba) μcoulomb /mm2 ali boljšo; |
| --- | --- |

(b)

vse uporovne paste za uporabo z elektronskimi ali ionskimi žarki, z občutljivostjo 0,01 (mikrokulomba) μcoulomb /mm2 ali boljšo;

| (c) | vse uporovne paste za uporabo z rentgenskimi žarki, z občutljivostjo 2,5 mJ/mm2 ali boljšo; |
| --- | --- |

(c)

vse uporovne paste za uporabo z rentgenskimi žarki, z občutljivostjo 2,5 mJ/mm2 ali boljšo;

| (d) | vse uporovne paste, optimizirane za tehniko površinske preslikave, skupaj s ‚siliciranimi‘ uporovnimi pastami;

  :


  Tehnike ‚siliciranja‘ so opredeljene kot postopki, ki vključujejo oksidacijo uporovne površine zaradi izboljšanja lastnosti pri mokrem in suhem razvijanju. |
| --- | --- |

(d)

vse uporovne paste, optimizirane za tehniko površinske preslikave, skupaj s ‚siliciranimi‘ uporovnimi pastami;

:

Tehnike ‚siliciranja‘ so opredeljene kot postopki, ki vključujejo oksidacijo uporovne površine zaradi izboljšanja lastnosti pri mokrem in suhem razvijanju.

| (e) | vse uporovne paste za uporabo ali optimizirane za uporabo s tiskarsko litografsko opremo iz podtočke 3B001(f)(2), ki uporabljajo termični postopek ali postopek strjevanja s svetlobo. |
| --- | --- |

(e)

vse uporovne paste za uporabo ali optimizirane za uporabo s tiskarsko litografsko opremo iz podtočke 3B001(f)(2), ki uporabljajo termični postopek ali postopek strjevanja s svetlobo.

3C003Organsko-anorganske spojine:

| (a) | organsko-kovinske spojine aluminija, galija ali indija, katerih čistota (kovinske osnove) je več kot 99,999 %; |
| --- | --- |

(a)

organsko-kovinske spojine aluminija, galija ali indija, katerih čistota (kovinske osnove) je več kot 99,999 %;

| (b) | organsko-arzenove, organsko-antimonove in organsko-fosforjeve spojine, katerih čistota (anorganske osnove) je več kot 99,999 %. |
| --- | --- |

(b)

organsko-arzenove, organsko-antimonove in organsko-fosforjeve spojine, katerih čistota (anorganske osnove) je več kot 99,999 %.

| : | Predmet nadzora v točki 3C003 so samo spojine, v katerih je kovinski, delno kovinski ali nekovinski element neposredno vezan na ogljik iz organskega dela molekule. |
| --- | --- |

:

3C004Hidridi fosforja, arzena ali antimona, katerih čistota je boljša od 99,999 %, tudi če so razredčeni v inertnih plinih ali vodiku.

| : | Predmet nadzora v točki 3C004 niso hidridi, ki vsebujejo 20 molarnih odstotkov ali več inertnih plinov ali vodika. |
| --- | --- |

:

3C005„Substrati“ silicijevega karbida (SiC), galijevega nitrida (GaN), aluminijevega nitrida (AlN) ali aluminijevega galijevega nitrida (AlGaN) ali ingoti, kosi ali drugi polizdelki teh materialov z odpornostjo več kot 10 000 ohm-cm pri 20 °C.

3C006„Substrati“ iz točke 3C005 z vsaj eno epitaksialno plast iz silicijevega karbida, galijevega nitrida, aluminijevega nitrida ali aluminijevega galijevega nitrida.

3DProgramska oprema

3D001„Programska oprema“, izdelana posebej za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme iz točk od 3A001(b) do 3A002(g) ali iz točke 3B

3D002„Programska oprema“, ki je posebej izdelana za „uporabo“ opreme iz točk 3B001(a) do (f) ali 3B002.

3D003‚Na fiziki temelječa‘ simulacijska „programska oprema“, posebej zasnovana za „razvoj“ postopkov litografije, jedkanja ali nanašanja pri prevajanju maskirnih vzorcev v specifične topografske vzorce v vodniških, dielektričnih ali polprevodniških materialih.

:

Izraz ‚na fiziki temelječa‘ v točki 3D003 pomeni uporabo izračunov za ugotavljanje zaporedja fizičnih vzrokov in posledic na osnovi fizičnih lastnosti (npr. temperature, tlaka, difuzijskih konstant in lastnosti polprevodniških materialov).

| : | Knjižnice, atributi oblik ali sorodni podatki za snovanje polprevodniških elementov se pojmujejo kot „tehnologija“. |
| --- | --- |

:

3D004„Programska oprema“, izdelana posebej za „razvoj“ opreme iz točke od 3A003.

3D101„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 3A101(b)

3ETehnologija

3E001„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točk 3A, 3B ali 3C;

| : | Predmet nadzora v točki 3E001 ni „tehnologija“ za „proizvodnjo“ opreme ali komponente, ki so predmet nadzora točke 3A003. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora v točki 3E001 ni „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ integriranih vezjih, ki so predmet nadzora točk od 3A001(a)(3) do 3A001(a)(12) in imajo obe naslednji značilnosti:







  (a) | uporabljajo „tehnologijo“ 0,130 μm ali več in |
| --- | --- | --- |

:

(a)

uporabljajo „tehnologijo“ 0,130 μm ali več in

| (b) | vključujejo večplastne strukture z največ tremi kovinskimi plastmi. |
| --- | --- |

(b)

vključujejo večplastne strukture z največ tremi kovinskimi plastmi.

3E002„Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji, razen tiste iz točke 3E001, za „razvoj“ ali „proizvodnjo“„mikroprocesorskih mikrovezij“, „mikroračunalniških mikrovezij“ in jedra mikrokrmilniškega mikrovezja z aritmetično logično enoto z 32-bitno širino dostopa ali več in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

| (a) | ‚vektorska procesna enota‘, izdelana za izvajanje več kot dveh izračunov vektorjev s premično vejico (enorazsežno polje 32-bitnih ali večjih števil) simultano;

  :


  ‚Vektorska procesna enota‘ je element procesorja z vgrajenimi ukazi, ki izvajajo večkratne izračune vektorjev s premično vejico (enorazsežno polje 32-bitnih ali večjih števil), simultano in imajo vsaj eno vektorsko aritmetično logično enoto. |
| --- | --- |

(a)

‚vektorska procesna enota‘, izdelana za izvajanje več kot dveh izračunov vektorjev s premično vejico (enorazsežno polje 32-bitnih ali večjih števil) simultano;

:

‚Vektorska procesna enota‘ je element procesorja z vgrajenimi ukazi, ki izvajajo večkratne izračune vektorjev s premično vejico (enorazsežno polje 32-bitnih ali večjih števil), simultano in imajo vsaj eno vektorsko aritmetično logično enoto.

| (b) | izdelana je za izračunavanje več kot dveh rezultatov 64-bitne ali večje operacije v plavajoči vejici na cikel ali |
| --- | --- |

(b)

izdelana je za izračunavanje več kot dveh rezultatov 64-bitne ali večje operacije v plavajoči vejici na cikel ali

| (c) | izdelana je za izračunavanje več kot štirih rezultatov 16-bitnega množenja v nepremični vejici na cikel (npr. digitalna manipulacija analognih informacij, ki je bila pred tem pretvorjena v digitalno obliko, znana tudi kot digitalna „obdelava signalov“).







  : | Predmet nadzora v točki 3E002(c) ni „tehnologija“ za multimedijske razširitve. |
| --- | --- | --- |

(c)

izdelana je za izračunavanje več kot štirih rezultatov 16-bitnega množenja v nepremični vejici na cikel (npr. digitalna manipulacija analognih informacij, ki je bila pred tem pretvorjena v digitalno obliko, znana tudi kot digitalna „obdelava signalov“).

:

| : | Predmet nadzora v točki 3E002 ni „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ mikroprocesnih jeder, ki imajo obe naslednji značilnosti:







  (a) | uporabljajo „tehnologijo“ 0,130 μm ali več in |
| --- | --- | --- |

:

(a)

uporabljajo „tehnologijo“ 0,130 μm ali več in

| (b) | vključujejo večplastne strukture z največ petimi kovinskimi plastmi. |
| --- | --- |

(b)

vključujejo večplastne strukture z največ petimi kovinskimi plastmi.

| : | Točka 3E002 zajema „tehnologijo“ za procesorje digitalnih signalov in procesorje digitalnih nizov. |
| --- | --- |

:

3E003Druga „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“:

| (a) | vakuumskih mikroelektronskih naprav; |
| --- | --- |

(a)

vakuumskih mikroelektronskih naprav;

| (b) | heterostrukturnih polprevodniških elementov, kot so na primer tranzistorji z visoko mobilnostjo elektronov (HEMT), heterobipolarni tranzistorji (HBT), elementi s kvantnimi potencialnimi jamami in elementi s superkristalno mrežo;







  : | Predmet nadzora v točki 3E003(b) ni „tehnologija“ za tranzistorje z visoko mobilnostjo elektronov (HEMT), ki delujejo na frekvencah, nižjih od 31,8 GHz in heter-bipolarne tranzistorje (HBT), ki delujejo na frekvencah, nižjih kot 31,8 GHz. |
| --- | --- | --- |

(b)

heterostrukturnih polprevodniških elementov, kot so na primer tranzistorji z visoko mobilnostjo elektronov (HEMT), heterobipolarni tranzistorji (HBT), elementi s kvantnimi potencialnimi jamami in elementi s superkristalno mrežo;

:

| (c) | „superprevodniških“ elektronskih naprav; |
| --- | --- |

(c)

„superprevodniških“ elektronskih naprav;

| (d) | podlag z diamantnimi filmi za elektronske komponente; |
| --- | --- |

(d)

podlag z diamantnimi filmi za elektronske komponente;

| (e) | podlag iz silicija na izolatorju (SOI) za integrirana vezja, pri katerih je izolator silicijev dioksid; |
| --- | --- |

(e)

podlag iz silicija na izolatorju (SOI) za integrirana vezja, pri katerih je izolator silicijev dioksid;

| (f) | podlag iz silicijevega karbida za elektronske komponente; |
| --- | --- |

(f)

podlag iz silicijevega karbida za elektronske komponente;

| (g) | vakuumskih elektronsk, ki delujejo na frekvencah 31,8 GHz ali višje. |
| --- | --- |

(g)

vakuumskih elektronsk, ki delujejo na frekvencah 31,8 GHz ali višje.

3E101„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 3A001(a)(1), 3A001(a)(2), 3A102 ali 3D101.

3E102„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“„programske opreme“ iz točke 3D101.

3E201„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme iz točk 3A001(e)(2), 3A001(e)(3), 3A001(g), 3A201, in 3A225 do 3A233.

SKUPINA 4

RAČUNALNIKI

| : | Računalnike, računalniško opremo in „programsko opremo“, povezano z izvajanjem telekomunikacijskih funkcij ali funkcij „lokalnega omrežja“, je treba obravnavati v primerjavi z delovnimi značilnostmi Skupine 5, del 1 (Telekomunikacije). |
| --- | --- |

:

| : | Krmilne enote, ki neposredno medsebojno povezujejo vodila ali kanale osrednjih procesnih enot, „glavni pomnilnik“ ali krmilniki diskov ne veljajo za telekomunikacijsko opremo, opisano v Skupini 5, del 1 (Telekomunikacije).







  : | Glede nadzornega statusa „programske opreme“, izdelane posebej za paketno preklapljanje, glej točko 5D001. |
| --- | --- | --- |

:

:

| : | Računalnike, računalniško opremo in „programsko opremo“ za izvajanje kriptografskih in kriptoanalitičnih funkcij z izvajanjem funkcij varnosti na več ravneh z ugotovljivostjo ali funkcijami izolacije ugotovljivega uporabnika ali ki tiste, omejujejo elektromagnetno kompatibilnost (EMC), je treba prav tako obravnavati v primerjavi z delovnimi značilnostmi iz Skupine 5, del 2 („Informacijska varnost“). |
| --- | --- |

:

4ASistemi, oprema in komponente

4A001Elektronski računalniki in sorodna oprema, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti, ter „elektronski sklopi“ in posebej izdelane komponente zanje:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 4A101; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | posebej izdelani, da imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  1. | primernost za delovanje pri temperaturah okolja pod 228 K (–45 °C) ali nad 358 K (85 °C) ali







  : | Predmet nadzora v točki 4A001(a)(1) niso računalniki, izdelani posebej za uporabo v osebnih avtomobilih, železniških vlakih ali „civilnih zrakoplovih“. |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

posebej izdelani, da imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

1.

primernost za delovanje pri temperaturah okolja pod 228 K (–45 °C) ali nad 358 K (85 °C) ali

:

| 2. | utrjenost proti sevanju, tako da prenesejo naslednje doze:







  (a) | skupno dozo | 5 × 103 Gy (silicij); |
| --- | --- | --- | --- |
| (b) | določeno stalno dozo | 5 × 106 Gy (silicij)/s ali |
| (c) | posamezne sunke | 1 × 10–8 napak/bit/dan; |

2.

utrjenost proti sevanju, tako da prenesejo naslednje doze:

(a)

skupno dozo

5 × 103 Gy (silicij);

(b)

določeno stalno dozo

5 × 106 Gy (silicij)/s ali

(c)

posamezne sunke

1 × 10–8 napak/bit/dan;

| : | Predmet nadzora v točki 4A001(a)(2) niso računalniki, izdelani posebej za uporabo v „civilnih zrakoplovih“. |
| --- | --- |

:

| (b) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(b)

se ne uporablja;

4A003„Digitalni računalniki“, „elektronski sklopi“ in sorodna oprema ter posebej izdelane komponente zanje:

| : | Točka 4A003 zajema:






  — | ‚vektorske procesorje‘; |
| --- | --- | --- |

:

—

‚vektorske procesorje‘;

| — | matrične procesorje; |
| --- | --- |

—

matrične procesorje;

| — | procesorje digitalnih signalov; |
| --- | --- |

—

procesorje digitalnih signalov;

| — | logične procesorje; |
| --- | --- |

—

logične procesorje;

| — | opremo za „izboljšavo slike“; |
| --- | --- |

—

opremo za „izboljšavo slike“;

| — | opremo za „obdelavo signala“. |
| --- | --- |

—

opremo za „obdelavo signala“.

| : | Nadzorni status „digitalnih računalnikov“ in sorodne opreme, opisanih v točki 4A003, je določen z nadzornim statusom druge opreme ali sistemov, pod pogojem:







  (a) | da so „digitalni računalniki“ ali sorodna oprema bistveni za delovanje druge opreme ali sistemov; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

da so „digitalni računalniki“ ali sorodna oprema bistveni za delovanje druge opreme ali sistemov;

| (b) | da „digitalni računalniki“ in sorodna oprema niso „osnovni element“ druge opreme ali sistemov in








  : | Nadzorni status opreme za „obdelavo signala“ ali „izboljšavo slike“, ki je posebej izdelana za drugo opremo, katerih funkcija je omejena na funkcije, dovoljene drugi opremi, je določen z nadzornim statusom druge opreme, tudi če presega kriterije „osnovnega elementa“. |
| --- | --- | --- |

(b)

da „digitalni računalniki“ in sorodna oprema niso „osnovni element“ druge opreme ali sistemov in

:

| : | Glede nadzornega statusa „digitalnih računalnikov“ in sorodne opreme za telekomunikacijsko opremo glej Skupino 5, del 1 (Telekomunikacije). |
| --- | --- |

:

| (c) | da je „tehnologija“ za „digitalne računalnike“ in sorodna oprema, opisana v točki 4E. |
| --- | --- |

(c)

da je „tehnologija“ za „digitalne računalnike“ in sorodna oprema, opisana v točki 4E.

| (a) | Izdelani ali prirejeni za „toleranco napak“.







  : | V smislu točke 4A003(a) „digitalni računalniki“ in sorodna oprema ne veljajo kot izdelani ali prirejeni za „toleranco napak“:







  1. | če za odkrivanje ali popravljanje napak uporabljajo algoritme v „glavnem pomnilniku“; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Izdelani ali prirejeni za „toleranco napak“.

:

1.

če za odkrivanje ali popravljanje napak uporabljajo algoritme v „glavnem pomnilniku“;

| 2. | če uporabljajo medsebojno povezavo dveh „digitalnih računalnikov“, tako da lahko takrat, ko odpove osrednja procesna enota, nadaljuje delovanje sistema mirujoča, vendar zrcalna osrednja procesna enota; |
| --- | --- |

2.

če uporabljajo medsebojno povezavo dveh „digitalnih računalnikov“, tako da lahko takrat, ko odpove osrednja procesna enota, nadaljuje delovanje sistema mirujoča, vendar zrcalna osrednja procesna enota;

| 3. | če uporabljajo medsebojno povezavo dveh osrednjih procesnih enot z uporabo podatkovnih kanalov ali deljenega shranjevanja, kar omogoča eni osrednji procesni enoti izvajanje drugih opravil v času, ko druga procesna enota ne deluje, med tem časom pa prva procesna enota omogoča delovanje sistema ali |
| --- | --- |

3.

če uporabljajo medsebojno povezavo dveh osrednjih procesnih enot z uporabo podatkovnih kanalov ali deljenega shranjevanja, kar omogoča eni osrednji procesni enoti izvajanje drugih opravil v času, ko druga procesna enota ne deluje, med tem časom pa prva procesna enota omogoča delovanje sistema ali

| 4. | če zagotavlja sinhronizacijo dveh osrednjih procesnih enot „programska oprema“, pri čemer ena osrednja procesna enota zazna okvaro druge in obudi ukaze okvarjene enote. |
| --- | --- |

4.

če zagotavlja sinhronizacijo dveh osrednjih procesnih enot „programska oprema“, pri čemer ena osrednja procesna enota zazna okvaro druge in obudi ukaze okvarjene enote.

| (b) | „digitalni računalniki“ s „korigirano največjo zmogljivostjo“ („APP“) več kot 1,5 utežnega teraFLOPS (WT); |
| --- | --- |

(b)

„digitalni računalniki“ s „korigirano največjo zmogljivostjo“ („APP“) več kot 1,5 utežnega teraFLOPS (WT);

| (c) | „elektronski sklopi“, izdelani ali prirejeni posebej za izboljšanje zmogljivosti s kopičenjem „procesorjev“, tako da „APP“ presega mejo iz točke 4A003(b);







  : | Točka 4A003(c) se uporablja samo za „elektronske sklope“ in programirljive medsebojne povezave, ki ne presegajo meje iz točke 4A003(b), kadar so dobavljeni kot nevdelani „elektronski sklopi“. Predmet nadzora v tej točki niso „elektronski sklopi“, ki so po svoji naravi namenjeni za uporabo z računalniško opremo iz točke 4A003(e) |
| --- | --- | --- |

(c)

„elektronski sklopi“, izdelani ali prirejeni posebej za izboljšanje zmogljivosti s kopičenjem „procesorjev“, tako da „APP“ presega mejo iz točke 4A003(b);

:

| : | Predmet nadzora v točki 4A003(c) niso „elektronski sklopi“, izdelani posebej za izdelke ali družine izdelkov, katerih maksimalna konfiguracija ne presega meje iz točke 4A003(b) |
| --- | --- |

:

| (d) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(d)

se ne uporablja;

| (e) | oprema za izvajanje analogno-digitalnih pretvorb, ki presegajo omejitve iz točke 3A001(a)5; |
| --- | --- |

(e)

oprema za izvajanje analogno-digitalnih pretvorb, ki presegajo omejitve iz točke 3A001(a)5;

| (f) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(f)

se ne uporablja;

| (g) | oprema, posebej izdelana za združevanje učinkovitosti „digitalnih računalnikov“, tako da zagotavlja zunanje medsebojne povezave, ki omogočajo komunikacije pri enosmernih podatkovnih hitrostih nad 2,0 Gbajtov na sekundo na povezavo.







  : | Predmet nadzora v točki 4A003(g) ni oprema za interne medsebojne povezave (npr. hrbtne plošče, vodila), oprema za pasivne medsebojne povezave, „krmilniki za dostop do omrežja“ ali „krmilniki za komunikacijske kanale“. |
| --- | --- | --- |

(g)

oprema, posebej izdelana za združevanje učinkovitosti „digitalnih računalnikov“, tako da zagotavlja zunanje medsebojne povezave, ki omogočajo komunikacije pri enosmernih podatkovnih hitrostih nad 2,0 Gbajtov na sekundo na povezavo.

:

4A004Računalniki in posebej izdelana računalniška oprema, „elektronski sklopi“ in posebej izdelane komponente zanje:

| (a) | „računalniki s sistoličnimi zaporedji“; |
| --- | --- |

(a)

„računalniki s sistoličnimi zaporedji“;

| (b) | „nevronski računalniki“; |
| --- | --- |

(b)

„nevronski računalniki“;

| (c) | „optični računalniki“. |
| --- | --- |

(c)

„optični računalniki“.

4A101analogni računalniki, „digitalni računalniki“ ali diferencialni digitalni analizatorji, razen tistih iz točke 4A001(a)1, ki so izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

4A102„Hibridni računalniki“, izdelani posebej za izdelovanje modelov, simulacijo ali sestavljanje oblike nosilnih raket iz točke 9A004 ali sondirnih raket iz točke 9A104.

| : | Ta nadzor se uporablja le, kadar se oprema dobavlja skupaj s „programsko opremo“ iz točke 7D103 ali 9D103. |
| --- | --- |

:

4BOprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

Jih ni.

4CMateriali

Jih ni.

4DProgramska oprema

| : | Nadzorni status „programske opreme“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, opisane v drugih skupinah, se obravnava znotraj ustreznih skupin. |
| --- | --- |

:

4D001„programska oprema“:

| (a) | „Programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 4A001 do 4A004 ali točke 4D. |
| --- | --- |

(a)

„Programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 4A001 do 4A004 ali točke 4D.

| (b) | „Programska oprema“, ki ni določena v 4D001(a), izdelana ali prilagojena posebej za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme:






  1. | „digitalni računalniki“ s „korigirano največjo zmogljivostjo“ („APP“) več kot 0,25 utežnega teraFLOPS (WT); |
| --- | --- | --- |

(b)

„Programska oprema“, ki ni določena v 4D001(a), izdelana ali prilagojena posebej za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme:

1.

„digitalni računalniki“ s „korigirano največjo zmogljivostjo“ („APP“) več kot 0,25 utežnega teraFLOPS (WT);

| 2. | „elektronski sklopi“, izdelanih ali prirejenih posebej za izboljšanje zmogljivosti s kopičenjem procesorjev, tako da „APP“ sklopa presega mejo iz točke 4D001(b)(1); |
| --- | --- |

2.

„elektronski sklopi“, izdelanih ali prirejenih posebej za izboljšanje zmogljivosti s kopičenjem procesorjev, tako da „APP“ sklopa presega mejo iz točke 4D001(b)(1);

4D002„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za podporo „tehnologiji“ iz točke 4E.

4D003se ne uporablja;

4ETehnologija

4E001

| (a) | „Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 4A ali 4D. |
| --- | --- |

(a)

„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 4A ali 4D.

| (b) | „Tehnologija“, ki ni določena v 4E001(a), izdelana ali prilagojena posebej za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme:






  1. | „digitalni računalniki“ s „korigirano največjo zmogljivostjo“ („APP“) več kot 0,25 utežnega teraFLOPS (WT); |
| --- | --- | --- |

(b)

„Tehnologija“, ki ni določena v 4E001(a), izdelana ali prilagojena posebej za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme:

1.

„digitalni računalniki“ s „korigirano največjo zmogljivostjo“ („APP“) več kot 0,25 utežnega teraFLOPS (WT);

| 2. | „elektronski sklopi“, izdelanih ali prirejenih posebej za izboljšanje zmogljivosti s kopičenjem „procesorjev“, tako da „APP“ sklopa presega mejo iz točke 4E001(b)(1). |
| --- | --- |

2.

„elektronski sklopi“, izdelanih ali prirejenih posebej za izboljšanje zmogljivosti s kopičenjem „procesorjev“, tako da „APP“ sklopa presega mejo iz točke 4E001(b)(1).

TEHNIČNA OPOMBA O „KORIGIRANI NAJVEČJI ZMOGLJIVOSTI“ („APP“)

„APP“ je korigirana največja zmogljivost, s katero izvajajo „digitalni računalniki“ 64-bitna ali večja seštevanja ali množenja v plavajoči vejici.

„APP“ je izražen v teraflops (WT) v enotah 1012 korigiranih operacij s plavajočo vejico na sekundo.

n

| n | število procesorjev v „digitalnem računalniku“ |
| --- | --- |
| i | številka procesorja (i = l,...n) |
| ti | procesorski čas (ti = 1/Fi) |
| Fi | frekvenca procesorja |
| Ri | največja hitrost računanja v plavajoči vejici |
| Wi | korekcijski faktor arhitekture računalnika |

število procesorjev v „digitalnem računalniku“

i

številka procesorja (i = l,...n)

ti

procesorski čas (ti = 1/Fi)

Fi

frekvenca procesorja

Ri

največja hitrost računanja v plavajoči vejici

Wi

korekcijski faktor arhitekture računalnika

1.

| 1. | Za vsak procesor i se določi največje število 64-bitnih ali večjih operacij v plavajoči vejici FPOi, ki se izvedejo v ciklu vsakega procesorja v „digitalnem računalniku“.







  : | Pri določanju FPO se upošteva samo 64-bitna ali večja seštevanja ali množenja v plavajoči vejici. Vse operacije v plavajoči vejici je treba izraziti v operacijah na procesorski cikel; operacije, ki zahtevajo več ciklov, se lahko izrazijo z decimalnimi števili na cikel. Za procesorje, ki niso zmožni izvajanja računanja z operandi v plavajoči vejici velikosti 64-bitov ali več, je dejanska hitrost računanja R enaka nič. |
| --- | --- | --- |

Za vsak procesor i se določi največje število 64-bitnih ali večjih operacij v plavajoči vejici FPOi, ki se izvedejo v ciklu vsakega procesorja v „digitalnem računalniku“.

:

| 2. | Izračuna se hitrost R za računanje v plavajoči vejici za vsak procesor Ri = FPOi/ti. |
| --- | --- |

2.

Izračuna se hitrost R za računanje v plavajoči vejici za vsak procesor Ri = FPOi/ti.

| 3. | Izračuna se „APP“ po enačbi „APP“ = W1 × R1 + W2 × R2 + ... + Wn × Rn. |
| --- | --- |

3.

Izračuna se „APP“ po enačbi „APP“ = W1 × R1 + W2 × R2 + ... + Wn × Rn.

| 4. | Za ‚vektorske procesorje‘, Wi = 0,9. Za ne ‚vektorske procesorje‘, Wi = 0,3. |
| --- | --- |

4.

Za ‚vektorske procesorje‘, Wi = 0,9. Za ne ‚vektorske procesorje‘, Wi = 0,3.

| | Za procesorje, ki izvajajo sestavljene operacije, npr. seštevanje in množenje v enem ciklu, se računa vsaka operacija posebej. |
| --- | --- |

| | Za cevovodni procesor je dejanska računska hitrost R hitrejša od cevovodne hitrosti, kadar je cevovod poln, ali je večja od necevovodne hitrosti. |
| --- | --- |

| | Računsko hitrost R vsakega udeleženega procesorja je treba izračunati pri največji teoretični vrednosti, še preden se izvedejo kombinacije „APP“. Predpostavlja se, da obstajajo simultane operacije, kadar proizvajalec v priročniku ali navodilih za računalnik objavlja hkratno, paralelno ali sočasno delovanje ali izvajanje. |
| --- | --- |

| | Pri izračunih „APP“ ne vključujte procesorjev, ki so omejeni na vhodno-izhodne ali periferne funkcije (npr. za diskovni pogon, komunikacije in zaslon). |
| --- | --- |

| | Vrednosti „APP“ ne računajte za kombinacije procesorjev, povezanih v „lokalnih omrežjih“, prostranih omrežjih, povezavah/ napravah, ki delujejo na vhodu/izhodu, v krmilnikih za vhod/izhod in za katero koli komunikacijsko povezavo, ki jo krmili „programska oprema“. |
| --- | --- |

| | Vrednosti „APP“ se morajo seštevati za:







  1. | kombinacije procesorjev, ki vsebujejo procesorje, posebej zasnovane za povečano zmogljivost z združevanjem, ki delujejo simultano in s souporabo pomnilnika, ali |
| --- | --- | --- |

1.

kombinacije procesorjev, ki vsebujejo procesorje, posebej zasnovane za povečano zmogljivost z združevanjem, ki delujejo simultano in s souporabo pomnilnika, ali

| 2. | kombinacije več pomnilnikov/procesorjev, ki delujejo simultano in uporabljajo posebej zasnovane obdelovalne stroje. |
| --- | --- |

2.

kombinacije več pomnilnikov/procesorjev, ki delujejo simultano in uporabljajo posebej zasnovane obdelovalne stroje.

| | ‚Vektorski procesor‘ je definiran kot procesor z vgrajenimi ukazi, ki izvajajo večkratne izračune vektorjev s premično vejico (enorazsežno polje 64-bitnih ali večjih števil), simultano, imajo vsaj 2 vektorski funkcijski enoti in vsaj 8 vektorskih registrov z vsaj 64 elementi. |
| --- | --- |

SKUPINA 5

TELEKOMUNIKACIJE IN „INFORMACIJSKA VARNOST“

DEL 1

TELEKOMUNIKACIJE

| : | V Skupini 5, del 1, je določen nadzorni status komponent, „laserjev“, opreme za testiranje in „proizvodnjo“ ter „programske opreme“ za to opremo, ki je posebej izdelana za telekomunikacijsko opremo ali sisteme.







  : | Za „laserje“, posebej zasnovane za telekomunikacijsko opremo ali sisteme, glej točko 6A005. |
| --- | --- | --- |

:

:

| : | Glej tudi Skupino 5, del 2 za opremo, komponente in programsko opremo, namenjene zagotavljanju „informacijske varnosti“. |
| --- | --- |

:

| : | Če so „digitalni računalniki“, računalniška ali „programska oprema“ bistveni za delovanje in podporo telekomunikacijske opreme iz te Skupine, veljajo za posebej izdelane komponente pod pogojem, da gre za standardne modele, ki jih dobavlja proizvajalec. To vključuje operacijske, upravne, vzdrževalne, inženirske ali računske računalniške sisteme. |
| --- | --- |

:

5A1Sistemi, oprema in komponente

5A001Telekomunikacijski sistemi, oprema, komponente in pribor:

| (a) | Kakršna koli vrsta telekomunikacijske opreme, ki ima katero koli od naslednjih značilnosti, funkcij ali lastnosti:






  1. | je posebej izdelana tako, da prenese prehodne elektronske učinke ali elektromagnetne impulze, ki nastanejo pri jedrski eksploziji; |
| --- | --- | --- |

(a)

Kakršna koli vrsta telekomunikacijske opreme, ki ima katero koli od naslednjih značilnosti, funkcij ali lastnosti:

1.

je posebej izdelana tako, da prenese prehodne elektronske učinke ali elektromagnetne impulze, ki nastanejo pri jedrski eksploziji;

| 2. | je posebej utrjena proti gama, nevtronskemu ali ionskemu sevanju ali |
| --- | --- |

2.

je posebej utrjena proti gama, nevtronskemu ali ionskemu sevanju ali

| 3. | je posebej izdelana za delovanje zunaj temperaturnega obsega od 218 K (–55 °C) do 397 K (124 °C);







  : | Točka 5A001(a)(3) se uporablja le za elektronsko opremo. |
| --- | --- | --- |

3.

je posebej izdelana za delovanje zunaj temperaturnega obsega od 218 K (–55 °C) do 397 K (124 °C);

:

| : | Predmet nadzora v točkah 5A001(a)(2) in 5A001(a)(3) ni oprema, ki je izdelana ali prirejena za uporabo na satelitih. |
| --- | --- |

:

| (b) | Telekomunikacijski sistemi in oprema ter posebej izdelane komponente in pribor zanje, ki imajo katero koli od naslednji značilnosti, funkcij ali lastnosti:






  1. | so brezkabelski podvodni komunikacijski sistemi s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | imajo akustično nosilno frekvenco zunaj obsega od 20 kHz do 60 kHz; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Telekomunikacijski sistemi in oprema ter posebej izdelane komponente in pribor zanje, ki imajo katero koli od naslednji značilnosti, funkcij ali lastnosti:

1.

so brezkabelski podvodni komunikacijski sistemi s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

imajo akustično nosilno frekvenco zunaj obsega od 20 kHz do 60 kHz;

| (b) | uporabljajo elektromagnetno nosilno frekvenco pod 30 kHz; |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo elektromagnetno nosilno frekvenco pod 30 kHz;

| (c) | uporabljajo tehnike vodenja z elektronskim žarkom ali |
| --- | --- |

(c)

uporabljajo tehnike vodenja z elektronskim žarkom ali

| (d) | uporabljajo „laserje“ ali svetleče diode (LED) z izhodno valovno dolžino večjo od 400 nm in manjšo od 700 nm v „lokalnem omrežju“; |
| --- | --- |

(d)

uporabljajo „laserje“ ali svetleče diode (LED) z izhodno valovno dolžino večjo od 400 nm in manjšo od 700 nm v „lokalnem omrežju“;

| 2. | so radijska oprema, ki deluje v frekvenčnem pasu od 1,5 MHz do 87,5 MHz in ima vse naslednje značilnosti:






  (a) | avtomatsko predvidevanje in izbor frekvenc ter „skupno hitrostjo digitalnega prenosa“ na kanal za optimizacijo prenosa in |
| --- | --- | --- |

2.

so radijska oprema, ki deluje v frekvenčnem pasu od 1,5 MHz do 87,5 MHz in ima vse naslednje značilnosti:

(a)

avtomatsko predvidevanje in izbor frekvenc ter „skupno hitrostjo digitalnega prenosa“ na kanal za optimizacijo prenosa in

| (b) | ima konfiguracijo linearnega ojačevalnika moči z zmožnostjo hkratne podpore več signalov pri izhodni moči 1 kW ali več v frekvenčnem pasu od 1,5 MHz ali več,vendar pod 30 MHz ali pa 250 W ali več v frekvenčnem pasu od 30 MHz ali več, vendar ne prek 87,5 MHz, nad „trenutno pasovno širino“ ene oktave ali več in z izhodno harmonsko in popačeno vsebino, boljšo od –80 dB; |
| --- | --- |

(b)

ima konfiguracijo linearnega ojačevalnika moči z zmožnostjo hkratne podpore več signalov pri izhodni moči 1 kW ali več v frekvenčnem pasu od 1,5 MHz ali več,vendar pod 30 MHz ali pa 250 W ali več v frekvenčnem pasu od 30 MHz ali več, vendar ne prek 87,5 MHz, nad „trenutno pasovno širino“ ene oktave ali več in z izhodno harmonsko in popačeno vsebino, boljšo od –80 dB;

| 3. | so radijska oprema, ki uporablja tehnike „razširjenega spektra“, vključno s tehnikami „frekvenčnih skokov“, razen tistih, ki so določene v 5A001(b)(4), in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | uporablja kode razširjanja, ki jih lahko programira uporabnik ali |
| --- | --- | --- |

3.

so radijska oprema, ki uporablja tehnike „razširjenega spektra“, vključno s tehnikami „frekvenčnih skokov“, razen tistih, ki so določene v 5A001(b)(4), in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

uporablja kode razširjanja, ki jih lahko programira uporabnik ali

| (b) | skupna oddana pasovna širina je 100 ali večkrat večja od pasovne širine katerega koli informacijskega kanala nad 50 kHz;







  : | Predmet nadzora v točki 5A001(b)(3)(b) ni radijska oprema, izdelana posebej za uporabo v civilnih celičnih sistemih radijske komunikacije. |
| --- | --- | --- |

(b)

skupna oddana pasovna širina je 100 ali večkrat večja od pasovne širine katerega koli informacijskega kanala nad 50 kHz;

:

| : | Predmet nadzora v točki 5A001(b)(3) ni nadzorna oprema, izdelana za delovanje pri izhodni moči 1 W ali manj. |
| --- | --- |

:

| 4. | so radijska oprema, ki uporablja modulacijske tehnike, in ima kode za kanaliziranje, kode za premešavo, ali identifikacijske kode omrežja ki jih lahko programira uporabnik in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | pasovno širino nad 500 MHz ali |
| --- | --- | --- |

4.

so radijska oprema, ki uporablja modulacijske tehnike, in ima kode za kanaliziranje, kode za premešavo, ali identifikacijske kode omrežja ki jih lahko programira uporabnik in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

pasovno širino nad 500 MHz ali

| (b) | „delno pasovno širino“ 20 % ali več; |
| --- | --- |

(b)

„delno pasovno širino“ 20 % ali več;

| 5. | so digitalno krmiljen radijski sprejemnik, ki ima vse naslednje značilnosti:






  (a) | več kot 1 000 kanalov; |
| --- | --- | --- |

5.

so digitalno krmiljen radijski sprejemnik, ki ima vse naslednje značilnosti:

(a)

več kot 1 000 kanalov;

| (b) | „frekvenca preklopnega časa“ je manj kot 1 ms; |
| --- | --- |

(b)

„frekvenca preklopnega časa“ je manj kot 1 ms;

| (c) | možnost avtomatskega iskanja ali skeniranja dela elektromagnetnega spektra in |
| --- | --- |

(c)

možnost avtomatskega iskanja ali skeniranja dela elektromagnetnega spektra in

| (d) | zmožnost prepoznavanja sprejetih signalov ali tipa oddajnika ali







  : | Predmet nadzora v točki 5A001(b)(5) ni radijska oprema, izdelana posebej za uporabo v civilnih celičnih sistemih radijske komunikacije. |
| --- | --- | --- |

(d)

zmožnost prepoznavanja sprejetih signalov ali tipa oddajnika ali

:

| 6. | izkoriščajo funkcije digitalne „obdelave signalov“ za ‚kodiranje govora‘ na izhodne podatkovne hitrosti manj kot 2 400 bit/s.

  :








  1. | Pri spremenljivih hitrostih ‚kodiranja govora‘ 5A001(b)(6) velja za ‚kodiranje‘ nepretrganega govora. |
| --- | --- | --- |

6.

izkoriščajo funkcije digitalne „obdelave signalov“ za ‚kodiranje govora‘ na izhodne podatkovne hitrosti manj kot 2 400 bit/s.

:

1.

| 2. | Za namene 5A001(b)(6) je ‚kodiranje govora‘ opredeljeno kot tehnika odvzemanja vzorcev človeškega glasu in potem pretvarjanja teh vzorcev v digitalni signal ob upoštevanju posebnih značilnosti človeškega govora. |
| --- | --- |

2.

| (c) | optična vlakna dolžine več kot 500 m, za katera proizvajalec navaja, da vzdržijo ‚preizkus‘ natezne obremenitve 2 × 109 N/m2 ali več;







  : | Glede centralnih podvodnih kablov glej 8A002(a)(3). |
| --- | --- | --- |

(c)

optična vlakna dolžine več kot 500 m, za katera proizvajalec navaja, da vzdržijo ‚preizkus‘ natezne obremenitve 2 × 109 N/m2 ali več;

:

:

‚Preizkus‘: sprotno ali ločeno testiranje, ki dinamično uporablja predpisano natezno obremenitev na vlaknu dolžine 0,5 do 3 m pri hitrosti 2 do 5 m/s, medtem ko vlakno teče med vitli premera približno 150 mm. Temperatura okolja je 293 K (20 °C) in relativna vlažnost 40 %. Za izvedbo testa je mogoče uporabiti enakovredne nacionalne standarde.

| (d) | „Elektronsko vodljivi fazni antenski nizi“, ki delujejo nad 31,8 GHz;







  : | Predmet nadzora v točki 5A001(d) niso „elektronsko vodljivi fazni antenski nizi“ za pristajalne sisteme z instrumenti, ki ustrezajo standardom ICAO glede mikrovalovnih pristajalnih sistemov (MLS). |
| --- | --- | --- |

(d)

„Elektronsko vodljivi fazni antenski nizi“, ki delujejo nad 31,8 GHz;

:

| (e) | Radijska oprema za iskanje smeri, ki deluje pri frekvencah nad 30 MHz in ki ima obe naslednji značilnosti, in posebej zanjo izdelane komponente:






  1. | „trenutno pasovno širino“ 10 MHz ali več in |
| --- | --- | --- |

(e)

Radijska oprema za iskanje smeri, ki deluje pri frekvencah nad 30 MHz in ki ima obe naslednji značilnosti, in posebej zanjo izdelane komponente:

1.

„trenutno pasovno širino“ 10 MHz ali več in

| 2. | sposobnost poiskati smer povezave (Line of Bearing – LOB) za nesodelujoče radijske oddajnike z dolžino signala manj kot 1 ms; |
| --- | --- |

2.

sposobnost poiskati smer povezave (Line of Bearing – LOB) za nesodelujoče radijske oddajnike z dolžino signala manj kot 1 ms;

| (f) | Oprema za motenje, posebej izdelana ali prirejena za namerno in selektivno motenje, odbijanje, prepovedovanje, slabšanje ali odvračanje mobilnih telekomunikacijskih storitev, ki izvaja katero koli od naslednjih funkcij in ima posebej za ta namen izdelane sestavne dele:






  1. | simulacijo funkcij opreme radijskega dostopovnega omrežja (Radio Access Network – RAN); |
| --- | --- | --- |

(f)

Oprema za motenje, posebej izdelana ali prirejena za namerno in selektivno motenje, odbijanje, prepovedovanje, slabšanje ali odvračanje mobilnih telekomunikacijskih storitev, ki izvaja katero koli od naslednjih funkcij in ima posebej za ta namen izdelane sestavne dele:

1.

simulacijo funkcij opreme radijskega dostopovnega omrežja (Radio Access Network – RAN);

| 2. | zaznavanje in izkoriščanje posebnih značilnosti uporabljenega protokola mobilnih telekomunikacij (npr. GSM) ali |
| --- | --- |

2.

zaznavanje in izkoriščanje posebnih značilnosti uporabljenega protokola mobilnih telekomunikacij (npr. GSM) ali

| 3. | izkoriščanje posebnih značilnosti uporabljenega protokola mobilnih telekomunikacij (npr. GSM).







  : | Za opremo za motenje sistema za globalno satelitsko navigacijo (GNSS) glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- | --- |

3.

izkoriščanje posebnih značilnosti uporabljenega protokola mobilnih telekomunikacij (npr. GSM).

:

| (g) | Pasivni koherentni lokacijski sistemi (PCL) ali oprema, posebej izdelana za odkrivanje premičnih predmetov in njihovo sledenje z merjenjem odsevov ambientalnih valov radijske frekvence neradarskih oddajnikov.

  :


  Neradarski oddajniki lahko zajemajo radijske ali televizijske postaje ali postaje celične telekomunikacije.








  : | Predmet nadzora v točki 5A001(g) niso:







  (a) | radioastronomska oprema ali |
| --- | --- | --- | --- |

(g)

Pasivni koherentni lokacijski sistemi (PCL) ali oprema, posebej izdelana za odkrivanje premičnih predmetov in njihovo sledenje z merjenjem odsevov ambientalnih valov radijske frekvence neradarskih oddajnikov.

:

Neradarski oddajniki lahko zajemajo radijske ali televizijske postaje ali postaje celične telekomunikacije.

:

(a)

radioastronomska oprema ali

| (b) | sistemi ali oprema, ki zahtevajo radijsko oddajanje iz cilja. |
| --- | --- |

(b)

sistemi ali oprema, ki zahtevajo radijsko oddajanje iz cilja.

| (h) | Oprema za oddajanje radijskih signalov, izdelana ali prilagojena za predčasno aktiviranje ali preprečitev sprožitve improviziranih ubojnih sredstev (IED).







  OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 5A001(f) IN NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA. |
| --- | --- | --- |

(h)

Oprema za oddajanje radijskih signalov, izdelana ali prilagojena za predčasno aktiviranje ali preprečitev sprožitve improviziranih ubojnih sredstev (IED).

OPOMBA:

5A101Oprema za daljinsko merjenje in vodenje, vključno s talno opremo, izdelana ali prirejena za uporabo v ‚projektilih‘.

:

V točki 5A101 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km.

| : | Predmet nadzora v točki 5A101 niso:







  (a) | Oprema, izdelana ali prirejena za zrakoplove s posadko ali satelite; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

Oprema, izdelana ali prirejena za zrakoplove s posadko ali satelite;

| (b) | oprema, nameščena na tleh, izdelana ali prirejena za kopensko ali pomorsko uporabo; |
| --- | --- |

(b)

oprema, nameščena na tleh, izdelana ali prirejena za kopensko ali pomorsko uporabo;

| (c) | oprema, izdelana za namene komercialnih, civilnih ali ‚življenjsko-varnostnih‘ (npr. integriteta podatkov, varnost letenja) storitev GNSS. |
| --- | --- |

(c)

oprema, izdelana za namene komercialnih, civilnih ali ‚življenjsko-varnostnih‘ (npr. integriteta podatkov, varnost letenja) storitev GNSS.

5B1Oprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

5B001Oprema za testiranje telekomunikacijskih sistemov, za njihovo pregledovanje in proizvodnjo, komponente in pribor:

| (a) | Oprema in posebej zanjo izdelane komponente in pribor, posebej izdelani za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, funkcij ali lastnosti iz točke 5A001;







  : | Predmet nadzora v točki 5B001(a) ni optična oprema za karakterizacijo. |
| --- | --- | --- |

(a)

Oprema in posebej zanjo izdelane komponente in pribor, posebej izdelani za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, funkcij ali lastnosti iz točke 5A001;

:

| (b) | Oprema in posebej zanjo izdelane komponente ali pribor, izdelani posebej za „razvoj“ katerega koli izmed naslednjih telekomunikacijskih oddajnih sistemov ali preklopnih sistemov:






  1. | se ne uporablja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Oprema in posebej zanjo izdelane komponente ali pribor, izdelani posebej za „razvoj“ katerega koli izmed naslednjih telekomunikacijskih oddajnih sistemov ali preklopnih sistemov:

1.

se ne uporablja;

| 2. | oprema, ki uporablja „laser“ in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | valovno dolžino oddaje več kot 1 750 nm; |
| --- | --- | --- |

2.

oprema, ki uporablja „laser“ in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

valovno dolžino oddaje več kot 1 750 nm;

| (b) | izvajanje „optičnega ojačanja“ z uporabo s prazeodimom ojačenih fluoridnih optičnih ojačevalnikov (PDFFA); |
| --- | --- |

(b)

izvajanje „optičnega ojačanja“ z uporabo s prazeodimom ojačenih fluoridnih optičnih ojačevalnikov (PDFFA);

| (c) | uporablja tehnike koherentnega optičnega prenosa ali koherentnega optičnega prepoznavanja (imenovane tudi optične heterodinske ali homodinske tehnike), ali |
| --- | --- |

(c)

uporablja tehnike koherentnega optičnega prenosa ali koherentnega optičnega prepoznavanja (imenovane tudi optične heterodinske ali homodinske tehnike), ali

| (d) | uporablja analogne tehnike in ima pasovno širino več kot 2,5 GHz;







  : | Predmet nadzora v točki 5B001(b)(2)(d) ni nadzorna oprema, izdelana posebej za „razvoj“ komercialnih televizijskih sistemov. |
| --- | --- | --- |

(d)

uporablja analogne tehnike in ima pasovno širino več kot 2,5 GHz;

:

| 3. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

3.

se ne uporablja;

| 4. | radijska oprema, ki uporablja tehnike kvadraturne amplitudne modulacije (QAM) nad ravnjo 256, ali |
| --- | --- |

4.

radijska oprema, ki uporablja tehnike kvadraturne amplitudne modulacije (QAM) nad ravnjo 256, ali

| 5. | oprema, ki uporablja „signalizacijo po skupnem kanalu“ in ki deluje v nepovezanem načinu. |
| --- | --- |

5.

oprema, ki uporablja „signalizacijo po skupnem kanalu“ in ki deluje v nepovezanem načinu.

5C1Materiali

Jih ni

5D1Programska oprema

5D001„programska oprema“:

| (a) | „Programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, funkcij ali značilnosti iz točke 5A001; |
| --- | --- |

(a)

„Programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme, funkcij ali značilnosti iz točke 5A001;

| (b) | „Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za podporo „tehnologiji“ iz točke 5E001; |
| --- | --- |

(b)

„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za podporo „tehnologiji“ iz točke 5E001;

| (c) | Posebna „programska oprema“ izdelana ali prirejena posebej tako, da ima značilnosti, funkcije ali lastnosti opreme iz točk 5A001 ali 5B001; |
| --- | --- |

(c)

Posebna „programska oprema“ izdelana ali prirejena posebej tako, da ima značilnosti, funkcije ali lastnosti opreme iz točk 5A001 ali 5B001;

| (d) | „programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „razvoj“ katere koli izmed naslednjih vrst opreme za telekomunikacijske prenose ali preklopne opreme:






  1. | se ne uporablja; |
| --- | --- | --- |

(d)

„programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „razvoj“ katere koli izmed naslednjih vrst opreme za telekomunikacijske prenose ali preklopne opreme:

1.

se ne uporablja;

| 2. | oprema, ki uporablja „laser“ in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | valovno dolžino oddaje več kot 1 750 nm, ali |
| --- | --- | --- |

2.

oprema, ki uporablja „laser“ in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

valovno dolžino oddaje več kot 1 750 nm, ali

| (b) | uporablja analogne tehnike in ima pasovno širino več kot 2,5 GHz;







  : | Predmet nadzora v točki 5D001(d)(2)(b) ni „programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „razvoj“ komercialnih televizijskih sistemov. |
| --- | --- | --- |

(b)

uporablja analogne tehnike in ima pasovno širino več kot 2,5 GHz;

:

| 3. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

3.

se ne uporablja;

| 4. | radijska oprema, ki uporablja tehnike kvadraturne amplitudne modulacije (QAM) nad ravnjo 256. |
| --- | --- |

4.

radijska oprema, ki uporablja tehnike kvadraturne amplitudne modulacije (QAM) nad ravnjo 256.

5D101„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 5A101

5E1Tehnologija

5E001„tehnologija“:

| (a) | „Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ (razen delovanja) opreme, funkcij ali značilnosti iz točke 5A001 ali „programska oprema“ iz točke 5D001(a); |
| --- | --- |

(a)

„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ (razen delovanja) opreme, funkcij ali značilnosti iz točke 5A001 ali „programska oprema“ iz točke 5D001(a);

| (b) | Posebna „tehnologija“:






  1. | „potrebna“„tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ telekomunikacijske opreme, izdelane posebej za uporabo v satelitih; |
| --- | --- | --- |

(b)

Posebna „tehnologija“:

1.

„potrebna“„tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ telekomunikacijske opreme, izdelane posebej za uporabo v satelitih;

| 2. | „tehnologija“ za „razvoj“ ali „uporabo“„laserskih“ komunikacijskih tehnik z zmožnostjo avtomatske izsleditve in sledenja signalov ter vzdrževanja komunikacij skozi zunajatmosferski ali podpovršinski (vodni) medij; |
| --- | --- |

2.

„tehnologija“ za „razvoj“ ali „uporabo“„laserskih“ komunikacijskih tehnik z zmožnostjo avtomatske izsleditve in sledenja signalov ter vzdrževanja komunikacij skozi zunajatmosferski ali podpovršinski (vodni) medij;

| 3. | „tehnologija“ za „razvoj“ digitalnih prenosnih radijskih sprejemnih naprav osnovne postaje, kateri se lahko s spremembo „programske opreme“ spremeni sposobnost sprejemanja, ki omogoča večpasovno, večkanalno, multimodalno, multiprotokolno delovanje ali delovanje z algoritmom večkratnega kodiranja; |
| --- | --- |

3.

„tehnologija“ za „razvoj“ digitalnih prenosnih radijskih sprejemnih naprav osnovne postaje, kateri se lahko s spremembo „programske opreme“ spremeni sposobnost sprejemanja, ki omogoča večpasovno, večkanalno, multimodalno, multiprotokolno delovanje ali delovanje z algoritmom večkratnega kodiranja;

| 4. | „tehnologija“ za „razvoj“ tehnik „razširjenega spektra“, vključno s tehnikami „frekvenčnih skokov“;







  : | Predmet nadzora v točki 5E001(b)(4) ni „tehnologija“ za „razvoj“ civilnih celičnih sistemov radijske komunikacije. |
| --- | --- | --- |

4.

„tehnologija“ za „razvoj“ tehnik „razširjenega spektra“, vključno s tehnikami „frekvenčnih skokov“;

:

| (c) | „Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | oprema, ki uporablja digitalne tehnike, izdelane za delovanje s „skupno hitrostjo digitalnega prenosa“ več kot 50 Gbitov/s;

  :


  Za telekomunikacijsko preklopno opremo je „skupna hitrost digitalnega prenosa“ enosmerna hitrost posameznega vmesnika, ki se meri na najhitrejših vratih ali liniji. |
| --- | --- | --- |

(c)

„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

oprema, ki uporablja digitalne tehnike, izdelane za delovanje s „skupno hitrostjo digitalnega prenosa“ več kot 50 Gbitov/s;

:

Za telekomunikacijsko preklopno opremo je „skupna hitrost digitalnega prenosa“ enosmerna hitrost posameznega vmesnika, ki se meri na najhitrejših vratih ali liniji.

| 2. | oprema, ki uporablja „laser“ in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | valovno dolžino oddaje več kot 1 750 nm; |
| --- | --- | --- |

2.

oprema, ki uporablja „laser“ in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

valovno dolžino oddaje več kot 1 750 nm;

| (b) | izvajanje „optičnega ojačanja“ z uporabo s prazeodimom ojačanih fluoridnih optičnih ojačevalnikov (PDFFA); |
| --- | --- |

(b)

izvajanje „optičnega ojačanja“ z uporabo s prazeodimom ojačanih fluoridnih optičnih ojačevalnikov (PDFFA);

| (c) | uporablja tehnike koherentnega optičnega prenosa ali koherentnega optičnega prepoznavanja (imenovane tudi optične heterodinske ali homodinske tehnike); |
| --- | --- |

(c)

uporablja tehnike koherentnega optičnega prenosa ali koherentnega optičnega prepoznavanja (imenovane tudi optične heterodinske ali homodinske tehnike);

| (d) | uporablja tehnike multipleksne delitve valovnih dolžin z optičnih nosilcev z razmikom, manjšim kot 100 GHz, ali |
| --- | --- |

(d)

uporablja tehnike multipleksne delitve valovnih dolžin z optičnih nosilcev z razmikom, manjšim kot 100 GHz, ali

| (e) | uporablja analogne tehnike in ima pasovno širino več kot 2,5 GHz;







  : | Predmet nadzora v točki 5E001(c)(2)(e) ni „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ komercialnih televizijskih sistemov. |
| --- | --- | --- |

(e)

uporablja analogne tehnike in ima pasovno širino več kot 2,5 GHz;

:

| : | Za „tehnologijo“ za „razvoj“ ali proizvodnjo netelekomunikacijske opreme, ki uporablja laser, glej 6E. |
| --- | --- |

:

| 3. | oprema, ki uporablja „optični preklop“, njen čas preklopa pa krajši od 1 ms; |
| --- | --- |

3.

oprema, ki uporablja „optični preklop“, njen čas preklopa pa krajši od 1 ms;

| 4. | radijska oprema s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | tehnike kvadraturne amplitudne modulacije (QAM) nad ravnjo 256; |
| --- | --- | --- |

4.

radijska oprema s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

tehnike kvadraturne amplitudne modulacije (QAM) nad ravnjo 256;

| (b) | deluje pri vhodnih ali izhodnih frekvencah nad 31,8 GHz ali







  : | Predmet nadzora v točki 5E001(c)(4)(b) ni „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnja“ opreme, izdelane ali prirejene za delovanje v katerem koli frekvenčnem pasu, ki je „dodeljen po ITU“ za storitve radijske komunikacije, ne pa za radijsko določanje. |
| --- | --- | --- |

(b)

deluje pri vhodnih ali izhodnih frekvencah nad 31,8 GHz ali

:

| (c) | deluje v frekvenčnem pasu od 1,5 MHz do 87,5 MHz in vsebuje prilagodilne tehnike, ki zagotavljajo več kot 15 dB potlačenja motečega signala; |
| --- | --- |

(c)

deluje v frekvenčnem pasu od 1,5 MHz do 87,5 MHz in vsebuje prilagodilne tehnike, ki zagotavljajo več kot 15 dB potlačenja motečega signala;

| 5. | oprema, ki uporablja „signalizacijo po skupnem kanalu“ in ki deluje v nepovezanem načinu ali |
| --- | --- |

5.

oprema, ki uporablja „signalizacijo po skupnem kanalu“ in ki deluje v nepovezanem načinu ali

| 6. | Mobilna oprema, ki ima vse naslednje značilnosti:






  (a) | deluje pri optični valovni dolžini med 200 nm ali več in 400 nm ali manj in |
| --- | --- | --- |

6.

Mobilna oprema, ki ima vse naslednje značilnosti:

(a)

deluje pri optični valovni dolžini med 200 nm ali več in 400 nm ali manj in

| (b) | deluje kot „lokalno omrežje“; |
| --- | --- |

(b)

deluje kot „lokalno omrežje“;

| (d) | „Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ ojačevalnikov z mikrovalovnimi monolitnimi integriranimi vezji (MMIC), izdelanimi za telekomunikacije in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | označeni so za obratovanje pri frekvencah, večjih kot 3,2 GHz do vključno 6,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 4 W (36 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 15 %; |
| --- | --- | --- |

(d)

„Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ ojačevalnikov z mikrovalovnimi monolitnimi integriranimi vezji (MMIC), izdelanimi za telekomunikacije in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

označeni so za obratovanje pri frekvencah, večjih kot 3,2 GHz do vključno 6,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 4 W (36 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 15 %;

| 2. | označeni so za obratovanje pri frekvencah, večjih kot 6,8 GHz do vključno 16 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 1 W (30 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %; |
| --- | --- |

2.

označeni so za obratovanje pri frekvencah, večjih kot 6,8 GHz do vključno 16 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 1 W (30 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %;

| 3. | označeni so za obratovanje pri frekvencah, večjih kot 16 GHz do vključno 31,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 0,8 W (29 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %; |
| --- | --- |

3.

označeni so za obratovanje pri frekvencah, večjih kot 16 GHz do vključno 31,8 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 0,8 W (29 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 %;

| 4. | označeni so za obratovanje pri frekvencah, večjih kot 31,8 GHz do vključno 37,5 GHz; |
| --- | --- |

4.

označeni so za obratovanje pri frekvencah, večjih kot 31,8 GHz do vključno 37,5 GHz;

| 5. | označeni so za obratovanje pri frekvencah, večjih kot 37,5 GHz do vključno 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 0,25 W (24 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 % ali |
| --- | --- |

5.

označeni so za obratovanje pri frekvencah, večjih kot 37,5 GHz do vključno 43,5 GHz in s povprečno izhodno močjo, večjo od 0,25 W (24 dBm), z „delno pasovno širino“, večjo kot 10 % ali

| 6. | označeni so za delovanje pri frekvencah, večjih od 43,5 GHz; |
| --- | --- |

6.

označeni so za delovanje pri frekvencah, večjih od 43,5 GHz;

| (e) | Tehnologija v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ elektronskih naprav in vezij, ki so izdelani posebej za telekomunikacije in vsebujejo komponente iz „superprevodnih“ materialov, izdelanih posebej za delovanje pri temperaturah pod „kritično temperaturo“ vsaj ene od „superprevodnih“ komponent, ter imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | tokovno preklapljanje za digitalna vezja s „superprevodnimi“ vrati, pri katerih je zmnožek zakasnitve na ena vrata (v sekundah) in izgube moči na vrata (v vatih) manjši od 10–14 J ali |
| --- | --- | --- |

(e)

Tehnologija v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ elektronskih naprav in vezij, ki so izdelani posebej za telekomunikacije in vsebujejo komponente iz „superprevodnih“ materialov, izdelanih posebej za delovanje pri temperaturah pod „kritično temperaturo“ vsaj ene od „superprevodnih“ komponent, ter imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

tokovno preklapljanje za digitalna vezja s „superprevodnimi“ vrati, pri katerih je zmnožek zakasnitve na ena vrata (v sekundah) in izgube moči na vrata (v vatih) manjši od 10–14 J ali

| 2. | frekvenčna selektivnost pri vseh frekvencah z uporabo resonančnih vezij s kvaliteto Q, večjo od 10 000; |
| --- | --- |

2.

frekvenčna selektivnost pri vseh frekvencah z uporabo resonančnih vezij s kvaliteto Q, večjo od 10 000;

5E101„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točke 5A101.

DEL 2

„INFORMACIJSKA VARNOST“

| : | Nadzorni status opreme za „informacijsko varnost“, „programske opreme“, sistemov, „elektronskih sklopov“ za določene aplikacije, modulov, integriranih vezij, komponent ali funkcij je določen v Skupini 5, del 2, tudi če gre za komponente ali „elektronske sklope“ druge opreme. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora v delu 2 skupine 5 niso proizvodi, kadar spremljajo uporabnika za njegovo osebno uporabo. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora v točkah 5A002 in 5D002 niso proizvodi, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:








  (a) | so splošno dostopni javnosti prek prodaje brez omejitev na mestih za grosistično prodajo ali maloprodajo na naslednje načine:








  1. | prosta prodaja; |
| --- | --- | --- | --- |

:

Predmet nadzora v točkah 5A002 in 5D002 niso proizvodi, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

(a)

so splošno dostopni javnosti prek prodaje brez omejitev na mestih za grosistično prodajo ali maloprodajo na naslednje načine:

1.

prosta prodaja;

| 2. | prodaja po pošti; |
| --- | --- |

2.

prodaja po pošti;

| 3. | elektronska prodaja ali |
| --- | --- |

3.

elektronska prodaja ali

| 4. | telefonska prodaja; |
| --- | --- |

4.

telefonska prodaja;

| (b) | uporabnik ne more zlahka spremeniti njihove kriptografske funkcije; |
| --- | --- |

(b)

uporabnik ne more zlahka spremeniti njihove kriptografske funkcije;

| (c) | je namenjena za vgradnjo brez nadaljnje pomoči dobavitelja in |
| --- | --- |

(c)

je namenjena za vgradnjo brez nadaljnje pomoči dobavitelja in

| (d) | po potrebi so posamezni deli proizvoda dostopni in se na zahtevo dobavijo pristojnim organom države članice, v kateri je izvoznik registriran, zaradi ugotavljanja, ali izpolnjujejo pogoje, opisane v odstavkih od a do c zgoraj. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi so posamezni deli proizvoda dostopni in se na zahtevo dobavijo pristojnim organom države članice, v kateri je izvoznik registriran, zaradi ugotavljanja, ali izpolnjujejo pogoje, opisane v odstavkih od a do c zgoraj.

| : | Predmet nadzora v delu 2 skupine 5 ni blago, ki vključuje ali uporablja „kriptografijo“ in izpolnjuje vse naslednje pogoje:







  (a) | primarna funkcija ali sklop funkcij ni katera od naslednjih:








  1. | „informacijska varnost“; |
| --- | --- | --- | --- |

:

(a)

primarna funkcija ali sklop funkcij ni katera od naslednjih:

1.

„informacijska varnost“;

| 2. | računalnik, vključno z operacijskim sistemom, deli in njegove komponente; |
| --- | --- |

2.

računalnik, vključno z operacijskim sistemom, deli in njegove komponente;

| 3. | pošiljanje, prejemanje ali shranjevanje podatkov (razen kot podpora zabavi, masovnemu komercialnemu predvajanju, upravljanju digitalnih pravic ali upravljanju zdravstvenih kartotek) ali |
| --- | --- |

3.

pošiljanje, prejemanje ali shranjevanje podatkov (razen kot podpora zabavi, masovnemu komercialnemu predvajanju, upravljanju digitalnih pravic ali upravljanju zdravstvenih kartotek) ali

| 4. | mreženje (vključuje delovanje, administracijo, upravljanje in oskrbo); |
| --- | --- |

4.

mreženje (vključuje delovanje, administracijo, upravljanje in oskrbo);

| (b) | kriptografska funkcionalnost je omejena na podporo njihove primarne funkcije ali sklopa funkcij in |
| --- | --- |

(b)

kriptografska funkcionalnost je omejena na podporo njihove primarne funkcije ali sklopa funkcij in

| (c) | po potrebi so posamezni deli blaga dostopni in se na zahtevo dobavijo ustreznemu organu v državi izvoznika zaradi ugotavljanja, ali izpolnjujejo pogoje, opisane v odstavkih (a) in (b) zgoraj. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi so posamezni deli blaga dostopni in se na zahtevo dobavijo ustreznemu organu v državi izvoznika zaradi ugotavljanja, ali izpolnjujejo pogoje, opisane v odstavkih (a) in (b) zgoraj.

:

V Skupini 5 – del 2, parnostni biti niso vključeni v dolžino ključa.

5A2Sistemi, oprema in komponente

5A002Sistemi za „informacijsko varnost“, oprema in komponente zanje:

| (a) | Sistemi, oprema, „elektronski sklopi“ za določene aplikacije, moduli in integrirana vezja za „informacijsko varnost“ ter komponente zanje, posebej zasnovane za „informacijsko varnost“:







  : | Glede nadzora opreme za sprejem v globalnih satelitskih navigacijskih sistemih (GNSS), ki vsebuje ali uporablja dešifriranje, glej točko 7A005. |
| --- | --- | --- |

(a)

Sistemi, oprema, „elektronski sklopi“ za določene aplikacije, moduli in integrirana vezja za „informacijsko varnost“ ter komponente zanje, posebej zasnovane za „informacijsko varnost“:

:

| 1. | izdelani ali prirejeni za uporabo „kriptografije“, ki uporablja digitalne tehnike za izvajanje katere koli kriptografske funkcije, razen prepoznavanja in digitalnega podpisa, in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

  :








  1. | Funkcije prepoznavanja in digitalnega podpisa vključujejo funkcijo upravljanja njihovega ključa. |
| --- | --- | --- |

1.

izdelani ali prirejeni za uporabo „kriptografije“, ki uporablja digitalne tehnike za izvajanje katere koli kriptografske funkcije, razen prepoznavanja in digitalnega podpisa, in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

:

1.

| 2. | Prepoznavanje vključuje vse vidike kontrole pristopa, kadar ne obstaja enkripcija datotek ali besedila, razen tistih, ki se navezujejo na varovanje gesel, osebnih identifikacijskih številk (PIN) ali podobnih podatkov za preprečevanje nepooblaščenega pristopa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | „Kriptografija“ ne vključuje „nespremenljivega“ stiskanja podatkov ali tehnik kodiranja.







  : | Točka 5A002(a)(1) vključuje opremo, izdelano ali prirejeno za uporabo „kriptografije“, ki uporablja analogne principe, če je uporabljena skupaj z digitalno tehniko. |
| --- | --- | --- |

3.

:

| (a) | „simetrični algoritem“ z dolžino ključa več kot 56 bitov ali |
| --- | --- |

(a)

„simetrični algoritem“ z dolžino ključa več kot 56 bitov ali

| (b) | „asimetrični algoritem“, pri katerem varnost algoritma temelji na:






  1. | faktorizaciji celih števil nad 512 bitov (npr. RSA); |
| --- | --- | --- |

(b)

„asimetrični algoritem“, pri katerem varnost algoritma temelji na:

1.

faktorizaciji celih števil nad 512 bitov (npr. RSA);

| 2. | izračunu skritih logaritmov v multiplikativni skupini končnega polja, večjega od 512 bitov (npr. Diffie-Hellman nad Z/pZ) ali |
| --- | --- |

2.

izračunu skritih logaritmov v multiplikativni skupini končnega polja, večjega od 512 bitov (npr. Diffie-Hellman nad Z/pZ) ali

| 3. | skritih logaritmih v skupini, razen tistih iz točke 5A002(a)(1)(b)(2) nad 112 bitov (npr. Diffie-Hellman nad eliptično krivuljo); |
| --- | --- |

3.

skritih logaritmih v skupini, razen tistih iz točke 5A002(a)(1)(b)(2) nad 112 bitov (npr. Diffie-Hellman nad eliptično krivuljo);

| 2. | izdelani ali prirejeni za izvajanje kriptoanalitičnih funkcij; |
| --- | --- |

2.

izdelani ali prirejeni za izvajanje kriptoanalitičnih funkcij;

| 3. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

3.

se ne uporablja;

| 4. | posebej izdelani ali prirejeni za zmanjševanje nevarnih emanacij signalov, ki nosijo podatke v meri, večji od potrebne za zdravstvene in varnostne standarde ter standarde elektromagnetne interference; |
| --- | --- |

4.

posebej izdelani ali prirejeni za zmanjševanje nevarnih emanacij signalov, ki nosijo podatke v meri, večji od potrebne za zdravstvene in varnostne standarde ter standarde elektromagnetne interference;

| 5. | izdelani ali prirejeni za uporabo kriptografskih tehnik za izdelavo kode za razširjanje „razprostrtih“ sistemov, razen tistih, ki so opredeljeni v 5A002(a)(6) vključno s skočno kodo za sisteme „frekvenčnih skokov“; |
| --- | --- |

5.

izdelani ali prirejeni za uporabo kriptografskih tehnik za izdelavo kode za razširjanje „razprostrtih“ sistemov, razen tistih, ki so opredeljeni v 5A002(a)(6) vključno s skočno kodo za sisteme „frekvenčnih skokov“;

| 6. | izdelani ali prirejeni za uporabo kriptografskih tehnik za izdelavo kod za kanaliziranje, kod za premešavo ali identifikacijskih kod za omrežja, za sisteme, ki uporabljajo ultra širokopasovne tehnike modulacije„ in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | pasovno širino nad 500 MHz ali |
| --- | --- | --- |

6.

izdelani ali prirejeni za uporabo kriptografskih tehnik za izdelavo kod za kanaliziranje, kod za premešavo ali identifikacijskih kod za omrežja, za sisteme, ki uporabljajo ultra širokopasovne tehnike modulacije„ in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

pasovno širino nad 500 MHz ali

| (b) | „delno pasovno širino“ 20 % ali več; |
| --- | --- |

(b)

„delno pasovno širino“ 20 % ali več;

| 7. | nekriptografski varnostni sistemi in naprave za informacijsko-komunikacijsko tehnologijo (IKT), ki imajo potrdilo Common Criteria Evaluation Assurance Level, višje od stopnje EAL-6, ali enakovredno potrdilo; |
| --- | --- |

7.

nekriptografski varnostni sistemi in naprave za informacijsko-komunikacijsko tehnologijo (IKT), ki imajo potrdilo Common Criteria Evaluation Assurance Level, višje od stopnje EAL-6, ali enakovredno potrdilo;

| 8. | komunikacijski kabelski sistemi, izdelani ali prirejeni za uporabo mehanskih, električnih ali elektronskih sredstev za odkrivanje tajnih vdorov. |
| --- | --- |

8.

komunikacijski kabelski sistemi, izdelani ali prirejeni za uporabo mehanskih, električnih ali elektronskih sredstev za odkrivanje tajnih vdorov.

| 9. | Izdelani ali prirejeni za uporabo „kvantne kriptografije“.

  :


  „Kvantna kriptografija“ je poznana tudi kot distribucija kvantnih ključev (quantum key distribution – QKD) |
| --- | --- |

9.

Izdelani ali prirejeni za uporabo „kvantne kriptografije“.

:

„Kvantna kriptografija“ je poznana tudi kot distribucija kvantnih ključev (quantum key distribution – QKD)

| (b) | Sistemi, oprema, „elektronski sklopi“ za določene aplikacije, moduli in integrirana vezja, izdelani ali prilagojeni za to, da lahko proizvod doseže ali izboljša ravni zmogljivosti, ki so predmet nadzora in so opredeljene v točki 5A002(a), ter ki sicer ne bi bile aktivirane.







  : | Predmet nadzora v točki 5A002 niso:







  (a) | pametne kartice in ‚čitalci/zapisovalci‘ za pametne kartice:








  1. | pametna kartica ali elektronsko berljiv osebni dokument (npr. identifikacijska kartica, elektronski potni list), ki izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:








  (a) | kriptografska zmožnost je omejena na uporabo v opremi ali sistemih, ki jih opomba 4 v delu 2 skupine 5 izključuje iz točke 5A002, ali vnosih iz točk (b) do (i) v tej opombi in ki se ne morejo reprogramirati za drugo rabo ali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Sistemi, oprema, „elektronski sklopi“ za določene aplikacije, moduli in integrirana vezja, izdelani ali prilagojeni za to, da lahko proizvod doseže ali izboljša ravni zmogljivosti, ki so predmet nadzora in so opredeljene v točki 5A002(a), ter ki sicer ne bi bile aktivirane.

:

(a)

pametne kartice in ‚čitalci/zapisovalci‘ za pametne kartice:

1.

pametna kartica ali elektronsko berljiv osebni dokument (npr. identifikacijska kartica, elektronski potni list), ki izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:

(a)

kriptografska zmožnost je omejena na uporabo v opremi ali sistemih, ki jih opomba 4 v delu 2 skupine 5 izključuje iz točke 5A002, ali vnosih iz točk (b) do (i) v tej opombi in ki se ne morejo reprogramirati za drugo rabo ali

| (b) | imajo vse naslednje značilnosti:








  1. | je posebej zasnovana in omejena, tako da omogoča zaščito ‚osebnih podatkov‘, shranjenih v njej; |
| --- | --- | --- |

(b)

imajo vse naslednje značilnosti:

1.

je posebej zasnovana in omejena, tako da omogoča zaščito ‚osebnih podatkov‘, shranjenih v njej;

| 2. | je bila ali je lahko personalizirana le za javne ali komercialne transakcije ali identifikacijo posameznika in |
| --- | --- |

2.

je bila ali je lahko personalizirana le za javne ali komercialne transakcije ali identifikacijo posameznika in

| 3. | če uporabnik nima dostopa do kriptografske zmožnosti;


  :


  ‚Osebni podatki‘ vključujejo katere koli podatke, lastne določeni osebi ali subjektu, kot je znesek shranjenega denarja in podatki, potrebni za avtentifikacijo. |
| --- | --- |

3.

če uporabnik nima dostopa do kriptografske zmožnosti;

:

‚Osebni podatki‘ vključujejo katere koli podatke, lastne določeni osebi ali subjektu, kot je znesek shranjenega denarja in podatki, potrebni za avtentifikacijo.

| 2. | ‚Čitalci/zapisovalci‘, posebej zasnovani ali spremenjeni in omejeni za blago iz točke (a)(1) te opombe.


  :


  ‚Čitalci/zapisovalci‘ vključujejo opremo, ki prek omrežja komunicira s pametnimi karticami ali elektronsko berljivimi dokumenti. |
| --- | --- |

2.

‚Čitalci/zapisovalci‘, posebej zasnovani ali spremenjeni in omejeni za blago iz točke (a)(1) te opombe.

:

‚Čitalci/zapisovalci‘ vključujejo opremo, ki prek omrežja komunicira s pametnimi karticami ali elektronsko berljivimi dokumenti.

| (b) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(b)

se ne uporablja;

| (c) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(c)

se ne uporablja;

| (d) | kriptografska oprema, ki je posebej izdelana in omejena za bančno rabo ali za ‚denarne transakcije‘;


  :


  ‚Denarne transakcije‘ iz opombe d v točki 5A002 vključujejo zbiranje in poravnavanje voznin ali kreditnih funkcij. |
| --- | --- |

(d)

kriptografska oprema, ki je posebej izdelana in omejena za bančno rabo ali za ‚denarne transakcije‘;

:

‚Denarne transakcije‘ iz opombe d v točki 5A002 vključujejo zbiranje in poravnavanje voznin ali kreditnih funkcij.

| (e) | prenosni ali mobilni radiotelefoni za civilno rabo (npr. za uporabo v komercialnih celičnih sistemih radijske komunikacije), s katerimi enkriptiranih podatkov ni mogoče prenesti neposredno na drug radiotelefon ali opremo (ki ni oprema radijskega dostopovnega omrežja (RAN)), ravno tako pa z njimi ni mogoč prenos šifriranih podatkov preko opreme RAN (npr. krmilnik radijskega omrežja (Radio Network Controller – RNC) ali krmilnik baznih postaj (Base Station Controller – BSC); |
| --- | --- |

(e)

prenosni ali mobilni radiotelefoni za civilno rabo (npr. za uporabo v komercialnih celičnih sistemih radijske komunikacije), s katerimi enkriptiranih podatkov ni mogoče prenesti neposredno na drug radiotelefon ali opremo (ki ni oprema radijskega dostopovnega omrežja (RAN)), ravno tako pa z njimi ni mogoč prenos šifriranih podatkov preko opreme RAN (npr. krmilnik radijskega omrežja (Radio Network Controller – RNC) ali krmilnik baznih postaj (Base Station Controller – BSC);

| (f) | oprema za brezvrvične telefone, ki ne zmorejo enkripcije med koncema, če je po specifikaciji proizvajalca največji domet neojačane brezvrvične operacije (tj. posameznega skoka med terminalom in domačo bazno postajo) manjši od 400 metrov; |
| --- | --- |

(f)

oprema za brezvrvične telefone, ki ne zmorejo enkripcije med koncema, če je po specifikaciji proizvajalca največji domet neojačane brezvrvične operacije (tj. posameznega skoka med terminalom in domačo bazno postajo) manjši od 400 metrov;

| (g) | prenosni ali mobilni radiotelefoni ter podobne brezžične končne naprave (client wireless devices) za civilno rabo, ki uporabljajo izključno objavljene ali komercialne kriptografske standardne postopke (z izjemo protipiratskih funkcij, te so lahko tudi neobjavljene) in ki izpolnjujejo pogoje iz odstavkov (b) do (d) opombe o kriptografiji (opomba 3 v delu 2 skupine 5), prilagojeni za specifično uporabo v civilni industriji, in sicer na ta način, da njihove značilnosti ne vplivajo na kriptografsko funkcionalnost teh prvotnih nespremenjenih naprav. |
| --- | --- |

(g)

prenosni ali mobilni radiotelefoni ter podobne brezžične končne naprave (client wireless devices) za civilno rabo, ki uporabljajo izključno objavljene ali komercialne kriptografske standardne postopke (z izjemo protipiratskih funkcij, te so lahko tudi neobjavljene) in ki izpolnjujejo pogoje iz odstavkov (b) do (d) opombe o kriptografiji (opomba 3 v delu 2 skupine 5), prilagojeni za specifično uporabo v civilni industriji, in sicer na ta način, da njihove značilnosti ne vplivajo na kriptografsko funkcionalnost teh prvotnih nespremenjenih naprav.

| (h) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(h)

se ne uporablja;

| (i) | Oprema brezžičnega „zasebnega omrežja“, ki uporablja izključno objavljene ali komercialne kriptografske standardne postopke, če je po specifikaciji proizvajalca kriptografska zmožnost omejena na nominalno območje delovanja, ki ne presega 30 metrov, ali |
| --- | --- |

(i)

Oprema brezžičnega „zasebnega omrežja“, ki uporablja izključno objavljene ali komercialne kriptografske standardne postopke, če je po specifikaciji proizvajalca kriptografska zmožnost omejena na nominalno območje delovanja, ki ne presega 30 metrov, ali

| (j) | Oprema brez funkcij, opredeljenih v točkah 5A002(a)(2), 5A002(a)(4), 5A002(a)(7) ali 5A002(a)(8), pri kateri za vse kriptografske zmožnosti, opredeljene v 5A002(a), velja kar koli od naslednjega:








  1. | ni jih mogoče uporabiti ali |
| --- | --- | --- |

(j)

Oprema brez funkcij, opredeljenih v točkah 5A002(a)(2), 5A002(a)(4), 5A002(a)(7) ali 5A002(a)(8), pri kateri za vse kriptografske zmožnosti, opredeljene v 5A002(a), velja kar koli od naslednjega:

1.

ni jih mogoče uporabiti ali

| 2. | uporabna postane šele prek „kriptografske aktivacije“.








  : | Za opremo, ki je bila „kriptografsko aktivirana“, glej točko 5A002(a). |
| --- | --- | --- |

2.

uporabna postane šele prek „kriptografske aktivacije“.

:

5B2Oprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

5B002Oprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo za „informacijsko varnost“

| (a) | Oprema, izdelana posebej za „razvoj“ in „proizvodnjo“ opreme iz točke 5A002 ali 5B002(b); |
| --- | --- |

(a)

Oprema, izdelana posebej za „razvoj“ in „proizvodnjo“ opreme iz točke 5A002 ali 5B002(b);

| (b) | Merilna oprema, izdelana posebej za merjenje in vrednotenje funkcij „informacijske varnosti“ opreme iz točke 5A002 ali programske opreme iz točke 5D002(a) ali 5D002(c) |
| --- | --- |

(b)

Merilna oprema, izdelana posebej za merjenje in vrednotenje funkcij „informacijske varnosti“ opreme iz točke 5A002 ali programske opreme iz točke 5D002(a) ali 5D002(c)

5C2Materiali

Jih ni.

5D2Programska oprema

5D002„Programska oprema“:

| (a) | „Programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točke 5A002 ali „programske opreme“ iz točke 5D002(c); |
| --- | --- |

(a)

„Programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točke 5A002 ali „programske opreme“ iz točke 5D002(c);

| (b) | „programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za podporo „tehnologiji“ iz točke 5E002; |
| --- | --- |

(b)

„programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za podporo „tehnologiji“ iz točke 5E002;

| (c) | Posebna „programska oprema“:






  1. | „programska oprema“, ki ima lastnosti ali izvaja ali simulira funkcije opreme iz točke 5A002; |
| --- | --- | --- |

(c)

Posebna „programska oprema“:

1.

„programska oprema“, ki ima lastnosti ali izvaja ali simulira funkcije opreme iz točke 5A002;

| 2. | „programska oprema“ za preverjanje „programske opreme“ iz točke 5D002(c)(1). |
| --- | --- |

2.

„programska oprema“ za preverjanje „programske opreme“ iz točke 5D002(c)(1).

| (d) | „Programska oprema“, izdelana ali prilagojena za to, da lahko proizvod doseže ali izboljša ravni zmogljivosti, ki so predmet nadzora in so opredeljene v točki 5A002(a), ter ki sicer ne bi bile aktivirane. |
| --- | --- |

(d)

„Programska oprema“, izdelana ali prilagojena za to, da lahko proizvod doseže ali izboljša ravni zmogljivosti, ki so predmet nadzora in so opredeljene v točki 5A002(a), ter ki sicer ne bi bile aktivirane.

| : | Predmet nadzora v točki 5D002 ni „programska oprema“:







  (a) | „programska oprema“, potrebna za „uporabo“ opreme, izključene iz nadzora na podlagi opombe k točki 5A002; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

„programska oprema“, potrebna za „uporabo“ opreme, izključene iz nadzora na podlagi opombe k točki 5A002;

| (b) | „programska oprema“, ki omogoča katero koli od funkcij opreme, izključeno iz nadzora na podlagi opombe k točki 5A002. |
| --- | --- |

(b)

„programska oprema“, ki omogoča katero koli od funkcij opreme, izključeno iz nadzora na podlagi opombe k točki 5A002.

5E2Tehnologija

5E002„Tehnologija“:

| (a) | „Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točk 5A002, 5B002 ali „programske opreme“ iz točk 5D002(a) ali 5D002(c) |
| --- | --- |

(a)

„Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ opreme iz točk 5A002, 5B002 ali „programske opreme“ iz točk 5D002(a) ali 5D002(c)

| (b) | „Tehnologija“, izdelana ali prilagojena za to, da lahko proizvod doseže ali izboljša ravni zmogljivosti, ki so predmet nadzora in so opredeljene v točki 5A002(a), ter ki sicer ne bi bile aktivirane. |
| --- | --- |

(b)

„Tehnologija“, izdelana ali prilagojena za to, da lahko proizvod doseže ali izboljša ravni zmogljivosti, ki so predmet nadzora in so opredeljene v točki 5A002(a), ter ki sicer ne bi bile aktivirane.

SKUPINA 6

SENZORJI IN LASERJI

6ASistemi, oprema in komponente

6A001Akustični sistemi, oprema in komponente:

| (a) | Pomorski akustični sistemi, oprema in posebej izdelane komponente zanje:






  1. | aktivni sistemi (za prenos ali prenos in sprejem), oprema in posebej izdelane komponente zanje:







  : | Predmet nadzora v točki 6A001(a)(1) ni oprema:







  (a) | globinske sonde, ki delujejo navpično pod aparatom, razen izvajanja skenirnih funkcij, ki presegajo ± 20°, in katerih delovanje je omejeno na merjenje globine vode, oddaljenosti potopljenih ali zakopanih predmetov ali na iskanje ribjih jat; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(a)

Pomorski akustični sistemi, oprema in posebej izdelane komponente zanje:

1.

aktivni sistemi (za prenos ali prenos in sprejem), oprema in posebej izdelane komponente zanje:

:

(a)

globinske sonde, ki delujejo navpično pod aparatom, razen izvajanja skenirnih funkcij, ki presegajo ± 20°, in katerih delovanje je omejeno na merjenje globine vode, oddaljenosti potopljenih ali zakopanih predmetov ali na iskanje ribjih jat;

| (b) | zvočni signali:








  1. | zvočnih signalov za nujne primere; |
| --- | --- | --- |

(b)

zvočni signali:

1.

zvočnih signalov za nujne primere;

| 2. | brenčačev, izdelanih posebej za določanje položaja ali vračanje v podvodni položaj. |
| --- | --- |

2.

brenčačev, izdelanih posebej za določanje položaja ali vračanje v podvodni položaj.

| (a) | akustična oprema za raziskovanje morskega dna:






  1. | Oprema površinskih plovil za raziskovanje morskega dna, zasnovana za izdelavo topografskih kart morskega dna, ki ima vse naslednje značilnosti:






  (a) | izdelana za meritve pod kotom več kot 20° od navpičnega položaja; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

akustična oprema za raziskovanje morskega dna:

1.

Oprema površinskih plovil za raziskovanje morskega dna, zasnovana za izdelavo topografskih kart morskega dna, ki ima vse naslednje značilnosti:

(a)

izdelana za meritve pod kotom več kot 20° od navpičnega položaja;

| (b) | izdelana za merjenje topografije morskega dna na globini morskega dna, večji kot 600 m, |
| --- | --- |

(b)

izdelana za merjenje topografije morskega dna na globini morskega dna, večji kot 600 m,

| (c) | ‚razločljivost sondiranja‘ manj kot 2 in |
| --- | --- |

(c)

‚razločljivost sondiranja‘ manj kot 2 in

| (d) | izboljšanje natančnosti merjenja globine s kompenziranjem:






  1. | premikov akustičnega senzorja; |
| --- | --- | --- |

(d)

izboljšanje natančnosti merjenja globine s kompenziranjem:

1.

premikov akustičnega senzorja;

| 2. | prenašanja zvoka po vodi od senzorja do morskega dna in nazaj ter |
| --- | --- |

2.

prenašanja zvoka po vodi od senzorja do morskega dna in nazaj ter

| 3. | hitrosti zvoka na senzorju; |
| --- | --- |

3.

hitrosti zvoka na senzorju;

:

| 1. | ‚Razločljivost sondiranja‘ je enaka količniku širine sondiranega pasu (v stopinjah) in največjega številu sondiranj na pas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚izboljšanje‘ vključuje zmožnost kompenziranja z zunanjimi sredstvi. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Podvodna oprema za raziskovanje morskega dna, zasnovana za izdelavo topografskih kart morskega dna, ki ima vse naslednje značilnosti:






  (a) | je izdelana ali prilagojena za delovanje v globinah, večjih kot 300 m, in |
| --- | --- | --- |

2.

Podvodna oprema za raziskovanje morskega dna, zasnovana za izdelavo topografskih kart morskega dna, ki ima vse naslednje značilnosti:

(a)

je izdelana ali prilagojena za delovanje v globinah, večjih kot 300 m, in

| (b) | ‚stopnja sondiranja‘ je večja kot 3 800; |
| --- | --- |

(b)

‚stopnja sondiranja‘ je večja kot 3 800;

:

‚stopnja sondiranja‘ je produkt največje hitrosti (m/s), pri kateri lahko senzor deluje, in največjega števila sondiranj na pas.

| 3. | bočni sonar (Side Scan Sonar – SSS) ali sintetično odprtinski sonar (Synthetic Aperture sonar – SAS), izdelan za snemanje morskega dna, ki ima vse naslednje značilnosti:






  (a) | je izdelan ali prilagojena za delovanje v globinah, večjih kot 500 m, in |
| --- | --- | --- |

3.

bočni sonar (Side Scan Sonar – SSS) ali sintetično odprtinski sonar (Synthetic Aperture sonar – SAS), izdelan za snemanje morskega dna, ki ima vse naslednje značilnosti:

(a)

je izdelan ali prilagojena za delovanje v globinah, večjih kot 500 m, in

| (b) | ‚stopnja pokrivanja območja‘ je večja kot 570 m2/s, pri čemer sta med delovanjem tako ‚vzdolžna razločljivost‘ kot tudi ‚prečna razločljivost‘ manjši kot 15 cm. |
| --- | --- |

(b)

‚stopnja pokrivanja območja‘ je večja kot 570 m2/s, pri čemer sta med delovanjem tako ‚vzdolžna razločljivost‘ kot tudi ‚prečna razločljivost‘ manjši kot 15 cm.

:

| 1. | ‚stopnja pokrivanja območja‘ (m2/s) je dvakratnik produkta največjega dosega sonarja (m) in največje hitrosti (m/s), pri kateri lahko senzor deluje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚vzdolžna razločljivost‘ (cm) – samo za SSS – je produkt azimuta (horizontalnega), širine pasu (stopinje), največjega dosega sonarja (m) in faktorja 0,873. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ‚prečna razločljivost‘ (cm) je 75, deljeno s pasovno širino signala (kHz). |
| --- | --- |

3.

| (b) | sistemi za odkrivanje ali določanje položaja objektov s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | oddajno frekvenco pod 10 kHz; |
| --- | --- | --- |

(b)

sistemi za odkrivanje ali določanje položaja objektov s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

oddajno frekvenco pod 10 kHz;

| 2. | raven zvočnega tlaka več kot 224 dB (referenca 1 μPa na 1 m) za opremo z delovno frekvenco v pasu od 10 kHz do vključno 24 kHz; |
| --- | --- |

2.

raven zvočnega tlaka več kot 224 dB (referenca 1 μPa na 1 m) za opremo z delovno frekvenco v pasu od 10 kHz do vključno 24 kHz;

| 3. | raven zvočnega tlaka več kot 235 dB (referenca 1 μPa na 1 m) za opremo z delovno frekvenco v pasu med 24 kHz in 30 kHz; |
| --- | --- |

3.

raven zvočnega tlaka več kot 235 dB (referenca 1 μPa na 1 m) za opremo z delovno frekvenco v pasu med 24 kHz in 30 kHz;

| 4. | oblikujejo snope z manj kot 1° glede na osi, njihova delovna frekvenca pa je manj kot 100 kHz; |
| --- | --- |

4.

oblikujejo snope z manj kot 1° glede na osi, njihova delovna frekvenca pa je manj kot 100 kHz;

| 5. | so izdelani za delovanje z nedvoumnim zaslonskim pasom več kot 5 120 m ali |
| --- | --- |

5.

so izdelani za delovanje z nedvoumnim zaslonskim pasom več kot 5 120 m ali

| 6. | so izdelani tako, da med normalnim delovanjem prenesejo pritisk na globinah več kot 1 000 m in imajo pretvornike:






  (a) | z dinamično tlačno kompenzacijo ali |
| --- | --- | --- |

6.

so izdelani tako, da med normalnim delovanjem prenesejo pritisk na globinah več kot 1 000 m in imajo pretvornike:

(a)

z dinamično tlačno kompenzacijo ali

| (b) | s pretvorniškim elementom, ki ni svinčev cirkonat-titanat; |
| --- | --- |

(b)

s pretvorniškim elementom, ki ni svinčev cirkonat-titanat;

| (c) | zvočni projektorji, vključno s pretvorniki, ki vsebujejo piezoelektrične, magnetostrikcijske, elektrostrikcijske, elektrodinamične ali hidravlične elemente, ki delujejo posamezno ali v izdelani kombinaciji, in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:







  : | Nadzorni status zvočnih projektorjev, vključno s pretvorniki, izdelanih posebej za drugo opremo, je določen z nadzornim statusom druge opreme. |
| --- | --- | --- |

(c)

zvočni projektorji, vključno s pretvorniki, ki vsebujejo piezoelektrične, magnetostrikcijske, elektrostrikcijske, elektrodinamične ali hidravlične elemente, ki delujejo posamezno ali v izdelani kombinaciji, in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

:

| : | Predmet nadzora v točki 6A001(a)(1)(c) niso elektronski viri, ki zvok usmerjajo samo navpično, mehanskih virov (npr. zračne ali plinske puške) ali kemičnih virov (npr. eksplozivi). |
| --- | --- |

:

| 1. | trenutno sevajočo ‚gostoto moči zvoka‘ več kot 0,01 mW/mm2/Hz pri napravah, ki delujejo na frekvencah pod 10 kHz; |
| --- | --- |

1.

trenutno sevajočo ‚gostoto moči zvoka‘ več kot 0,01 mW/mm2/Hz pri napravah, ki delujejo na frekvencah pod 10 kHz;

| 2. | kontinuirano sevajočo ‚gostoto moči zvoka‘ več kot 0,001 mW/mm2/Hz pri napravah, ki delujejo na frekvencah pod 10 kHz, ali

  :


  ‚Gostota moči zvoka‘ se izračuna tako, da se izhodna jakost zvoka deli z zmnožkom med ploščino sevajoče površine in delovno frekvenco. |
| --- | --- |

2.

kontinuirano sevajočo ‚gostoto moči zvoka‘ več kot 0,001 mW/mm2/Hz pri napravah, ki delujejo na frekvencah pod 10 kHz, ali

:

‚Gostota moči zvoka‘ se izračuna tako, da se izhodna jakost zvoka deli z zmnožkom med ploščino sevajoče površine in delovno frekvenco.

| 3. | bočno potlačenje več kot 22 dB; |
| --- | --- |

3.

bočno potlačenje več kot 22 dB;

| (d) | zvočni sistemi in oprema, izdelani za določanje položaja površinskih plovil ali podvodnih vozil, ki imajo vse naslednje in posebej zanje zasnovane komponente:






  1. | območje odkrivanja presega 1 000 m in |
| --- | --- | --- |

(d)

zvočni sistemi in oprema, izdelani za določanje položaja površinskih plovil ali podvodnih vozil, ki imajo vse naslednje in posebej zanje zasnovane komponente:

1.

območje odkrivanja presega 1 000 m in

| 2. | natančnost določanja položaja je manj kot 10 m rms (efektivna vrednost), merjeno na dosegu 1 000 m; |
| --- | --- |

2.

natančnost določanja položaja je manj kot 10 m rms (efektivna vrednost), merjeno na dosegu 1 000 m;

| : | Točka 6A001(a)(1)(d) vključuje:







  (a) | opremo, ki uporablja koherentno „obdelavo signalov“ med dvema ali več signali in hidrofonsko enoto na površinskem plovilu ali v podvodnem vozilu; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

opremo, ki uporablja koherentno „obdelavo signalov“ med dvema ali več signali in hidrofonsko enoto na površinskem plovilu ali v podvodnem vozilu;

| (b) | opremo, ki ima zmožnost avtomatskih popravkov napak zaradi hitrosti zvoka pri izračunavanju točke. |
| --- | --- |

(b)

opremo, ki ima zmožnost avtomatskih popravkov napak zaradi hitrosti zvoka pri izračunavanju točke.

| (e) | aktivni individualni sonarji, posebej zasnovani ali spremenjeni za odkrivanje, lociranje in avtomatsko razvrščanje plavalcev ali potapljačev, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | območje odkrivanja presega 530 m; |
| --- | --- | --- |

(e)

aktivni individualni sonarji, posebej zasnovani ali spremenjeni za odkrivanje, lociranje in avtomatsko razvrščanje plavalcev ali potapljačev, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

območje odkrivanja presega 530 m;

| 2. | natančnost določanja položaja je manj kot 15 m rms (efektivna vrednost), merjeno na dosegu 530 m, in |
| --- | --- |

2.

natančnost določanja položaja je manj kot 15 m rms (efektivna vrednost), merjeno na dosegu 530 m, in

| 3. | pasovna širina oddanega pulznega signala presega 3 kHz; |
| --- | --- |

3.

pasovna širina oddanega pulznega signala presega 3 kHz;

| : | Za sisteme za odkrivanje potapljačev, posebej zasnovane ali spremenjene za vojaško rabo, glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

:

| : | Pri točki 6A001(a)(1)(e), kadar je za različna območja odkrivanja določenih več območij odkrivanja, se uporablja največje območje. |
| --- | --- |

:

| 2. | Pasivni sistemi, oprema in posebej izdelane komponente zanje:






  (a) | hidrofoni s katero koli od naslednjih značilnosti:







  : | Nadzorni status hidrofonov, izdelanih posebej za drugo opremo, je določen z nadzornim statusom druge opreme. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Pasivni sistemi, oprema in posebej izdelane komponente zanje:

(a)

hidrofoni s katero koli od naslednjih značilnosti:

:

| 1. | imajo kontinuirano gibke senzorje; |
| --- | --- |

1.

imajo kontinuirano gibke senzorje;

| 2. | imajo sklope ločenih senzorskih elementov dolžine ali širine manj kot 20 mm in z razdaljo med posameznimi senzorji manj kot 20 mm; |
| --- | --- |

2.

imajo sklope ločenih senzorskih elementov dolžine ali širine manj kot 20 mm in z razdaljo med posameznimi senzorji manj kot 20 mm;

| 3. | imajo katerega koli od naslednjih elementov za zaznavanje:






  (a) | optična vlakna; |
| --- | --- | --- |

3.

imajo katerega koli od naslednjih elementov za zaznavanje:

(a)

optična vlakna;

| (b) | ‚piezoelektrični polimerni filmi‘ razen poliviniliden fluorida in njegovih kopolimerov {P(VDF-TrFE) in P(VDF-TFE)} ali |
| --- | --- |

(b)

‚piezoelektrični polimerni filmi‘ razen poliviniliden fluorida in njegovih kopolimerov {P(VDF-TrFE) in P(VDF-TFE)} ali

| (c) | „gibke piezoelektrične kompozite“; |
| --- | --- |

(c)

„gibke piezoelektrične kompozite“;

| 4. | ‚občutljivost hidrofona‘ je boljša od –180 dB v kateri koli globini brez kompenzacije pospeška; |
| --- | --- |

4.

‚občutljivost hidrofona‘ je boljša od –180 dB v kateri koli globini brez kompenzacije pospeška;

| 5. | so izdelani za delovanje v globinah več kot 35 m, s kompenzacijo pospeška ali |
| --- | --- |

5.

so izdelani za delovanje v globinah več kot 35 m, s kompenzacijo pospeška ali

| 6. | so izdelani za delovanje v globinah več kot 1 000 m; |
| --- | --- |

6.

so izdelani za delovanje v globinah več kot 1 000 m;

:

| 1. | Elementi za zaznavanje iz ‚piezoelektričnih polimernih filmov‘ se sestojijo iz polariziranega polimernega filma, ki prekriva element in se pripne na podporni okvir ali konico (trn). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Elementi za zaznavanje iz ‚gibkih piezoelektričnih kompozitov‘ se sestojijo iz piezoelektričnih keramičnih delcev ali vlaken, kombiniranih z električno prevodno in akustično prozorno gumo, polimerom ali epoksi spojin, pri čemer je spojina sestavni del elementa za zaznavanje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ‚Občutljivost hidrofona‘ je določena kot dvajsetkratnik desetiškega logaritma razmerja efektivne izhodne napetosti in referenco 1 V rms, kadar je senzor hidrofona (brez predojačevalnika) nameščen v zvočno polje ravninskega vala s pritiskom rms 1 μPa. Primer: hidrofon z –160 dB (referenca 1 V na mikropascal) bi v takšnem polju dal izhodno napetost 10–8 V, medtem ko bi hidrofon občutljivosti –180 dB dal izhodno napetost samo 10–9 V. Torej je –160 dB bolje kakor –180 dB. |
| --- | --- |

3.

| (b) | Vlečena zaporedja akustičnih hidrofonov, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | razmik med skupinami hidrofonov manj kot 12,5 m ali jih je ‚mogoče prirediti‘ za razmik med skupinami hidrofonov manj kot 12,5 m; |
| --- | --- | --- |

(b)

Vlečena zaporedja akustičnih hidrofonov, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

razmik med skupinami hidrofonov manj kot 12,5 m ali jih je ‚mogoče prirediti‘ za razmik med skupinami hidrofonov manj kot 12,5 m;

| 2. | so izdelani ali jih je ‚mogoče prirediti‘ za delovanje v globinah več kot 35 m;

  :


  Izraz ‚mogoče prirediti‘ iz točke 6A001(a)2(b)1 in 2 pomeni, da dovoljujejo spremembo ožičenja ali medpovezav in s tem spremembo razmika med skupinami hidrofonov ali pa spremembo meja delovne globine. To omogočajo: rezervno ožičenje, ki presega 10 % števila žic, bloki za prilagoditev razmika med skupinami hidrofonov ali interne naprave za omejevanje globine, ki jih je mogoče prilagajati ali ki krmilijo več kot eno skupino hidrofonov. |
| --- | --- |

2.

so izdelani ali jih je ‚mogoče prirediti‘ za delovanje v globinah več kot 35 m;

:

Izraz ‚mogoče prirediti‘ iz točke 6A001(a)2(b)1 in 2 pomeni, da dovoljujejo spremembo ožičenja ali medpovezav in s tem spremembo razmika med skupinami hidrofonov ali pa spremembo meja delovne globine. To omogočajo: rezervno ožičenje, ki presega 10 % števila žic, bloki za prilagoditev razmika med skupinami hidrofonov ali interne naprave za omejevanje globine, ki jih je mogoče prilagajati ali ki krmilijo več kot eno skupino hidrofonov.

| 3. | čelne senzorje iz točke 6A001(a)(2)(d); |
| --- | --- |

3.

čelne senzorje iz točke 6A001(a)(2)(d);

| 4. | vzdolžno ojačene cevi zaporedij; |
| --- | --- |

4.

vzdolžno ojačene cevi zaporedij;

| 5. | sestavljeno zaporedje s premerom manj kot 40 mm ali |
| --- | --- |

5.

sestavljeno zaporedje s premerom manj kot 40 mm ali

| 6. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

6.

se ne uporablja;

| 7. | značilnosti hidrofonov iz točke 6A001(a)(2)(a); |
| --- | --- |

7.

značilnosti hidrofonov iz točke 6A001(a)(2)(a);

| (c) | oprema za obdelavo, izdelana posebej za vlečena zaporedja akustičnih hidrofonov, ki imajo „uporabniku dostopno programirljivost“ in obdelavo in povezovanje časovnih ali frekvenčnih kategorij, vključno s spektralno analizo, digitalnim filtriranjem in oblikovanjem snopa z uporabo hitre Fouriereve ali druge transformacije ali procesa; |
| --- | --- |

(c)

oprema za obdelavo, izdelana posebej za vlečena zaporedja akustičnih hidrofonov, ki imajo „uporabniku dostopno programirljivost“ in obdelavo in povezovanje časovnih ali frekvenčnih kategorij, vključno s spektralno analizo, digitalnim filtriranjem in oblikovanjem snopa z uporabo hitre Fouriereve ali druge transformacije ali procesa;

| (d) | čelni senzorji, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | natančnost boljšo od ± 0,5° in |
| --- | --- | --- |

(d)

čelni senzorji, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

natančnost boljšo od ± 0,5° in

| 2. | so izdelani za delovanje na globinah več kot 35 m ali imajo prilagodljivo ali odstranljivo napravo za določanje globine, da lahko delujejo v globinah več kot 35 m; |
| --- | --- |

2.

so izdelani za delovanje na globinah več kot 35 m ali imajo prilagodljivo ali odstranljivo napravo za določanje globine, da lahko delujejo v globinah več kot 35 m;

| (e) | Talni ali obalni kabelski sistemi, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | vsebujejo hidrofone iz točke 6A001(a)(2)(a) ali |
| --- | --- | --- |

(e)

Talni ali obalni kabelski sistemi, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

vsebujejo hidrofone iz točke 6A001(a)(2)(a) ali

| 2. | vsebujejo multipleksirane signalne module skupine hidrofonov, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | so izdelani za delovanje na globinah več kot 35 m ali imajo prilagodljivo ali odstranljivo napravo za določanje globine, da lahko delujejo v globinah več kot 35 m, in |
| --- | --- | --- |

2.

vsebujejo multipleksirane signalne module skupine hidrofonov, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

so izdelani za delovanje na globinah več kot 35 m ali imajo prilagodljivo ali odstranljivo napravo za določanje globine, da lahko delujejo v globinah več kot 35 m, in

| (b) | jih je mogoče zamenjati z moduli vlečenih zaporedij akustičnih hidrofonov; |
| --- | --- |

(b)

jih je mogoče zamenjati z moduli vlečenih zaporedij akustičnih hidrofonov;

| (f) | oprema za obdelavo, izdelana posebej za talne ali obalne kabelske sisteme, ki imajo „uporabniku dostopno programirljivost“ in obdelavo in povezovanje časovnih ali frekvenčnih kategorij, vključno s spektralno analizo, digitalnim filtriranjem in oblikovanjem snopa z uporabo hitre Fouriereve ali druge transformacije ali procesa; |
| --- | --- |

(f)

oprema za obdelavo, izdelana posebej za talne ali obalne kabelske sisteme, ki imajo „uporabniku dostopno programirljivost“ in obdelavo in povezovanje časovnih ali frekvenčnih kategorij, vključno s spektralno analizo, digitalnim filtriranjem in oblikovanjem snopa z uporabo hitre Fouriereve ali druge transformacije ali procesa;

| : | Predmet nadzora v točki 6A001(a)(2) je tudi oprema za sprejem, ne glede na to, ali je pri običajni uporabi povezana z ločeno aktivno opremo, in posebej izdelane komponente zanjo, |
| --- | --- |

:

| (b) | sonarna oprema za merjenje vzajemne in Dopplerjeve hitrosti, izdelana za merjenje vodoravne hitrosti nosilca opreme glede na morsko dno:






  1. | sonarna oprema za merjenje vzajemne hitrosti, ki ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | je izdelana za delovanje na razdaljah več kot 500 m med nosilcem opreme in morskim dnom ali |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

sonarna oprema za merjenje vzajemne in Dopplerjeve hitrosti, izdelana za merjenje vodoravne hitrosti nosilca opreme glede na morsko dno:

1.

sonarna oprema za merjenje vzajemne hitrosti, ki ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

je izdelana za delovanje na razdaljah več kot 500 m med nosilcem opreme in morskim dnom ali

| (b) | natančnost izmerjene hitrosti je boljša od 1 %; |
| --- | --- |

(b)

natančnost izmerjene hitrosti je boljša od 1 %;

| 2. | sonarna oprema za merjenje Dopplerjeve hitrosti z natančnostjo izmerjene hitrosti boljšo od 1 %. |
| --- | --- |

2.

sonarna oprema za merjenje Dopplerjeve hitrosti z natančnostjo izmerjene hitrosti boljšo od 1 %.

| : | Predmet nadzora v točki 6A001(b) niso globinske sonde, omejene na:







  (a) | merjenje globine vode; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

merjenje globine vode;

| (b) | merjenje oddaljenosti potopljenih ali zakopanih predmetov ali |
| --- | --- |

(b)

merjenje oddaljenosti potopljenih ali zakopanih predmetov ali

| (c) | iskanje ribjih jat. |
| --- | --- |

(c)

iskanje ribjih jat.

| : | Predmet nadzora v točki 6A001(b) ni oprema, ki je posebej izdelana za vgradnjo v površinska plovila. |
| --- | --- |

:

| (c) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(c)

se ne uporablja;

6A002Optični senzorji ali oprema in komponente zanje:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 6A102. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | Optični detektorji:






  1. | polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“:







  : | Za namene točke 6A002(a)(1) so med polprevodniške detektorje vključeni tudi „žariščnoravninski detektorski nizi“. |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Optični detektorji:

1.

polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“:

:

| (a) | polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 10 nm, vendar največ 300 nm in |
| --- | --- | --- |

(a)

polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 10 nm, vendar največ 300 nm in

| 2. | odzivnost, manjšo od 0,1 % maksimalne odzivnosti pri valovnih dolžinah več kot 400 nm; |
| --- | --- |

2.

odzivnost, manjšo od 0,1 % maksimalne odzivnosti pri valovnih dolžinah več kot 400 nm;

| (b) | polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 900 nm, vendar največ 1 200 nm in |
| --- | --- | --- |

(b)

polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 900 nm, vendar največ 1 200 nm in

| 2. | „časovno konstanto“ odzivnosti 95 ns ali manj |
| --- | --- |

2.

„časovno konstanto“ odzivnosti 95 ns ali manj

| (c) | polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 1 200 nm, vendar največ 30 000 nm; |
| --- | --- |

(c)

polprevodniški detektorji, „primerni za vesolje“, ki imajo maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 1 200 nm, vendar največ 30 000 nm;

| (d) | „žariščnoravninski detektorski nizi“, „primerni za vesolje“, ki imajo več kot 2 048 elementov na niz in maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 300 nm, vendar največ 900 nm. |
| --- | --- |

(d)

„žariščnoravninski detektorski nizi“, „primerni za vesolje“, ki imajo več kot 2 048 elementov na niz in maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 300 nm, vendar največ 900 nm.

| 2. | cevi za ojačanje slike in posebej zanje izdelane komponente:







  : | Predmet nadzora v točki 6A002(a)(2) niso neslikovne fotopomnoževalne cevi z napravo za zaznavanje elektronov v vakuumu, in omejene na:







  (a) | eno kovinsko anodo ali |
| --- | --- | --- | --- |

2.

cevi za ojačanje slike in posebej zanje izdelane komponente:

:

(a)

eno kovinsko anodo ali

| (b) | kovinske anode z razmikom med središči večjim kot 500 μm. |
| --- | --- |

(b)

kovinske anode z razmikom med središči večjim kot 500 μm.

:

‚Pomnoževanje naboja‘ (charge multiplication) je oblika elektronskega ojačenja slike in opredeljeno kot ustvarjanje nosilcev naboja na podlagi udarnega ionizacijskega procesa (impact ionization gain process). Senzorji, ki imajo ta učinek, so lahko cevi za ojačanje slike, polprevodniški detektorji ali „žariščnoravninski detektorski nizi“.

| (a) | cevi za ojačanje slike, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 400 nm, vendar največ 1 050 nm; |
| --- | --- | --- |

(a)

cevi za ojačanje slike, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 400 nm, vendar največ 1 050 nm;

| 2. | elektronsko ojačenje slike z uporabo:






  (a) | mikrokanalne plošče z razmikom odprtin (razmikom med središči) 12 μm ali manj ali |
| --- | --- | --- |

2.

elektronsko ojačenje slike z uporabo:

(a)

mikrokanalne plošče z razmikom odprtin (razmikom med središči) 12 μm ali manj ali

| (b) | naprave za zaznavanje elektronov z razmikom nebiniranih slikovnih pik (non-binned pixel pitch), enakim ali manjšim od 500 μm, ki je posebej izdelana ali prirejena za ‚pomnoževanje naboja‘, ki se ne doseže z mikrokanalno ploščo, in |
| --- | --- |

(b)

naprave za zaznavanje elektronov z razmikom nebiniranih slikovnih pik (non-binned pixel pitch), enakim ali manjšim od 500 μm, ki je posebej izdelana ali prirejena za ‚pomnoževanje naboja‘, ki se ne doseže z mikrokanalno ploščo, in

| 3. | katero koli izmed naslednjih fotokatod:






  (a) | multialkalne fotokatode (npr. S-20 in S-25) s svetlobno občutljivostjo več kot 350 μA/lm; |
| --- | --- | --- |

3.

katero koli izmed naslednjih fotokatod:

(a)

multialkalne fotokatode (npr. S-20 in S-25) s svetlobno občutljivostjo več kot 350 μA/lm;

| (b) | fotokatode GaAs ali GaInAs ali |
| --- | --- |

(b)

fotokatode GaAs ali GaInAs ali

| (c) | druge „III/V-spojinske“ polprevodniške katode z največjo „sevalno občutljivostjo“ več kot 10 mA/W; |
| --- | --- |

(c)

druge „III/V-spojinske“ polprevodniške katode z največjo „sevalno občutljivostjo“ več kot 10 mA/W;

| (b) | cevi za ojačanje slike, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 1 050 nm, vendar največ 1 800 nm; |
| --- | --- | --- |

(b)

cevi za ojačanje slike, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 1 050 nm, vendar največ 1 800 nm;

| 2. | elektronsko ojačenje slike z uporabo:






  (a) | mikrokanalne plošče z razmikom odprtin (razmikom med središči) 12 μm ali manj ali |
| --- | --- | --- |

2.

elektronsko ojačenje slike z uporabo:

(a)

mikrokanalne plošče z razmikom odprtin (razmikom med središči) 12 μm ali manj ali

| (b) | naprave za zaznavanje elektronov z razmikom nebiniranih slikovnih pik (non-binned pixel pitch), enakim ali manjšim od 500 μm, ki je posebej izdelana ali prirejena za ‚pomnoževanje naboja‘, ki se ne doseže z mikrokanalno ploščo, in |
| --- | --- |

(b)

naprave za zaznavanje elektronov z razmikom nebiniranih slikovnih pik (non-binned pixel pitch), enakim ali manjšim od 500 μm, ki je posebej izdelana ali prirejena za ‚pomnoževanje naboja‘, ki se ne doseže z mikrokanalno ploščo, in

| 3. | „III/V-spojinske“ polprevodniške katode (npr. GaAs ali GaInAs) in fotokatode s prenesenimi elektroni (transferred electron photocathodes) z največjo „sevalno občutljivostjo“ več kot 15 mA/W; |
| --- | --- |

3.

„III/V-spojinske“ polprevodniške katode (npr. GaAs ali GaInAs) in fotokatode s prenesenimi elektroni (transferred electron photocathodes) z največjo „sevalno občutljivostjo“ več kot 15 mA/W;

| (c) | posebej izdelane komponente:






  1. | mikrokanalne plošče z razmikom odprtin (razmikom med središči) 12 μm ali manj; |
| --- | --- | --- |

(c)

posebej izdelane komponente:

1.

mikrokanalne plošče z razmikom odprtin (razmikom med središči) 12 μm ali manj;

| 2. | naprave za zaznavanje elektronov z razmikom nebiniranih slikovnih pik (non-binned pixel pitch), enakim ali manjšim od 500 μm, ki je posebej izdelana ali prirejena za ‚pomnoževanje naboja‘, ki se ne doseže z mikrokanalno ploščo; |
| --- | --- |

2.

naprave za zaznavanje elektronov z razmikom nebiniranih slikovnih pik (non-binned pixel pitch), enakim ali manjšim od 500 μm, ki je posebej izdelana ali prirejena za ‚pomnoževanje naboja‘, ki se ne doseže z mikrokanalno ploščo;

| 3. | „III/V-spojinske“ polprevodniške katode (npr. GaAs ali GaInAs) in fotokatode s prenesenimi elektroni (transferred electron photocathodes); |
| --- | --- |

3.

„III/V-spojinske“ polprevodniške katode (npr. GaAs ali GaInAs) in fotokatode s prenesenimi elektroni (transferred electron photocathodes);

| : | Predmet nadzora točke 6A002(a)(2)(c)(3) niso spojinske polprevodniške fotokatode z največjo „sevalno občutljivostjo“:







  (a) | 10 mA/W ali manj maksimalne odzivnosti pri valovnih dolžinah več kot 400 nm, vendar največ 1 050 nm, ali |
| --- | --- | --- |

:

(a)

10 mA/W ali manj maksimalne odzivnosti pri valovnih dolžinah več kot 400 nm, vendar največ 1 050 nm, ali

| (b) | 15 mA/W ali manj maksimalne odzivnosti pri valovnih dolžinah več kot 1 050 nm, vendar največ 1 800 nm. |
| --- | --- |

(b)

15 mA/W ali manj maksimalne odzivnosti pri valovnih dolžinah več kot 1 050 nm, vendar največ 1 800 nm.

| 3. | „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“:







  : | ‚Mikrobolometri‘ kot „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“, so opredeljeni samo v točki 6A002(a)(3)(f) |
| --- | --- | --- |

3.

„žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“:

:

:

Linearni ali dvodimenzionalni večelementni detektorski nizi se obravnavajo kot „žariščnoravninski detektorski nizi“;

| : | Točka 6A002(a)(3) vključuje fotoprevodnostne in fotonapetostne detektorske nize. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora v točki 6A002(a)(3) niso:







  (a) | večelementne (največ 16 elementov) zapečatene fotoprevodne celice, ki uporabljajo bodisi svinčev sulfid ali svinčev selenid; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

večelementne (največ 16 elementov) zapečatene fotoprevodne celice, ki uporabljajo bodisi svinčev sulfid ali svinčev selenid;

| (b) | piroelektrični detektorji, ki uporabljajo katero koli izmed naslednjih snovi:








  1. | triglicerin-sulfat in izpeljanke; |
| --- | --- | --- |

(b)

piroelektrični detektorji, ki uporabljajo katero koli izmed naslednjih snovi:

1.

triglicerin-sulfat in izpeljanke;

| 2. | svinec-lantan-cirkonijev titanat in izpeljanke; |
| --- | --- |

2.

svinec-lantan-cirkonijev titanat in izpeljanke;

| 3. | litijev tantalat; |
| --- | --- |

3.

litijev tantalat;

| 4. | poliviniliden-fluorid in izpeljanke ali |
| --- | --- |

4.

poliviniliden-fluorid in izpeljanke ali

| 5. | stroncij-barijev niobat in izpeljanke. |
| --- | --- |

5.

stroncij-barijev niobat in izpeljanke.

| (c) | „žariščnoravninski detektorski nizi“, posebej izdelani ali prirejeni za ‚pomnoževanje naboja‘ in zaradi svoje konstrukcije omejeni na največjo „sevalno občutljivost“ 10 mA/W ali manj pri valovnih dolžinah več kot 760 nm, ki imajo vse naslednje značilnosti:








  1. | imajo napravo za omejevanje odzivnosti (response limiting mechanism), zasnovano tako, da se ne more odstraniti ali prirediti, in |
| --- | --- | --- |

(c)

„žariščnoravninski detektorski nizi“, posebej izdelani ali prirejeni za ‚pomnoževanje naboja‘ in zaradi svoje konstrukcije omejeni na največjo „sevalno občutljivost“ 10 mA/W ali manj pri valovnih dolžinah več kot 760 nm, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

imajo napravo za omejevanje odzivnosti (response limiting mechanism), zasnovano tako, da se ne more odstraniti ali prirediti, in

| 2. | katero koli od:








  (a) | naprava za omejitev odzivnosti je vdelana v detektorske elemente ali pa z njimi povezana ali |
| --- | --- | --- |

2.

katero koli od:

(a)

naprava za omejitev odzivnosti je vdelana v detektorske elemente ali pa z njimi povezana ali

| (b) | „žariščnoravninski detektorski nizi“ so operabilni le, če se uporablja naprava za omejitev odzivnosti. |
| --- | --- |

(b)

„žariščnoravninski detektorski nizi“ so operabilni le, če se uporablja naprava za omejitev odzivnosti.

:

Naprava za omejevanje odzivnosti, ki je vdelana v detektorske elemente, je zasnovana tako, da je ni mogoče odstraniti ali prirediti, ne da bi s tem povzročili neoperabilnost detektorja.

:

‚Pomnoževanje naboja‘ (charge multiplication) je oblika elektronskega ojačenja slike in opredeljeno kot ustvarjanje nosilcev naboja na podlagi udarnega ionizacijskega procesa (impact ionization gain process). Senzorji, ki imajo ta učinek, so lahko cevi za ojačanje slike, polprevodniški detektorji ali „žariščnoravninski detektorski nizi“.

| (a) | „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 900 nm, vendar ne več kot 1 050 nm in |
| --- | --- | --- |

(a)

„žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 900 nm, vendar ne več kot 1 050 nm in

| 2. | katero koli od:






  (a) | „časovno konstanto“ odzivnosti manj kot 0,5 ns ali |
| --- | --- | --- |

2.

katero koli od:

(a)

„časovno konstanto“ odzivnosti manj kot 0,5 ns ali

| (b) | so posebej izdelani ali prirejeni za ‚pomnoževanje naboja‘ z največjo „sevalno občutljivostjo“ več kot 10 mA/W; |
| --- | --- |

(b)

so posebej izdelani ali prirejeni za ‚pomnoževanje naboja‘ z največjo „sevalno občutljivostjo“ več kot 10 mA/W;

| (b) | „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 1 050 nm, vendar ne več kot 1 200 nm in |
| --- | --- | --- |

(b)

„žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 1 050 nm, vendar ne več kot 1 200 nm in

| 2. | katero koli od:






  (a) | „časovno konstanto“ odzivnosti 95 ns ali manj ali |
| --- | --- | --- |

2.

katero koli od:

(a)

„časovno konstanto“ odzivnosti 95 ns ali manj ali

| (b) | so posebej izdelani ali prirejeni za ‚pomnoževanje naboja‘ z največjo „sevalno občutljivostjo“ več kot 10 mA/W; |
| --- | --- |

(b)

so posebej izdelani ali prirejeni za ‚pomnoževanje naboja‘ z največjo „sevalno občutljivostjo“ več kot 10 mA/W;

| (c) | nelinearni (2-dimenzionalni) „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 1 200 nm, vendar ne več kot 30 000 nm;







  : | ‚Mikrobolometri‘ kot „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in ki temeljijo na siliciju ali drugih materialih, so opredeljeni samo v 6A002(a)(3)(f) |
| --- | --- | --- |

(c)

nelinearni (2-dimenzionalni) „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 1 200 nm, vendar ne več kot 30 000 nm;

:

| (d) | linearni (enodimenzionalni) „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 1 200 nm, vendar ne več kot 3 000 nm in |
| --- | --- | --- |

(d)

linearni (enodimenzionalni) „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 1 200 nm, vendar ne več kot 3 000 nm in

| 2. | katero koli od:






  (a) | razmerje med velikostjo detektorskih elementov ‚v smeri skeniranja‘ in velikostjo detektorskih elementov v prečni smeri skeniranja pod 3,8 ali |
| --- | --- | --- |

2.

katero koli od:

(a)

razmerje med velikostjo detektorskih elementov ‚v smeri skeniranja‘ in velikostjo detektorskih elementov v prečni smeri skeniranja pod 3,8 ali

| (b) | obdelavo signalov v elementu (SPRITE); |
| --- | --- |

(b)

obdelavo signalov v elementu (SPRITE);

| : | Predmet nadzora v točki 6A002(a)(3)(d) niso „žariščnoravninski detektorski nizi“ z detektorskimi elementi (največ 32 elementov), ki so izdelani le iz germanija. |
| --- | --- |

:

:

Za namene točke 6A002(a)(3)(d) je ‚prečna smer skeniranja‘ opredeljena kot os, ki je vzporedna z linearnim nizom detektorskih elementov, ‚smer skeniranja‘ pa je opredeljena z osjo, ki je pravokotna na linearni niz detektorskih elementov.

| (e) | linearni (1-dimenzionalni) „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 3 000 nm, vendar ne več kot 30 000 nm; |
| --- | --- |

(e)

linearni (1-dimenzionalni) „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 3 000 nm, vendar ne več kot 30 000 nm;

| (f) | nelinearni (2-dimenzionalni) infrardeči „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in temeljijo na ‚mikrobolometrskih‘ materialih s posameznimi elementi z nefiltrirano odzivnostjo v razponu valovnih dolžin 8 000 nm ali več, vendar ne več kot 14 000 nm.

  :


  Za namene 6A002(a)(3)(f) so ‚mikrobolometri‘ opredeljeni kot termični slikovni detektorji, ki generirajo uporaben signal kot rezultat temperaturne spremembe v detektorski strukturi zaradi absorpcije infrardeče svetlobe. |
| --- | --- |

(f)

nelinearni (2-dimenzionalni) infrardeči „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in temeljijo na ‚mikrobolometrskih‘ materialih s posameznimi elementi z nefiltrirano odzivnostjo v razponu valovnih dolžin 8 000 nm ali več, vendar ne več kot 14 000 nm.

:

Za namene 6A002(a)(3)(f) so ‚mikrobolometri‘ opredeljeni kot termični slikovni detektorji, ki generirajo uporaben signal kot rezultat temperaturne spremembe v detektorski strukturi zaradi absorpcije infrardeče svetlobe.

| (g) | „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | posamezni detektorski elementi z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 400 nm, vendar ne več kot 900 nm; |
| --- | --- | --- |

(g)

„žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

posamezni detektorski elementi z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 400 nm, vendar ne več kot 900 nm;

| 2. | so posebej izdelani ali prirejeni za ‚pomnoževanje naboja‘ z največjo „sevalno občutljivostjo“ več kot 10 mA/W pri valovnih dolžinah več kot 760 nm in |
| --- | --- |

2.

so posebej izdelani ali prirejeni za ‚pomnoževanje naboja‘ z največjo „sevalno občutljivostjo“ več kot 10 mA/W pri valovnih dolžinah več kot 760 nm in

| 3. | imajo več kot 32 elementov. |
| --- | --- |

3.

imajo več kot 32 elementov.

| (b) | „monospektralni slikovni senzorji“ in „multispektralni slikovni senzorji“, izdelani za naprave za daljinsko zaznavo, in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | trenutno polje opazovanja (IFOV) manj kot 200 μrad (mikroradianov) ali |
| --- | --- | --- |

(b)

„monospektralni slikovni senzorji“ in „multispektralni slikovni senzorji“, izdelani za naprave za daljinsko zaznavo, in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

trenutno polje opazovanja (IFOV) manj kot 200 μrad (mikroradianov) ali

| 2. | so namenjeni za delovanje na valovnih dolžinah več kot 400 nm, vendar ne pri več kot 30 000 nm in imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | dajejo slikovne podatke v digitalnem formatu in |
| --- | --- | --- |

2.

so namenjeni za delovanje na valovnih dolžinah več kot 400 nm, vendar ne pri več kot 30 000 nm in imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

dajejo slikovne podatke v digitalnem formatu in

| (b) | imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | so „primerni za vesolje“, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

so „primerni za vesolje“, ali

| 2. | so izdelani za delovanje iz zraka in uporabljajo detektorje razen silicijevih in imajo trenutno polje opazovanja (IFOV) manj kot 2,5 mrad (miliradiana); |
| --- | --- |

2.

so izdelani za delovanje iz zraka in uporabljajo detektorje razen silicijevih in imajo trenutno polje opazovanja (IFOV) manj kot 2,5 mrad (miliradiana);

| : | Predmet nadzora iz točke 6A002 niso „monospektralni slikovni senzorji“ z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 300 nm, vendar ne več kot 900 nm, v katere je zgolj vključen kateri koli od naslednjih detektorjev, k i niso „primerni za vesolje“ ali „žariščnoravninskih detektorskih nizov“, ki niso primerni za vesolje“:







  1. | senzorji CDD (charge coupled devices), ki niso izdelani ali prilagojeni za ‚pomnoževanje naboja‘, ali |
| --- | --- | --- |

:

1.

senzorji CDD (charge coupled devices), ki niso izdelani ali prilagojeni za ‚pomnoževanje naboja‘, ali

| 2. | senzorji CMOS (Complimentary Metal Oxide Semiconductor devices), ki niso izdelani ali prilagojeni za ‚pomnoževanje naboja‘; |
| --- | --- |

2.

senzorji CMOS (Complimentary Metal Oxide Semiconductor devices), ki niso izdelani ali prilagojeni za ‚pomnoževanje naboja‘;

| (c) | oprema za snemanje z ‚neposrednim‘ prikazom, ki deluje v vidnem ali infrardečem spektru in ki ima kar koli od naslednjega:






  1. | cevi za ojačanje slike iz točke 6A002(a)(2)(a) ali točke 6A002(a)(2)(b); |
| --- | --- | --- |

(c)

oprema za snemanje z ‚neposrednim‘ prikazom, ki deluje v vidnem ali infrardečem spektru in ki ima kar koli od naslednjega:

1.

cevi za ojačanje slike iz točke 6A002(a)(2)(a) ali točke 6A002(a)(2)(b);

| 2. | „žariščnoravninske detektorske nize“ iz točke 6A002(a)(3) ali |
| --- | --- |

2.

„žariščnoravninske detektorske nize“ iz točke 6A002(a)(3) ali

| 3. | polprevodniške detektorje iz točke 6A002(a)(1); |
| --- | --- |

3.

polprevodniške detektorje iz točke 6A002(a)(1);

:

‚Neposredni prikaz‘ se nanaša na opremo za snemanje, ki človeku ustvari vidno sliko brez pretvorbe slike v elektronski signal za prikaz na televizijskem ekranu, te slike pa ni mogoče shraniti ali posneti ne fotografsko, ne elektronsko in ne na kateri koli drug način.

| : | Predmet nadzora v točki 6A002(c) ni naslednja oprema s fotokatodami, razen GaAs ali GaInAs:







  (a) | industrijski ali zasebni protivlomni alarmi ter nadzorni sistemi in sistemi za štetje v prometu ali industriji; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

industrijski ali zasebni protivlomni alarmi ter nadzorni sistemi in sistemi za štetje v prometu ali industriji;

| (b) | medicinska oprema; |
| --- | --- |

(b)

medicinska oprema;

| (c) | industrijska oprema za pregled, razvrščanje ali analizo lastnosti materialov; |
| --- | --- |

(c)

industrijska oprema za pregled, razvrščanje ali analizo lastnosti materialov;

| (d) | detektorji plamena v industrijskih pečeh; |
| --- | --- |

(d)

detektorji plamena v industrijskih pečeh;

| (e) | oprema, izdelana posebej za laboratorijsko rabo. |
| --- | --- |

(e)

oprema, izdelana posebej za laboratorijsko rabo.

| (d) | posebne podporne komponente za optične senzorje;






  1. | kriogenske hladilne naprave, ki so „primerne za vesolje“; |
| --- | --- | --- |

(d)

posebne podporne komponente za optične senzorje;

1.

kriogenske hladilne naprave, ki so „primerne za vesolje“;

| 2. | kriogenske hladilne naprave, ki niso „primerne za vesolje“ in katerih ohlajevalna temperatura je pod 218 K (– 55 °C):






  (a) | z zaprtim ciklom in z nazivnim časom do prve napake (MTTF) ali med dvema napakama (MTBF) več kot 2 500 ur; |
| --- | --- | --- |

2.

kriogenske hladilne naprave, ki niso „primerne za vesolje“ in katerih ohlajevalna temperatura je pod 218 K (– 55 °C):

(a)

z zaprtim ciklom in z nazivnim časom do prve napake (MTTF) ali med dvema napakama (MTBF) več kot 2 500 ur;

| (b) | Joule-Thomsonove (JT) samonastavljive mini hladilne naprave s premerom (zunanjim) izvrtin manj kot 8 mm; |
| --- | --- |

(b)

Joule-Thomsonove (JT) samonastavljive mini hladilne naprave s premerom (zunanjim) izvrtin manj kot 8 mm;

| 3. | optično občutljiva vlakna s posebno sestavo ali strukturo ali spremenjena s prevleko v zvočno, toplotno, inercialno, elektromagnetno občutljiva ali občutljiva za jedrsko sevanje.







  : | Predmet nadzora v točki 6A002(d)(3) niso vdelana optično občutljiva vlakna, posebej zasnovana za detekcijo v napravah za vrtanje. |
| --- | --- | --- |

3.

optično občutljiva vlakna s posebno sestavo ali strukturo ali spremenjena s prevleko v zvočno, toplotno, inercialno, elektromagnetno občutljiva ali občutljiva za jedrsko sevanje.

:

| (e) | Se ne uporablja; |
| --- | --- |

(e)

Se ne uporablja;

6A003Kamere, sistemi ali oprema in komponente zanje

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 6A203. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Za televizijske kamere in fotografske kamere s filmom, ki so posebej izdelane ali prilagojene za podvodno rabo, glej točki 8A002(d)(1) in 8A002(e) |
| --- | --- |

:

| (a) | Instrumentacijske kamere in posebej zanje izdelani sestavni deli:







  : | Instrumentacijske kamere iz točk 6A003(a)(3) do 6A003(a)(5) z modularno zgradbo morajo biti pregledane glede na maksimalne sposobnosti z uporabo priključkov, ki so na voljo v skladu z navodili proizvajalca. |
| --- | --- | --- |

(a)

Instrumentacijske kamere in posebej zanje izdelani sestavni deli:

:

| 1. | hitro tekoče kinematografske snemalne kamere, ki uporabljajo film s formatom od 8 mm do vključno 16 mm in v katerih se film neprekinjeno premika med snemanjem in so sposobne posneti več kot 13 150 posameznih slik na sekundo;







  : | Predmet nadzora v točki 6A003(a)(1) niso kinematografske snemalne kamere za običajno civilno rabo. |
| --- | --- | --- |

1.

hitro tekoče kinematografske snemalne kamere, ki uporabljajo film s formatom od 8 mm do vključno 16 mm in v katerih se film neprekinjeno premika med snemanjem in so sposobne posneti več kot 13 150 posameznih slik na sekundo;

:

| 2. | hitro tekoče mehanske kamere, v katerih se film ne premika in ki imajo sposobnost snemanja 1 000 000 posameznih slik na sekundo ob polni višini slike 35-milimetrskega filma oziroma sorazmerno večje snemalne hitrosti za manjše višine slik in nasprotno; |
| --- | --- |

2.

hitro tekoče mehanske kamere, v katerih se film ne premika in ki imajo sposobnost snemanja 1 000 000 posameznih slik na sekundo ob polni višini slike 35-milimetrskega filma oziroma sorazmerno večje snemalne hitrosti za manjše višine slik in nasprotno;

| 3. | mehanske ali elektronske črtne (streak) kamere, katerih hitrost zapisa presega 10 mm/μs; |
| --- | --- |

3.

mehanske ali elektronske črtne (streak) kamere, katerih hitrost zapisa presega 10 mm/μs;

| 4. | elektronske filmske kamere s hitrostjo snemanja nad 1 000 000 slik/s; |
| --- | --- |

4.

elektronske filmske kamere s hitrostjo snemanja nad 1 000 000 slik/s;

| 5. | elektronske kamere, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  (a) | hitrost elektronskega zaklopa (hitrost aktiviranja) manj kot 1 μs za celotno sliko in |
| --- | --- | --- |

5.

elektronske kamere, ki imajo obe naslednji značilnosti:

(a)

hitrost elektronskega zaklopa (hitrost aktiviranja) manj kot 1 μs za celotno sliko in

| (b) | snemalni čas, ki omogoča hitrost snemanja več kot 125 celotnih slik na sekundo; |
| --- | --- |

(b)

snemalni čas, ki omogoča hitrost snemanja več kot 125 celotnih slik na sekundo;

| 6. | priključki, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | so posebej izdelani za instrumentacijske kamere z modularnimi strukturami, ki so navedene v točki 6A003(a) in |
| --- | --- | --- |

6.

priključki, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

so posebej izdelani za instrumentacijske kamere z modularnimi strukturami, ki so navedene v točki 6A003(a) in

| (b) | zaradi njih te kamere ustrezajo značilnostim, navedenim v točkah 6A003(a)(3), 6A003(a)(4), ali 6A003(a)(5), v skladu s specifikacijami proizvajalca; |
| --- | --- |

(b)

zaradi njih te kamere ustrezajo značilnostim, navedenim v točkah 6A003(a)(3), 6A003(a)(4), ali 6A003(a)(5), v skladu s specifikacijami proizvajalca;

| (b) | Slikovne kamere:







  : | Predmet nadzora v točki 6A003(b) niso televizijske kamere ali videokamere, ki so posebej izdelane za televizijsko predvajanje. |
| --- | --- | --- |

(b)

Slikovne kamere:

:

| 1. | video kamere s polprevodniškimi senzorji, ki imajo maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah nad 10 nm, vendar ne več kot 30 000 nm in imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | več kot 4 × 106„aktivnih pik“ na polprevodniško zaporedje v primeru monokromatskih (črno-belih) kamer; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

video kamere s polprevodniškimi senzorji, ki imajo maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah nad 10 nm, vendar ne več kot 30 000 nm in imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

več kot 4 × 106„aktivnih pik“ na polprevodniško zaporedje v primeru monokromatskih (črno-belih) kamer;

| 2. | več kot 4 × 106„aktivnih pik“ na polprevodniško zaporedje pri barvnih kamerah, ki vsebujejo tri polprevodniška zaporedja ali |
| --- | --- |

2.

več kot 4 × 106„aktivnih pik“ na polprevodniško zaporedje pri barvnih kamerah, ki vsebujejo tri polprevodniška zaporedja ali

| 3. | več kot 12 × 106„aktivnih pik“ na polprevodniško zaporedje pri barvnih kamerah, ki vsebujejo eno polprevodniško zaporedje in |
| --- | --- |

3.

več kot 12 × 106„aktivnih pik“ na polprevodniško zaporedje pri barvnih kamerah, ki vsebujejo eno polprevodniško zaporedje in

| (b) | katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | optična ogledala iz točke 6A004(a); |
| --- | --- | --- |

(b)

katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

optična ogledala iz točke 6A004(a);

| 2. | opremo za optični nadzor iz točke 6A004(d) ali |
| --- | --- |

2.

opremo za optični nadzor iz točke 6A004(d) ali

| 3. | zmožnost za zapisovanje notranje ustvarjenih ‚podatkov o premikanju kamere‘. |
| --- | --- |

3.

zmožnost za zapisovanje notranje ustvarjenih ‚podatkov o premikanju kamere‘.

:

| 1. | Za namen te točke se digitalne video kamere obravnavajo glede na maksimalno število „aktivnih pik“, uporabljenih za snemanje gibljive slike. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za namen te točke ‚podatki o premikanju kamere‘ pomenijo informacije, potrebne za določanje orientacije vidnega polja kamere glede na zemeljsko površje. To vključuje: 1) horizontalni kot, ki ga vidno polje kamere naredi glede na smer zemeljskega magnetnega polja in 2) vertikalni kot med vidnim poljem kamere in zemeljskim obzorjem. |
| --- | --- |

2.

| 2. | kamere in sistemi kamer za skeniranje, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 10 nm, vendar največ 30 000 nm; |
| --- | --- | --- |

2.

kamere in sistemi kamer za skeniranje, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 10 nm, vendar največ 30 000 nm;

| (b) | linearni detektorski niz z več kot 8 192 elementi na niz in |
| --- | --- |

(b)

linearni detektorski niz z več kot 8 192 elementi na niz in

| (c) | mehansko skeniranje v eno smer; |
| --- | --- |

(c)

mehansko skeniranje v eno smer;

| : | Predmet nadzora v točki 6A003(b)(2) niso kamere in sistemi kamer za skeniranje, posebej zasnovani za kar koli od naslednjega:







  (a) | industrijske ali civilne fotokopirne stroje; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

industrijske ali civilne fotokopirne stroje;

| (b) | skenerje slik, posebej zasnovane za civilno stacionarno uporabo skeniranja z majhne razdalje (npr. reprodukcija slik ali tiska v dokumentih, umetnostnih del ali fotografij) ali |
| --- | --- |

(b)

skenerje slik, posebej zasnovane za civilno stacionarno uporabo skeniranja z majhne razdalje (npr. reprodukcija slik ali tiska v dokumentih, umetnostnih del ali fotografij) ali

| (c) | medicinsko opremo. |
| --- | --- |

(c)

medicinsko opremo.

| 3. | slikovne kamere, ki vsebujejo cevi za ojačanje slike, določene v točki 6A002(a)(2)(a) ali 6A002(a)(2)(b); |
| --- | --- |

3.

slikovne kamere, ki vsebujejo cevi za ojačanje slike, določene v točki 6A002(a)(2)(a) ali 6A002(a)(2)(b);

| 4. | slikovne kamere, ki vsebujejo „žariščnoravninske detektorske nize“, ki imajo kar koli od naslednjega:






  (a) | „žariščnoravninske detektorske nize“, opredeljene v od 6A002(a)(3)(a) do 6A002(a)(3)(e); |
| --- | --- | --- |

4.

slikovne kamere, ki vsebujejo „žariščnoravninske detektorske nize“, ki imajo kar koli od naslednjega:

(a)

„žariščnoravninske detektorske nize“, opredeljene v od 6A002(a)(3)(a) do 6A002(a)(3)(e);

| (b) | „žariščnoravninske detektorske nize“, opredeljene v 6A002(a)(3)(f) ali |
| --- | --- |

(b)

„žariščnoravninske detektorske nize“, opredeljene v 6A002(a)(3)(f) ali

| (c) | „žariščnoravninske detektorske nize“, opredeljene v 6A002(a)(3)(g); |
| --- | --- |

(c)

„žariščnoravninske detektorske nize“, opredeljene v 6A002(a)(3)(g);

| : | Slikovne kamere iz točke 6A003(b)(4), vsebujejo „žariščnoravninske detektorske nize“, ki so za bralno elektroniko povezani z zadostno „signalno-procesno“ elektroniko, ki omogoča najmanj analogni ali digitalni signal na izhodu, ko dovedemo napajanje. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora v točki 6A003(b)(4)(a) niso slikovne kamere, ki vsebujejo linearne „žariščnoravninske detektorske nize“ z 12 elementi ali manj, ki ne uporabljajo zakasnitve in integracije znotraj elementov in so izdelani za katerega koli izmed naslednjih namenov:







  (a) | za industrijske ali civilne protivlomne alarme ter nadzorne sisteme in sisteme za štetje v prometu ali industriji; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

za industrijske ali civilne protivlomne alarme ter nadzorne sisteme in sisteme za štetje v prometu ali industriji;

| (b) | za industrijsko opremo, ki se uporablja za spremljanje ali nadzor toplotnih tokov v zgradbah, opremi ali industrijskih procesih; |
| --- | --- |

(b)

za industrijsko opremo, ki se uporablja za spremljanje ali nadzor toplotnih tokov v zgradbah, opremi ali industrijskih procesih;

| (c) | za industrijsko opremo za pregled, razvrščanje ali analizo lastnosti materialov; |
| --- | --- |

(c)

za industrijsko opremo za pregled, razvrščanje ali analizo lastnosti materialov;

| (d) | za opremo, izdelano posebej za laboratorijsko rabo ali |
| --- | --- |

(d)

za opremo, izdelano posebej za laboratorijsko rabo ali

| (e) | za medicinsko opremo. |
| --- | --- |

(e)

za medicinsko opremo.

| : | Predmet nadzora v točki 6A003(b)(4)(b) niso slikovne kamere, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:







  (a) | največja hitrost slikanja je enaka ali manjšia od 9 Hz; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

največja hitrost slikanja je enaka ali manjšia od 9 Hz;

| (b) | imajo vse naslednje značilnosti:








  1. | imajo minimalno horizontalno ali vertikalno ‚trenutno vidno polje (IFOV – Instantaneous-Field-of-View)‘ najmanj 10 miliradian/piksel; |
| --- | --- | --- |

(b)

imajo vse naslednje značilnosti:

1.

imajo minimalno horizontalno ali vertikalno ‚trenutno vidno polje (IFOV – Instantaneous-Field-of-View)‘ najmanj 10 miliradian/piksel;

| 2. | imajo lečje za nespreminjajočo se fokusno dolžino, ki je zasnovano, da se ne more odstraniti; |
| --- | --- |

2.

imajo lečje za nespreminjajočo se fokusno dolžino, ki je zasnovano, da se ne more odstraniti;

| 3. | ne vključuje neposrednega prikaza in |
| --- | --- |

3.

ne vključuje neposrednega prikaza in

| 4. | katero koli od naslednjih značilnosti:








  (a) | ne omogočajo možnosti za pridobitev slike detektiranega vidnega polja ali |
| --- | --- | --- |

4.

katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

ne omogočajo možnosti za pridobitev slike detektiranega vidnega polja ali

| (b) | kamera je zasnovana za posamične aplikacije in ni zasnovana za spremembe s strani uporabnika ali |
| --- | --- |

(b)

kamera je zasnovana za posamične aplikacije in ni zasnovana za spremembe s strani uporabnika ali

| (c) | kjer je kamera namensko zasnovana za namestitev v civilno potniško kopensko vozilo mase manj kot tri tone (bruto masa vozila) in ima vse sledeče značilnosti:








  1. | deluje samo v primerih, ko je nameščena v kar koli od naslednjega:








  (a) | civilno potniško kopensko vozilo, za katerega je bila namenjena ali |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

kjer je kamera namensko zasnovana za namestitev v civilno potniško kopensko vozilo mase manj kot tri tone (bruto masa vozila) in ima vse sledeče značilnosti:

1.

deluje samo v primerih, ko je nameščena v kar koli od naslednjega:

(a)

civilno potniško kopensko vozilo, za katerega je bila namenjena ali

| (b) | napravo za testiranje in vzdrževanje, posebej zasnovano in odobreno v ta namen, in |
| --- | --- |

(b)

napravo za testiranje in vzdrževanje, posebej zasnovano in odobreno v ta namen, in

| 2. | vključuje aktivni mehanizem, ki preprečuje delovanje kamere v primerih odstranitve iz vozila, za katero je bila kamera namenjena. |
| --- | --- |

2.

vključuje aktivni mehanizem, ki preprečuje delovanje kamere v primerih odstranitve iz vozila, za katero je bila kamera namenjena.

:

| 1. | ‚Trenutno vidno polje (IFOV)‘ iz točke 6A003(b)(4), opombe 3(b) je manjša vrednost od ‚horizontalnega IFOV‘ ali ‚vertikalnega IFOV‘.

  ‚Horizontalni IFOV‘ = horizontalno vidno polje (FOV – Field-of-View) / število detektorskih elementov v horizontalni smeri


  ‚Vertikalni IFOV‘ = vertikalno vidno polje (FOV) / število detektorskih elementov v vertikalni smeri |
| --- | --- |

1.

‚Horizontalni IFOV‘ = horizontalno vidno polje (FOV – Field-of-View) / število detektorskih elementov v horizontalni smeri

‚Vertikalni IFOV‘ = vertikalno vidno polje (FOV) / število detektorskih elementov v vertikalni smeri

| 2. | ‚neposredni prikaz‘ iz točke 6A003(b)(4), opombe 3(b) se nanaša na filmsko kamero, ki deluje v infrardečem spektru in človeku opazovalcu prikaže vizualno podobo z uporabo približevalnega mikroprikazovalnika, ki vsebuje mehanizem za svetlobno zaščito. |
| --- | --- |

2.

| : | Predmet nadzora v točki 6A003(b)(4)(c) niso slikovne kamere, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:







  (a) | imajo vse naslednje značilnosti:








  1. | kamera je posebej izdelana za vgradnjo kot sestavni del v omrežne sisteme ali opremo, predvideno za uporabo v stavbah, ki pa je zaradi svoje konstrukcije omejena na:








  (a) | spremljanje industrijskih procesov, kontrolo kakovosti ali analizo lastnosti materialov; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

:

(a)

imajo vse naslednje značilnosti:

1.

kamera je posebej izdelana za vgradnjo kot sestavni del v omrežne sisteme ali opremo, predvideno za uporabo v stavbah, ki pa je zaradi svoje konstrukcije omejena na:

(a)

spremljanje industrijskih procesov, kontrolo kakovosti ali analizo lastnosti materialov;

| (b) | laboratorijsko opremo, izdelano posebej za znanstvene raziskave; |
| --- | --- |

(b)

laboratorijsko opremo, izdelano posebej za znanstvene raziskave;

| (c) | medicinska oprema; |
| --- | --- |

(c)

medicinska oprema;

| (d) | opremo za odkrivanje finančnih goljufij in |
| --- | --- |

(d)

opremo za odkrivanje finančnih goljufij in

| 2. | deluje samo v primerih, ko je nameščena v kar koli od naslednjega:








  (a) | v sisteme ali opremo, za katere je bila namenjena ali |
| --- | --- | --- |

2.

deluje samo v primerih, ko je nameščena v kar koli od naslednjega:

(a)

v sisteme ali opremo, za katere je bila namenjena ali

| (b) | napravo za vzdrževanje, posebej zasnovano in odobreno v ta namen, in |
| --- | --- |

(b)

napravo za vzdrževanje, posebej zasnovano in odobreno v ta namen, in

| 3. | vključuje aktivni mehanizem, ki preprečuje delovanje kamere v primerih odstranitve iz sistema(-ov) ali opreme, za katere je bila kamera namenjena; |
| --- | --- |

3.

vključuje aktivni mehanizem, ki preprečuje delovanje kamere v primerih odstranitve iz sistema(-ov) ali opreme, za katere je bila kamera namenjena;

| (b) | če je kamera zasnovana posebej za vgradnjo v civilno potniško kopensko vozilo z maso manj kot tri tone (bruto masa vozila) ali trajekte za potnike ali vozila (LOA) celotne dolžine 65 m ali več in ima vse naslednje značilnosti:








  1. | deluje samo v primerih, ko je nameščena v kar koli od naslednjega:








  (a) | civilno potniško kopensko vozilo ali trajekt za potnike ali vozila, za katerega je bila namenjena ali |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

če je kamera zasnovana posebej za vgradnjo v civilno potniško kopensko vozilo z maso manj kot tri tone (bruto masa vozila) ali trajekte za potnike ali vozila (LOA) celotne dolžine 65 m ali več in ima vse naslednje značilnosti:

1.

deluje samo v primerih, ko je nameščena v kar koli od naslednjega:

(a)

civilno potniško kopensko vozilo ali trajekt za potnike ali vozila, za katerega je bila namenjena ali

| (b) | napravo za testiranje in vzdrževanje, posebej zasnovano in odobreno v ta namen in |
| --- | --- |

(b)

napravo za testiranje in vzdrževanje, posebej zasnovano in odobreno v ta namen in

| 2. | vključuje aktivni mehanizem, ki preprečuje delovanje kamere v primerih odstranitve iz vozila, za katero je bila kamera namenjena; |
| --- | --- |

2.

vključuje aktivni mehanizem, ki preprečuje delovanje kamere v primerih odstranitve iz vozila, za katero je bila kamera namenjena;

| (c) | zaradi svoje konstrukcije so omejene na največjo „sevalno občutljivost“ 10 mA/W ali manj pri valovnih dolžinah več kot 760 nm, ki imajo vse naslednje značilnosti:








  1. | imajo napravo za omejevanje odzivnosti (response limiting mechanism), zasnovano tako, da se ne more odstraniti ali prirediti; |
| --- | --- | --- |

(c)

zaradi svoje konstrukcije so omejene na največjo „sevalno občutljivost“ 10 mA/W ali manj pri valovnih dolžinah več kot 760 nm, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

imajo napravo za omejevanje odzivnosti (response limiting mechanism), zasnovano tako, da se ne more odstraniti ali prirediti;

| 2. | vključujejo aktivni mehanizem, ki preprečuje delovanje kamere v primerih odstranitve naprave za omejevanje odzivnosti, in |
| --- | --- |

2.

vključujejo aktivni mehanizem, ki preprečuje delovanje kamere v primerih odstranitve naprave za omejevanje odzivnosti, in

| 3. | niso posebej zasnovane ali spremenjene za uporabo pod vodo, ali |
| --- | --- |

3.

niso posebej zasnovane ali spremenjene za uporabo pod vodo, ali

| (d) | imajo vse naslednje značilnosti:








  1. | ne vključuje ‚neposrednega prikaza‘ (direct view) ali elektronskega prikaza slike; |
| --- | --- | --- |

(d)

imajo vse naslednje značilnosti:

1.

ne vključuje ‚neposrednega prikaza‘ (direct view) ali elektronskega prikaza slike;

| 2. | nima naprave za pridobitev vidne slike odkritega polja opazovanja; |
| --- | --- |

2.

nima naprave za pridobitev vidne slike odkritega polja opazovanja;

| 3. | „žariščnoravninski detektorski nizi“ so operabilni le, ko so vgrajeni v kamero, za katero so bili namenjeni in |
| --- | --- |

3.

„žariščnoravninski detektorski nizi“ so operabilni le, ko so vgrajeni v kamero, za katero so bili namenjeni in

| 4. | „žariščnoravninski detektorski nizi“ vključujejo aktivni mehanizem, zaradi katerega so trajno neuporabni, če se odstranijo iz kamere, za katero so bili namenjeni. |
| --- | --- |

4.

„žariščnoravninski detektorski nizi“ vključujejo aktivni mehanizem, zaradi katerega so trajno neuporabni, če se odstranijo iz kamere, za katero so bili namenjeni.

| 5. | Slikovne kamere s polprevodniškimi detektorji iz točke 6A002(a)(1). |
| --- | --- |

5.

Slikovne kamere s polprevodniškimi detektorji iz točke 6A002(a)(1).

6A004Optična oprema in komponente:

| (a) | Optična ogledala (reflektorji):







  : | Glede optičnih ogledal, posebej izdelanih za litografsko opremo, glej točko 3B001. |
| --- | --- | --- |

(a)

Optična ogledala (reflektorji):

:

| 1. | „zrcala s popačeno sliko“ s kontinualno ali sestavljeno površino in posebej izdelane komponente zanje, z zmožnostjo dinamičnega premeščanja delov površine zrcala s hitrostjo več kot 100 Hz; |
| --- | --- |

1.

„zrcala s popačeno sliko“ s kontinualno ali sestavljeno površino in posebej izdelane komponente zanje, z zmožnostjo dinamičnega premeščanja delov površine zrcala s hitrostjo več kot 100 Hz;

| 2. | lahka monolitna zrcala s povprečno „ekvivalentno gostoto“ manj kot 30 kg/m2 in s skupno maso nad 10 kg; |
| --- | --- |

2.

lahka monolitna zrcala s povprečno „ekvivalentno gostoto“ manj kot 30 kg/m2 in s skupno maso nad 10 kg;

| 3. | lahke „kompozitne“ ali penaste zrcalne strukture s povprečno „ekvivalentno gostoto“ manj kot 30 kg/m2 in s skupno maso nad 2 kg; |
| --- | --- |

3.

lahke „kompozitne“ ali penaste zrcalne strukture s povprečno „ekvivalentno gostoto“ manj kot 30 kg/m2 in s skupno maso nad 2 kg;

| 4. | zrcala za usmerjanje žarkov s premerom ali dolžino glavne osi več kot 100 mm, katerih ploskost je λ/2 ali boljša (λ = 633 nm), kontrolna pasovna širina pa več kot 100 Hz; |
| --- | --- |

4.

zrcala za usmerjanje žarkov s premerom ali dolžino glavne osi več kot 100 mm, katerih ploskost je λ/2 ali boljša (λ = 633 nm), kontrolna pasovna širina pa več kot 100 Hz;

| (b) | Optične komponente iz cinkovega selenida (ZnSe) ali cinkovega sulfida (ZnS) s prepustnostjo pri valovnih dolžinah več kot 3 000 nm, vendar ne pri več kot 25 000 nm, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | njihova prostornina presega 100 cm3 ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Optične komponente iz cinkovega selenida (ZnSe) ali cinkovega sulfida (ZnS) s prepustnostjo pri valovnih dolžinah več kot 3 000 nm, vendar ne pri več kot 25 000 nm, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

njihova prostornina presega 100 cm3 ali

| 2. | njihov premer ali dolžina glavne osi presega 80 mm, debelina (globina) pa 20 mm; |
| --- | --- |

2.

njihov premer ali dolžina glavne osi presega 80 mm, debelina (globina) pa 20 mm;

| (c) | Komponente za optične sisteme, „primerne za vesolje“:






  1. | katerih teža je zmanjšana na manj kot 20 % „ekvivalentne gostote“ v primerjavi z masivnim izdelkom z enako odprtino in debelino; |
| --- | --- | --- |

(c)

Komponente za optične sisteme, „primerne za vesolje“:

1.

katerih teža je zmanjšana na manj kot 20 % „ekvivalentne gostote“ v primerjavi z masivnim izdelkom z enako odprtino in debelino;

| 2. | neobdelane podlage, obdelane podlage s površinskimi prevlekami (enoplastnimi ali večplastnimi, kovinskimi ali dielektričnimi, prevodniškimi, polprevodniškimi ali izolirnimi) ali z zaščitnimi filmi; |
| --- | --- |

2.

neobdelane podlage, obdelane podlage s površinskimi prevlekami (enoplastnimi ali večplastnimi, kovinskimi ali dielektričnimi, prevodniškimi, polprevodniškimi ali izolirnimi) ali z zaščitnimi filmi;

| 3. | segmenti ali sklopi zrcal, izdelani za sestavljanje v vesolju v optični sistem z zbirno odprtino, ki ima posamezno optiko s premerom 1 m ali več; |
| --- | --- |

3.

segmenti ali sklopi zrcal, izdelani za sestavljanje v vesolju v optični sistem z zbirno odprtino, ki ima posamezno optiko s premerom 1 m ali več;

| 4. | komponente, izdelane iz „kompozitnih“ materialov s koeficientom linearne toplotne razteznosti, enakim ali manjšim od 5 × 10–6, v kateri koli koordinatni smeri; |
| --- | --- |

4.

komponente, izdelane iz „kompozitnih“ materialov s koeficientom linearne toplotne razteznosti, enakim ali manjšim od 5 × 10–6, v kateri koli koordinatni smeri;

| (d) | Oprema za optični nadzor:






  1. | oprema, posebej izdelana za vzdrževanje površinske podobe ali smeri komponent, „primernih za vesolje“, iz točk 6A004(c)(1) ali 6A004(c)(3); |
| --- | --- | --- |

(d)

Oprema za optični nadzor:

1.

oprema, posebej izdelana za vzdrževanje površinske podobe ali smeri komponent, „primernih za vesolje“, iz točk 6A004(c)(1) ali 6A004(c)(3);

| 2. | oprema s pasovnimi širinami za krmarjenje, sledenje, stabilizacijo ali poravnavo resonatorja 100 Hz ali več in natančnostjo 10 μrad (mikroradianov) ali manj; |
| --- | --- |

2.

oprema s pasovnimi širinami za krmarjenje, sledenje, stabilizacijo ali poravnavo resonatorja 100 Hz ali več in natančnostjo 10 μrad (mikroradianov) ali manj;

| 3. | kardansko obešenje, ki ima vse naslednje značilnosti:






  (a) | maksimalno obračanje več kot 5°; |
| --- | --- | --- |

3.

kardansko obešenje, ki ima vse naslednje značilnosti:

(a)

maksimalno obračanje več kot 5°;

| (b) | pasovno širino 100 Hz ali več; |
| --- | --- |

(b)

pasovno širino 100 Hz ali več;

| (c) | kotni pogrešek nastavitve 200 μrad (mikroradianov) ali manj in |
| --- | --- |

(c)

kotni pogrešek nastavitve 200 μrad (mikroradianov) ali manj in

| (d) | katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | premer ali dolžina glavne osi je več kot 0,15 m vendar največ 1 m in ima zmožnost kotnega pospeška več kot 2 rad (radiana)/s2 ali |
| --- | --- | --- |

(d)

katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

premer ali dolžina glavne osi je več kot 0,15 m vendar največ 1 m in ima zmožnost kotnega pospeška več kot 2 rad (radiana)/s2 ali

| 2. | premer ali dolžina glavne osi je več kot 1 m in ima zmožnost kotnega pospeška več kot 0,5 rad (radiana)/s2; |
| --- | --- |

2.

premer ali dolžina glavne osi je več kot 1 m in ima zmožnost kotnega pospeška več kot 0,5 rad (radiana)/s2;

| 4. | posebej izdelano vzdrževanje zaporedja sistema faznih nizov ali segmentov zrcal, sestavljenih iz zrcal s premerom segmenta ali dolžino glavne osi 1 m ali več; |
| --- | --- |

4.

posebej izdelano vzdrževanje zaporedja sistema faznih nizov ali segmentov zrcal, sestavljenih iz zrcal s premerom segmenta ali dolžino glavne osi 1 m ali več;

| (e) | ‚Asferični optični elementi‘, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | največjo dimenzijo optične odprtine več kot 400 mm; |
| --- | --- | --- |

(e)

‚Asferični optični elementi‘, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

največjo dimenzijo optične odprtine več kot 400 mm;

| 2. | površinsko hrapavost manj kot 1 nm (rms) za vzorčenje dolžine 1 mm ali več in |
| --- | --- |

2.

površinsko hrapavost manj kot 1 nm (rms) za vzorčenje dolžine 1 mm ali več in

| 3. | koeficient abosolutne amplitude linearne toplotne razteznosti je manj kot 3 × 10–6/K pri 25 °C. |
| --- | --- |

3.

koeficient abosolutne amplitude linearne toplotne razteznosti je manj kot 3 × 10–6/K pri 25 °C.

:

| 1. | ‚Asferični optični element‘ je kateri koli element, uporabljen v optičnem sistemu, katerega slikovna površina je izdelana tako, da odstopa od idealne krogle. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Proizvajalci niso dolžni meriti površinske hrapavosti iz točke 6A004(e)2, razen če je optični element zasnovan ali izdelan, da bi ustrezal kontrolnemu parametru ali ga presegal. |
| --- | --- |

2.

| : | Predmet nadzora v točki 6A004(e) niso ‚asferični optični elementi‘, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:







  (a) | največja dimenzija optične odprtine je manjša od 1 m, razmerje med žariščno razdaljo in odprtino je 4,5: 1 ali večje; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

največja dimenzija optične odprtine je manjša od 1 m, razmerje med žariščno razdaljo in odprtino je 4,5: 1 ali večje;

| (b) | največja dimenzija optične odprtine je enaka ali večja od 1 m, razmerje med žariščno razdaljo in odprtino je enako ali večje od 7: 1; |
| --- | --- |

(b)

največja dimenzija optične odprtine je enaka ali večja od 1 m, razmerje med žariščno razdaljo in odprtino je enako ali večje od 7: 1;

| (c) | izdelan je kot Fresnelov optični element, kot povratno oko, trak, prizma ali difrakcijski optični elementi; |
| --- | --- |

(c)

izdelan je kot Fresnelov optični element, kot povratno oko, trak, prizma ali difrakcijski optični elementi;

| (d) | izdelan je iz borsilicijevega stekla s koeficientom linearne toplotne razteznosti več kot 2,5 × 10–6 /K pri 25 °C ali |
| --- | --- |

(d)

izdelan je iz borsilicijevega stekla s koeficientom linearne toplotne razteznosti več kot 2,5 × 10–6 /K pri 25 °C ali

| (e) | je rentgenski optični element z notranjimi zrcalnimi zmožnostmi (npr. cevna zrcala). |
| --- | --- |

(e)

je rentgenski optični element z notranjimi zrcalnimi zmožnostmi (npr. cevna zrcala).

| : | Glede ‚asferičnih optičnih elementov‘, izdelanih posebej za litografsko opremo, glej točko 3B001. |
| --- | --- |

:

6A005„Laserji“, razen tistih iz točk 0B001(g)5 ali 0B001(h)6, sestavni deli in optična oprema:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI 6A205. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Impulzni „laserji“ vključujejo laserje, ki delujejo v načinu „zvezni laser (CW)“ s superponiranimi impulzi. |
| --- | --- |

:

| : | Excimer, polprevodni, kemični, CO, CO2 in neponavljajoči impulzni Nd: stekleni „laserji“ so določeni samo v točki 6A005(d). |
| --- | --- |

:

| : | Točka 6A005 vključuje „laserje“ za vlakna. |
| --- | --- |

:

| : | Nadzorni status „laserjev“, ki vključujejo frekvenčno pretvorbo (tj. spremembo valovne dolžine) drugače kot z enim „laserjem“, ki polni drugi „laser“, je določen z uporabo nadzornih parametrov tako za izhod izvornega „laserja“ kot za frekvenčno pretvorjeni optični izhod. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora v točki 6A005 niso „laserji“:







  (a) | rubinov, z izhodno energijo pod 20 J; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

rubinov, z izhodno energijo pod 20 J;

| (b) | dušikov; |
| --- | --- |

(b)

dušikov;

| (c) | kriptonov. |
| --- | --- |

(c)

kriptonov.

:

V točki 6A005 je ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ opredeljena kot razmerje izhodne moči „laserja“ (ali „povprečne izhodne moči“) do celotne električne vhodne moči za delovanje „laserja“, vključno z močjo napajalne enote/preklapljanja in termičnega preklapljanja/izmenjevalnika toplote.

| (a) | Ne “nastavljivi“„zvezni laserji (CW)“ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna valovna dolžina je manj kot 150 nm in izhodna moč je večja od 1 W; |
| --- | --- | --- |

(a)

Ne “nastavljivi“„zvezni laserji (CW)“ s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna valovna dolžina je manj kot 150 nm in izhodna moč je večja od 1 W;

| 2. | izhodna valovna dolžina je 150 nm ali več, vendar največ 520 nm, in izhodna moč je večja od 30 W;







  : | Predmet nadzora v točki 6A005(a)(2) niso argonski „laserji“ z izhodno močjo 50 W ali manj. |
| --- | --- | --- |

2.

izhodna valovna dolžina je 150 nm ali več, vendar največ 520 nm, in izhodna moč je večja od 30 W;

:

| 3. | izhodna valovna dolžina je več kot 520 nm, vendar največ 540 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali |
| --- | --- | --- |

3.

izhodna valovna dolžina je več kot 520 nm, vendar največ 540 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali

| (b) | večkanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 150 W. |
| --- | --- |

(b)

večkanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 150 W.

| 4. | izhodna valovna dolžina je več kot 540 nm, vendar največ 800 nm, in izhodna moč je večja od 30 W; |
| --- | --- |

4.

izhodna valovna dolžina je več kot 540 nm, vendar največ 800 nm, in izhodna moč je večja od 30 W;

| 5. | izhodna valovna dolžina je več kot 800 nm, vendar največ 975 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali |
| --- | --- | --- |

5.

izhodna valovna dolžina je več kot 800 nm, vendar največ 975 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali

| (b) | večkanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 80 W. |
| --- | --- |

(b)

večkanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 80 W.

| 6. | izhodna valovna dolžina je več kot 975 nm, vendar največ 1 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 12 % in izhodna moč je večja od 100 W ali |
| --- | --- | --- | --- |

6.

izhodna valovna dolžina je več kot 975 nm, vendar največ 1 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 12 % in izhodna moč je večja od 100 W ali

| 2. | izhodna moč je več kot 150 W ali |
| --- | --- |

2.

izhodna moč je več kot 150 W ali

| (b) | večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 18 % in izhodna moč je večja od 500 W ali |
| --- | --- | --- |

(b)

večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 18 % in izhodna moč je večja od 500 W ali

| 2. | izhodna moč je večja od 2 kW; |
| --- | --- |

2.

izhodna moč je večja od 2 kW;

| : | Predmet nadzora v točki 6A005(a)(6)(b) niso večkanalni transverzalni industrijski „laserji“ z izhodno močjo, ki je večja od 2 kW in največ 6 kW, s skupno maso večjo od 1 200 kg. V smislu te opombe skupna masa vključuje vse sestavne dele, ki so potrebni za delovanje „laserja“, npr. napajalno enoto „laserja“, izmenjevalnika toplote, ne vključuje pa zunanjih optičnih naprav za preklapljanje žarkov in/ali njihov prenos. |
| --- | --- |

:

| 7. | izhodna valovna dolžina je več kot 1 150 nm, vendar največ 1 555 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali |
| --- | --- | --- |

7.

izhodna valovna dolžina je več kot 1 150 nm, vendar največ 1 555 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali

| (b) | večkanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 80 W ali |
| --- | --- |

(b)

večkanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 80 W ali

| 8. | izhodna valovna dolžina je več kot 1 555 nm in izhodna moč več kot 1 W; |
| --- | --- |

8.

izhodna valovna dolžina je več kot 1 555 nm in izhodna moč več kot 1 W;

| (b) | ne “nastavljivi“„impulzni laserji“, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna valovna dolžina je manj kot 150 nm in katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | izhodna energija je več kot 50 mJ na impulz in „konična moč“ impulza je več kot 1 W ali |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

ne “nastavljivi“„impulzni laserji“, s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna valovna dolžina je manj kot 150 nm in katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

izhodna energija je več kot 50 mJ na impulz in „konična moč“ impulza je več kot 1 W ali

| (b) | „povprečna izhodna moč“ je več kot 1 W; |
| --- | --- |

(b)

„povprečna izhodna moč“ je več kot 1 W;

| 2. | izhodna valovna dolžina je 150 nm ali več, vendar največ 520 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | izhodna energija je več kot 1,5 J na impulz in „konična moč“ impulza je več kot 30 W ali |
| --- | --- | --- |

2.

izhodna valovna dolžina je 150 nm ali več, vendar največ 520 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

izhodna energija je več kot 1,5 J na impulz in „konična moč“ impulza je več kot 30 W ali

| (b) | „povprečna izhodna moč“ je več kot 30 W;







  : | Predmet nadzora v točki 6A005(b)(2)(b) niso argonski „laserji“ s „povprečno izhodno močjo“ 50 W ali manj. |
| --- | --- | --- |

(b)

„povprečna izhodna moč“ je več kot 30 W;

:

| 3. | izhodna valovna dolžina je več kot 520 nm, vendar največ 540 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je več kot 1,5 J na impulz in „konična moč“ impulza je več kot 50 W ali |
| --- | --- | --- | --- |

3.

izhodna valovna dolžina je več kot 520 nm, vendar največ 540 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je več kot 1,5 J na impulz in „konična moč“ impulza je več kot 50 W ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je več kot 50 W, ali |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je več kot 50 W, ali

| (b) | večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je več kot 1,5 J na impulz in „konična moč“ impulza je več kot 150 W ali |
| --- | --- | --- |

(b)

večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je več kot 1,5 J na impulz in „konična moč“ impulza je več kot 150 W ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je več kot 150 W; |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je več kot 150 W;

| 4. | izhodna valovna dolžina je več kot 540 nm, vendar največ 800 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | izhodna energija je več kot 1,5 J na impulz in „konična moč“ impulza je več kot 30 W ali |
| --- | --- | --- |

4.

izhodna valovna dolžina je več kot 540 nm, vendar največ 800 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

izhodna energija je več kot 1,5 J na impulz in „konična moč“ impulza je več kot 30 W ali

| (b) | „povprečna izhodna moč“ je več kot 30 W; |
| --- | --- |

(b)

„povprečna izhodna moč“ je več kot 30 W;

| 5. | izhodna valovna dolžina je več kot 800 nm, vendar največ 975 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „trajanje impulza“ ne presega 1 μs in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je več kot 0,5 J na impulz in „konična moč“ več kot 50 W; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

izhodna valovna dolžina je več kot 800 nm, vendar največ 975 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„trajanje impulza“ ne presega 1 μs in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je več kot 0,5 J na impulz in „konična moč“ več kot 50 W;

| 2. | enokanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 20 W ali |
| --- | --- |

2.

enokanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 20 W ali

| 3. | večkanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 50 W ali |
| --- | --- |

3.

večkanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 50 W ali

| (b) | „trajanje impulza“ presega 1 μs in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je več kot 2 J na impulz in „konična moč“ več kot 50 W; |
| --- | --- | --- |

(b)

„trajanje impulza“ presega 1 μs in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je več kot 2 J na impulz in „konična moč“ več kot 50 W;

| 2. | enokanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 50 W, ali |
| --- | --- |

2.

enokanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 50 W, ali

| 3. | večkanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 80 W |
| --- | --- |

3.

večkanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 80 W

| 6. | izhodna valovna dolžina je več kot 975 nm, vendar največ 1 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „trajanje impulza“ je manjše od 1 ns in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna „konična moč“ je več kot 5 GW na impulz; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

izhodna valovna dolžina je več kot 975 nm, vendar največ 1 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„trajanje impulza“ je manjše od 1 ns in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna „konična moč“ je več kot 5 GW na impulz;

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je več kot 10 W, ali |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je več kot 10 W, ali

| 3. | izhodna energija je večja od 0,1 J na impulz; |
| --- | --- |

3.

izhodna energija je večja od 0,1 J na impulz;

| (b) | „trajanjeimpulza“ je vsaj 1 ns, venda r ne presega 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „konična moč“ več kot 100 MW; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

„trajanjeimpulza“ je vsaj 1 ns, venda r ne presega 1 μs, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„konična moč“ več kot 100 MW;

| (b) | „povprečna izhodna moč“ presega 20 W in jo konstrukcija omejuje na najvišjo frekvenco ponovitve impulza 1kHz ali manj; |
| --- | --- |

(b)

„povprečna izhodna moč“ presega 20 W in jo konstrukcija omejuje na najvišjo frekvenco ponovitve impulza 1kHz ali manj;

| (c) | ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ presega 12 %, „povprečna izhodna moč“ je več kot 100 W in zmožnostjo delovanja s frekvenco ponavljanja impulzov nad 1 kHz; |
| --- | --- |

(c)

‚učinkovitost zidne vtičnice‘ presega 12 %, „povprečna izhodna moč“ je več kot 100 W in zmožnostjo delovanja s frekvenco ponavljanja impulzov nad 1 kHz;

| (d) | „povprečna izhodna moč“ je več kot 150 W in z zmožnostjo delovanja s frekvenco ponavljanja impulzov nad 1 kHz ali |
| --- | --- |

(d)

„povprečna izhodna moč“ je več kot 150 W in z zmožnostjo delovanja s frekvenco ponavljanja impulzov nad 1 kHz ali

| (e) | izhodna energija je večja od 2 J na impulz, ali |
| --- | --- |

(e)

izhodna energija je večja od 2 J na impulz, ali

| 2. | večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „konična moč“ več kot 400 MW; |
| --- | --- | --- |

2.

večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„konična moč“ več kot 400 MW;

| (b) | ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 18 % in „povprečna izhodna moč“ je večja od 500 W; |
| --- | --- |

(b)

‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 18 % in „povprečna izhodna moč“ je večja od 500 W;

| (c) | „povprečna izhodna moč“ je več kot 2 kW, ali |
| --- | --- |

(c)

„povprečna izhodna moč“ je več kot 2 kW, ali

| (d) | izhodna energija je večja od 4 J na impulz, ali |
| --- | --- |

(d)

izhodna energija je večja od 4 J na impulz, ali

| (c) | „trajanje impulza“ presega 1 μs in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „konična moč“ več kot 500 kW; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

„trajanje impulza“ presega 1 μs in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

enokanalni transverzalni izhod in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„konična moč“ več kot 500 kW;

| (b) | ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 12 % in „povprečna izhodna moč“ je večja od 100 W, ali |
| --- | --- |

(b)

‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 12 % in „povprečna izhodna moč“ je večja od 100 W, ali

| (c) | „povprečna izhodna moč“ je več kot 150 W, ali |
| --- | --- |

(c)

„povprečna izhodna moč“ je več kot 150 W, ali

| 2. | večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „konična moč“ več kot 1 MW; |
| --- | --- | --- |

2.

večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„konična moč“ več kot 1 MW;

| (b) | ‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 18 % in „povprečna izhodna moč“ je večja od 500 W ali |
| --- | --- |

(b)

‚učinkovitost zidne vtičnice‘ je večja od 18 % in „povprečna izhodna moč“ je večja od 500 W ali

| (c) | „povprečna izhodna moč“ je več kot 2 kW; |
| --- | --- |

(c)

„povprečna izhodna moč“ je več kot 2 kW;

| 7. | izhodna valovna dolžina je več kot 1 150 nm, vendar največ 1 555 nm, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „trajanje impulza“ ne presega 1 μs in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je več kot 0,5 J na impulz in „konična moč“ več kot 50 W; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

izhodna valovna dolžina je več kot 1 150 nm, vendar največ 1 555 nm, s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„trajanje impulza“ ne presega 1 μs in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je več kot 0,5 J na impulz in „konična moč“ več kot 50 W;

| 2. | enokanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 20 W, ali |
| --- | --- |

2.

enokanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 20 W, ali

| 3. | večkanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 50 W ali |
| --- | --- |

3.

večkanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 50 W ali

| (b) | „trajanje impulza“ presega 1 μs in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je več kot 2 J na impulz in „konična moč“ več kot 50 W; |
| --- | --- | --- |

(b)

„trajanje impulza“ presega 1 μs in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je več kot 2 J na impulz in „konična moč“ več kot 50 W;

| 2. | enokanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 50 W, ali |
| --- | --- |

2.

enokanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 50 W, ali

| 3. | večkanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 80 W ali |
| --- | --- |

3.

večkanalni transverzalni izhod in „povprečna izhodna moč“ je več kot 80 W ali

| 8. | izhodna valovna dolžina je večja od 1 555 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | izhodna energija je več kot 100 mJ na impulz in „konična moč“ več kot 1 W, ali |
| --- | --- | --- |

8.

izhodna valovna dolžina je večja od 1 555 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

izhodna energija je več kot 100 mJ na impulz in „konična moč“ več kot 1 W, ali

| (b) | „povprečna izhodna moč“ je več kot 1 W; |
| --- | --- |

(b)

„povprečna izhodna moč“ je več kot 1 W;

| (c) | „nastavljivi“„laserji“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:







  : | Točka 6A005(c) vključuje titan-safirske (Ti:Al2O3), tulij-YAGove (Tm: YAG), tulij-YSGGove (Tm:YSGG), aleksandritske (Cr:BeAl2O4), barvne „laserje“„laserje“ za barvanje in tekočinske „laserje“. |
| --- | --- | --- |

(c)

„nastavljivi“„laserji“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

:

| 1. | izhodna valovna dolžina je manj kot 600 nm in katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | izhodna energija je več kot 50 mJ na impulz in „konična moč“ več kot 1 W, ali |
| --- | --- | --- |

1.

izhodna valovna dolžina je manj kot 600 nm in katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

izhodna energija je več kot 50 mJ na impulz in „konična moč“ več kot 1 W, ali

| (b) | povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 1 W;







  : | Predmet nadzora v točki 6A005(c)(1) niso barvni ali drugi tekočinski „laserji“ z multimodalnim izhodnim žarkom in valovno dolžino med 150 nm in 600 nm z obema naslednjima značilnostima:







  1. | izhodna energija je manj kot 1,5 J na impulz ali „konična moč“ je manj kot 20 W in |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 1 W;

:

1.

izhodna energija je manj kot 1,5 J na impulz ali „konična moč“ je manj kot 20 W in

| 2. | povprečna ali CW-izhodna moč je manj kot 20 W. |
| --- | --- |

2.

povprečna ali CW-izhodna moč je manj kot 20 W.

| 2. | izhodna valovna dolžina je 600 nm ali več, vendar največ 1 400 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | izhodna energija je več kot 1 J na impulz in „konična moč“ več kot 20 W, ali |
| --- | --- | --- |

2.

izhodna valovna dolžina je 600 nm ali več, vendar največ 1 400 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

izhodna energija je več kot 1 J na impulz in „konična moč“ več kot 20 W, ali

| (b) | povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 20 W, ali |
| --- | --- |

(b)

povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 20 W, ali

| 3. | izhodna valovna dolžina je večja od 1 400 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | izhodna energija je več kot 50 mJ na impulz in „konična moč“ več kot 1 W, ali |
| --- | --- | --- |

3.

izhodna valovna dolžina je večja od 1 400 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

izhodna energija je več kot 50 mJ na impulz in „konična moč“ več kot 1 W, ali

| (b) | povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 1 W; |
| --- | --- |

(b)

povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 1 W;

| (d) | drugi „laserji“, ki niso navedeni v točkah 6A005(a), 6A005(b) ali 6A005(c):






  1. | Polprevodniški „laserji“:







  : | Točka 6A005(d)(1) vključuje polprevodniške „laserje“ z optičnimi izhodnimi konektorji (npr. jezički iz optičnih vlaken). |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

drugi „laserji“, ki niso navedeni v točkah 6A005(a), 6A005(b) ali 6A005(c):

1.

Polprevodniški „laserji“:

:

| : | Nadzorni status polprevodniških „laserjev“, izdelanih posebej za drugo opremo, je določen z nadzornim statusom druge opreme. |
| --- | --- |

:

| (a) | posamezni enokanalni transverzalni polprevodniški „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | valovna dolžina je enaka ali manjša od 1 510 nm in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 1,5 W ali |
| --- | --- | --- |

(a)

posamezni enokanalni transverzalni polprevodniški „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

valovna dolžina je enaka ali manjša od 1 510 nm in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 1,5 W ali

| 2. | valovna dolžina je večja od 1 510 nm in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 500 mW; |
| --- | --- |

2.

valovna dolžina je večja od 1 510 nm in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 500 mW;

| (b) | posamezni večkanalni transverzalni polprevodniški „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | valovna dolžina je manjša od 1 400 nm in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 15 W; |
| --- | --- | --- |

(b)

posamezni večkanalni transverzalni polprevodniški „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

valovna dolžina je manjša od 1 400 nm in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 15 W;

| 2. | valovna dolžina je 1 400 nm ali več, vendar manjša od 1 900 nm, in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 2,5 W ali |
| --- | --- |

2.

valovna dolžina je 1 400 nm ali več, vendar manjša od 1 900 nm, in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 2,5 W ali

| 3. | valovna dolžina je 1 900 nm ali več in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 1 W; |
| --- | --- |

3.

valovna dolžina je 1 900 nm ali več in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 1 W;

| (c) | posamezne ‚palice‘ polprevodniških „laserjev“ s katero koli od naslednjih lastnosti:






  1. | valovna dolžina je manjša od 1 400 nm in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 100 W; |
| --- | --- | --- |

(c)

posamezne ‚palice‘ polprevodniških „laserjev“ s katero koli od naslednjih lastnosti:

1.

valovna dolžina je manjša od 1 400 nm in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 100 W;

| 2. | valovna dolžina je 1 400 nm ali več, vendar manjša od 1 900 nm, in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 25 W ali |
| --- | --- |

2.

valovna dolžina je 1 400 nm ali več, vendar manjša od 1 900 nm, in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 25 W ali

| 3. | valovna dolžina je 1 900 nm ali več in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 10 W; |
| --- | --- |

3.

valovna dolžina je 1 900 nm ali več in povprečna ali CW-izhodna moč je več kot 10 W;

| (d) | polprevodne „laserske“‚skupine nizov‘ (dvodimenzionalni nizi), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | valovno dolžino manj kot 1 400 nm in katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | povprečna ali CW-skupna izhodna moč je manj kot 3 kW in povprečna ali CW-izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 500 W/cm2; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

polprevodne „laserske“‚skupine nizov‘ (dvodimenzionalni nizi), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

valovno dolžino manj kot 1 400 nm in katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

povprečna ali CW-skupna izhodna moč je manj kot 3 kW in povprečna ali CW-izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 500 W/cm2;

| (b) | povprečna ali CW-skupna izhodna moč je vsaj 3 kW in največ 5 kW ter povprečna ali CW-izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 350 W/cm2; |
| --- | --- |

(b)

povprečna ali CW-skupna izhodna moč je vsaj 3 kW in največ 5 kW ter povprečna ali CW-izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 350 W/cm2;

| (c) | povprečna ali CW-skupna izhodna moč je več kot 5 kW; |
| --- | --- |

(c)

povprečna ali CW-skupna izhodna moč je več kot 5 kW;

| (d) | največja impulzna ‚gostota moči‘ presega 2 500 W/cm2 ali |
| --- | --- |

(d)

največja impulzna ‚gostota moči‘ presega 2 500 W/cm2 ali

| (e) | prostorsko koherentna povprečna ali CW-skupna izhodna moč je večja od 150 W; |
| --- | --- |

(e)

prostorsko koherentna povprečna ali CW-skupna izhodna moč je večja od 150 W;

| 2. | valovno dolžino vsaj 1 400 nm in manjšo od 1 900 nm ter katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | povprečna ali CW-skupna izhodna moč je manj kot 250 W in povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 150 W/cm2; |
| --- | --- | --- |

2.

valovno dolžino vsaj 1 400 nm in manjšo od 1 900 nm ter katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

povprečna ali CW-skupna izhodna moč je manj kot 250 W in povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 150 W/cm2;

| (b) | povprečna ali CW-skupna izhodna moč je vsaj 250 W in največ 500 W ter povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 50 W/cm2; |
| --- | --- |

(b)

povprečna ali CW-skupna izhodna moč je vsaj 250 W in največ 500 W ter povprečna ali CW izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 50 W/cm2;

| (c) | povprečna ali CW-skupna izhodna moč je več kot 500 W; |
| --- | --- |

(c)

povprečna ali CW-skupna izhodna moč je več kot 500 W;

| (d) | največja impulzna ‚gostota moči‘ presega 500 W/cm2 ali |
| --- | --- |

(d)

največja impulzna ‚gostota moči‘ presega 500 W/cm2 ali

| (e) | prostorsko koherentna povprečna ali CW-skupna izhodna moč presega 15 W; |
| --- | --- |

(e)

prostorsko koherentna povprečna ali CW-skupna izhodna moč presega 15 W;

| 3. | valovno dolžino vsaj 1 900 nm in katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | povprečna ali CW-izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 50 W/cm2; |
| --- | --- | --- |

3.

valovno dolžino vsaj 1 900 nm in katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

povprečna ali CW-izhodna ‚gostota moči‘ je večja od 50 W/cm2;

| (b) | povprečna ali CW-izhodna moč presega 10 W ali |
| --- | --- |

(b)

povprečna ali CW-izhodna moč presega 10 W ali

| (c) | prostorsko koherentna povprečna ali CW-skupna izhodna moč presega 1,5 W, ali |
| --- | --- |

(c)

prostorsko koherentna povprečna ali CW-skupna izhodna moč presega 1,5 W, ali

| 4. | vsaj eno „lasersko“‚palico‘ iz točke 6A005(d)(1)(c); |
| --- | --- |

4.

vsaj eno „lasersko“‚palico‘ iz točke 6A005(d)(1)(c);

:

Za namene točke 6A005(d)(1)(d) ‚gostota moči‘ pomeni skupno „lasersko“ izhodno moč, deljeno s površino emitorja ‚skupine nizov‘.

| (e) | polprevodne „laserske“‚skupine nizov‘, ki niso opredeljene v točki 6A005(d)(1)(d) in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | so posebej zasnovane ali spremenjene, da se združujejo z drugimi ‚skupinami nizov‘ in tako oblikujejo večjo ‚skupino nizov‘, in |
| --- | --- | --- |

(e)

polprevodne „laserske“‚skupine nizov‘, ki niso opredeljene v točki 6A005(d)(1)(d) in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

so posebej zasnovane ali spremenjene, da se združujejo z drugimi ‚skupinami nizov‘ in tako oblikujejo večjo ‚skupino nizov‘, in

| 2. | integrirane povezave, skupne elektroniki in hlajenju;







  : | ‚Skupine nizov‘, ki se oblikujejo z združevanjem polprevodnih „laserskih“‚skupin nizov‘ iz točke 6A005(d)(1)(e), ki so zasnovane tako, da se ne morejo nadalje združevati ali spreminjati, so določene v točki 6A005(d)(1)(d). |
| --- | --- | --- |

2.

integrirane povezave, skupne elektroniki in hlajenju;

:

| : | ‚Skupine nizov‘, ki se oblikujejo z združevanjem polprevodnih „laserskih“‚skupin nizov‘ iz točke 6A005(d)(1)(e), ki so zasnovane tako, da se lahko nadalje združujejo ali spreminjajo, so določene v točki 6A005(d)(1)(e). |
| --- | --- |

:

| : | Točka 6A005(d(1)(e) se ne uporablja za modularne sklope posameznih ‚palic‘, zasnovanih za vključitev v linearne skupine nizov od enega konca do drugega. |
| --- | --- |

:

:

| 1. | Polprevodniške „laserje“ navadno imenujemo „laserske“ diode. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚Palica‘ (imenovana tudi polprevodna „laserska“‚palica‘, ‚palica‘„laserske“ diode ali ‚palica‘ diode) je sestavljena iz več polprevodnih „laserjev“ v enodimenzionalnem nizu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ‚Skupina nizov‘ je sestavljena iz več ‚palic‘, ki oblikujejo dvodimenzionalni niz polprevodnih „laserjev“. |
| --- | --- |

3.

| 2. | ogljikov-monoksidni (CO) „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | izhodna energija je več kot 2 J na impulz in „konična moč“ je več kot 5 kW ali |
| --- | --- | --- |

2.

ogljikov-monoksidni (CO) „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

izhodna energija je več kot 2 J na impulz in „konična moč“ je več kot 5 kW ali

| (b) | povprečna ali CW izhodna moč je več kot 5 kW; |
| --- | --- |

(b)

povprečna ali CW izhodna moč je več kot 5 kW;

| 3. | ogljikov-dioksidni (CO2) „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | izhodna moč CW je več kot 15 kW; |
| --- | --- | --- |

3.

ogljikov-dioksidni (CO2) „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

izhodna moč CW je več kot 15 kW;

| (b) | impulzna izhodna veličina s „trajanjem impulza“ več kot 10 μs in s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | „povprečna izhodna moč“ je več kot 10 kW, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

impulzna izhodna veličina s „trajanjem impulza“ več kot 10 μs in s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

„povprečna izhodna moč“ je več kot 10 kW, ali

| 2. | „konična moč“ več kot 100 kW, ali |
| --- | --- |

2.

„konična moč“ več kot 100 kW, ali

| (c) | impulzna izhodna veličina s „trajanjem impulza“ 10 μs ali manj in s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | energija impulza je več kot 5 J na impulz ali |
| --- | --- | --- |

(c)

impulzna izhodna veličina s „trajanjem impulza“ 10 μs ali manj in s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

energija impulza je več kot 5 J na impulz ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je več kot 2,5 kW; |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je več kot 2,5 kW;

| 4. | excimer „laserji“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | izhodna valovna dolžina ne presega 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je večja od 50 mJ na impulz, ali |
| --- | --- | --- | --- |

4.

excimer „laserji“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

izhodna valovna dolžina ne presega 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je večja od 50 mJ na impulz, ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je več kot 1 W; |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je več kot 1 W;

| (b) | izhodna valovna dolžina je več kot 150 nm, vendar največ 190 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je večja od 1,5 J na impulz, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

izhodna valovna dolžina je več kot 150 nm, vendar največ 190 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je večja od 1,5 J na impulz, ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je več kot 120 W; |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je več kot 120 W;

| (c) | izhodna valovna dolžina je več kot 190 nm, vendar največ 360 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je večja od 10 J na impulz, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

izhodna valovna dolžina je več kot 190 nm, vendar največ 360 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je večja od 10 J na impulz, ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je več kot 500 W, ali |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je več kot 500 W, ali

| (d) | izhodna valovna dolžina je večja od 360 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izhodna energija je večja od 1,5 J na impulz, ali |
| --- | --- | --- |

(d)

izhodna valovna dolžina je večja od 360 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izhodna energija je večja od 1,5 J na impulz, ali

| 2. | „povprečna izhodna moč“ je več kot 30 W; |
| --- | --- |

2.

„povprečna izhodna moč“ je več kot 30 W;

| : | Glede excimer „laserjev“, posebej izdelanih za litografsko opremo, glej točko 3B001. |
| --- | --- |

:

| 5. | „kemični laserji“:






  (a) | vodikov-fluoridni (HF) „laserji“; |
| --- | --- | --- |

5.

„kemični laserji“:

(a)

vodikov-fluoridni (HF) „laserji“;

| (b) | devterij-fluoridni (DF) „laserji“; |
| --- | --- |

(b)

devterij-fluoridni (DF) „laserji“;

| (c) | „transferni laserji“:






  1. | kisik-jodinski (O2-I) „laserji“; |
| --- | --- | --- |

(c)

„transferni laserji“:

1.

kisik-jodinski (O2-I) „laserji“;

| 2. | devterij fluorid ogljikov-dioksidni (DF-CO2) „laserji“; |
| --- | --- |

2.

devterij fluorid ogljikov-dioksidni (DF-CO2) „laserji“;

| 6. | ‚neponavljajoči impulzni‘ Nd: stekleni „laserji“, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „trajanje impulza“ ne presega 1 μs in izhodna energija presega 50 J na impulz ali |
| --- | --- | --- |

6.

‚neponavljajoči impulzni‘ Nd: stekleni „laserji“, s katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„trajanje impulza“ ne presega 1 μs in izhodna energija presega 50 J na impulz ali

| (b) | „trajanje impulza“ presega 1 μs in izhodna energija presega 100 J na impulz; |
| --- | --- |

(b)

„trajanje impulza“ presega 1 μs in izhodna energija presega 100 J na impulz;

| : | ‚Neponavljajoči impulzni‘ se nanaša na „laserje“, ki proizvajajo en sam izhodni impulz ali katerih časovni interval med impulzi je daljši od ene minute. |
| --- | --- |

:

| (e) | sestavni deli:






  1. | zrcala, hlajena z ‚aktivnim hlajenjem‘ ali s hlajenim toplovodom;

  :


  ‚Aktivno hlajenje‘ je tehnika ohlajevanja optičnih komponent z uporabo tekočin pod površino optičnih komponent (navadno manj kot 1 mm pod optično površino) za odvajanje toplote. |
| --- | --- | --- |

(e)

sestavni deli:

1.

zrcala, hlajena z ‚aktivnim hlajenjem‘ ali s hlajenim toplovodom;

:

‚Aktivno hlajenje‘ je tehnika ohlajevanja optičnih komponent z uporabo tekočin pod površino optičnih komponent (navadno manj kot 1 mm pod optično površino) za odvajanje toplote.

| 2. | optična ogledala ali prepustne ali delno prepustne optične ali elektrooptične komponente, izdelane posebej za uporabo z navedenimi „laserji“; |
| --- | --- |

2.

optična ogledala ali prepustne ali delno prepustne optične ali elektrooptične komponente, izdelane posebej za uporabo z navedenimi „laserji“;

| (f) | optična oprema:







  : | Za optične elemente s souporabniško odprtino, ki lahko delujejo v napravah z „visokozmogljivostnimi laserji“ („SHPL“), glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- | --- |

(f)

optična oprema:

:

| 1. | oprema za dinamično merjenje čelnega vala (faze) z zmožnostjo kartografiranja najmanj 50 položajev čelnega vala žarka in ima katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  (a) | hitrost slikanja vsaj 100 Hz ali več in razločljivost faze najmanj 5 % valovne dolžine žarka, ali |
| --- | --- | --- |

1.

oprema za dinamično merjenje čelnega vala (faze) z zmožnostjo kartografiranja najmanj 50 položajev čelnega vala žarka in ima katero koli izmed naslednjih značilnosti:

(a)

hitrost slikanja vsaj 100 Hz ali več in razločljivost faze najmanj 5 % valovne dolžine žarka, ali

| (b) | hitrost slikanja vsaj 1 000 Hz ali več in razločljivost faze najmanj 20 % valovne dolžine žarka; |
| --- | --- |

(b)

hitrost slikanja vsaj 1 000 Hz ali več in razločljivost faze najmanj 20 % valovne dolžine žarka;

| 2. | „laserska“ diagnostična oprema z zmožnostjo merjenja napak kota usmerjenega žarka sistemov „SHPL“, ki so enake 10 μrad ali manjše; |
| --- | --- |

2.

„laserska“ diagnostična oprema z zmožnostjo merjenja napak kota usmerjenega žarka sistemov „SHPL“, ki so enake 10 μrad ali manjše;

| 3. | optična oprema in komponente, izdelane posebej za sistem faznih nizov „SHPL“ za koherentne kombinacije žarkov, katerih natančnost je λ/10 pri določeni valovni dolžini ali 0,1 μm, kar je manjše; |
| --- | --- |

3.

optična oprema in komponente, izdelane posebej za sistem faznih nizov „SHPL“ za koherentne kombinacije žarkov, katerih natančnost je λ/10 pri določeni valovni dolžini ali 0,1 μm, kar je manjše;

| 4. | projekcijski teleskopi, izdelani posebej za uporabo s sistemi „SHPL“. |
| --- | --- |

4.

projekcijski teleskopi, izdelani posebej za uporabo s sistemi „SHPL“.

| (g) | Laserska oprema za zaznavanje zvoka, ki ima vse naslednje značilnosti:






  1. | laserska izhodna moč CW enaka ali več kot 20 mW; |
| --- | --- | --- |

(g)

Laserska oprema za zaznavanje zvoka, ki ima vse naslednje značilnosti:

1.

laserska izhodna moč CW enaka ali več kot 20 mW;

| 2. | stabilnost laserske frekvence enaka ali boljša (manjša) od 10 MHz; |
| --- | --- |

2.

stabilnost laserske frekvence enaka ali boljša (manjša) od 10 MHz;

| 3. | valovna dolžina laserja med 1 000 nm in 2 000 nm; |
| --- | --- |

3.

valovna dolžina laserja med 1 000 nm in 2 000 nm;

| 4. | optična ločljivost sistema boljša (manjša) od 1 nm in |
| --- | --- |

4.

optična ločljivost sistema boljša (manjša) od 1 nm in

| 5. | razmerje med optičnim signalom in šumom je enako ali večje kot 103. |
| --- | --- |

5.

razmerje med optičnim signalom in šumom je enako ali večje kot 103.

:

Poleg ‚laserske opreme za zaznavanje zvoka‘ se pojavljata tudi naziva laserski mikrofon ali mikrofon za zaznavanje toka delcev.

6A006„Magnetometri“, „magnetni gradiometri“, „lastni magnetni gradiometri“, podvodni senzorji električnega polja in „kompenzacijski sistemi“ ter posebej zanje izdelane komponente:

| : | Predmet nadzora v točki 6A006 niso instrumenti, izdelani posebej za uporabo v ribištvu ali za biomagnetna merjenja za potrebe medicinske diagnostike. |
| --- | --- |

:

| (a) | „Magnetometri“ in podsistemi:






  1. | „magnetometri“, ki uporabljajo „superprevodniško“ (SQUID) „tehnologijo“ in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | sisteme SQUID, zasnovane za stacionarno delovanje, brez posebej zasnovanih podsistemov, ki so zasnovani za zmanjšanje hrupa v delovanju in imajo ‚nivo šuma‘ (’občutljivost‘) enak ali nižji (boljši) od 50 fT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

„Magnetometri“ in podsistemi:

1.

„magnetometri“, ki uporabljajo „superprevodniško“ (SQUID) „tehnologijo“ in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

sisteme SQUID, zasnovane za stacionarno delovanje, brez posebej zasnovanih podsistemov, ki so zasnovani za zmanjšanje hrupa v delovanju in imajo ‚nivo šuma‘ (’občutljivost‘) enak ali nižji (boljši) od 50 fT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz, ali

| (b) | sisteme SQUID, ki imajo ‚občutljivost‘ magnetometra v delovanju enako ali nižjo (boljšo) od 20 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz in so posebej zasnovani za zmanjšanje hrupa v času delovanja; |
| --- | --- |

(b)

sisteme SQUID, ki imajo ‚občutljivost‘ magnetometra v delovanju enako ali nižjo (boljšo) od 20 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz in so posebej zasnovani za zmanjšanje hrupa v času delovanja;

| 2. | „magnetometri“, ki uporabljajo triosno pretočno „tehnologijo“ optičnega črpanja ali jedrske precesije (proton/Overhauser) z ‚občutljivostjo‘, nižjo (boljšo od 20 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1Hz; |
| --- | --- |

2.

„magnetometri“, ki uporabljajo triosno pretočno „tehnologijo“ optičnega črpanja ali jedrske precesije (proton/Overhauser) z ‚občutljivostjo‘, nižjo (boljšo od 20 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1Hz;

| 3. | „magnetometri“, ki uporabljajo triosno pretočno „tehnologijo“ z ‚občutljivostjo‘, enako ali nižjo (boljšo) od 10 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz; |
| --- | --- |

3.

„magnetometri“, ki uporabljajo triosno pretočno „tehnologijo“ z ‚občutljivostjo‘, enako ali nižjo (boljšo) od 10 pT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvenci 1 Hz;

| 4. | „magnetometri“ z indukcijsko tuljavo, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od:






  (a) | 0,05 nT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah manj kot 1 Hz; |
| --- | --- | --- |

4.

„magnetometri“ z indukcijsko tuljavo, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od:

(a)

0,05 nT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah manj kot 1 Hz;

| (b) | 1 × 10–3 nT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah 1 Hz ali več, vendar ne več kot 10 Hz ali |
| --- | --- |

(b)

1 × 10–3 nT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah 1 Hz ali več, vendar ne več kot 10 Hz ali

| (c) | 1 × 10–4 nT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah, ki presegajo 10 Hz; |
| --- | --- |

(c)

1 × 10–4 nT (rms) na kvadratni koren Hz pri frekvencah, ki presegajo 10 Hz;

| 5. | „magnetometri“ z optičnimi vlakni, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od 1 nT (rms) na kvadratni koren Hz; |
| --- | --- |

5.

„magnetometri“ z optičnimi vlakni, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od 1 nT (rms) na kvadratni koren Hz;

| (b) | podvodni senzorji električnega polja z ‚občutljivostjo‘, nižjo (boljšo) od 8 nanovoltov na meter na kvadratni koren Hz pri meritvi na 1 Hz. |
| --- | --- |

(b)

podvodni senzorji električnega polja z ‚občutljivostjo‘, nižjo (boljšo) od 8 nanovoltov na meter na kvadratni koren Hz pri meritvi na 1 Hz.

| (c) | „magnetni gradiometri“:






  1. | „magnetni gradiometri“, ki uporabljajo večkratne „magnetometre“ iz točk 6A006(a); |
| --- | --- | --- |

(c)

„magnetni gradiometri“:

1.

„magnetni gradiometri“, ki uporabljajo večkratne „magnetometre“ iz točk 6A006(a);

| 2. | „lastni magnetni gradiometri“ z optičnimi vlakni, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od 0,3 nT/m rms na kvadratni koren Hz; |
| --- | --- |

2.

„lastni magnetni gradiometri“ z optičnimi vlakni, katerih ‚občutljivost‘ je nižja (boljša) od 0,3 nT/m rms na kvadratni koren Hz;

| 3. | „lastni magnetni gradiometri“, ki ne uporabljajo „tehnologije“ optičnih vlaken in imajo ‚občutljivost‘ magnetnega polja nižjo (boljšo) od 0,015 nT/m rms na kvadratni koren Hz; |
| --- | --- |

3.

„lastni magnetni gradiometri“, ki ne uporabljajo „tehnologije“ optičnih vlaken in imajo ‚občutljivost‘ magnetnega polja nižjo (boljšo) od 0,015 nT/m rms na kvadratni koren Hz;

| (d) | „kompenzacijski sistemi“ za magnetne senzorje ali podvodne senzorje električnega polja, ki rezultirajo v zmogljivosti, ki je enaka ali boljša kot so parametri, navedeni v točkah 6A006(a), 6A006(b) ali 6A006(c) |
| --- | --- |

(d)

„kompenzacijski sistemi“ za magnetne senzorje ali podvodne senzorje električnega polja, ki rezultirajo v zmogljivosti, ki je enaka ali boljša kot so parametri, navedeni v točkah 6A006(a), 6A006(b) ali 6A006(c)

| (e) | Podvodni sprejemniki elektromagnetnega valovanja, ki vključujejo senzorje magnetnega polja, opredeljene v točki 6A006(a), ali podvodne senzorje električnega polja, opredeljene v točki 6A006(b). |
| --- | --- |

(e)

Podvodni sprejemniki elektromagnetnega valovanja, ki vključujejo senzorje magnetnega polja, opredeljene v točki 6A006(a), ali podvodne senzorje električnega polja, opredeljene v točki 6A006(b).

:

Za namene točke 6A006 je ‚občutljivost‘ (nivo šuma) efektivna vrednost zvočne ravni, ki jo omejuje naprava, in je najnižji signal, ki ga je še mogoče izmeriti.

6A007Gravimetri in gravitacijski gradiometri:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 6A107. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | Gravimetri, izdelani ali prirejeni za talno uporabo, s statično natančnostjo manj (boljšo) kot 10 μgal;







  : | Predmet nadzora v točki 6A007(a) niso talni gravimetri s kvarčnimi elementi (Worden). |
| --- | --- | --- |

(a)

Gravimetri, izdelani ali prirejeni za talno uporabo, s statično natančnostjo manj (boljšo) kot 10 μgal;

:

| (b) | gravimetri za premične ploščadi z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  1. | s statično natančnostjo manj (boljšo) kot 0,7 mgal in |
| --- | --- | --- |

(b)

gravimetri za premične ploščadi z vsemi naslednjimi značilnostmi:

1.

s statično natančnostjo manj (boljšo) kot 0,7 mgal in

| 2. | z operativno natančnostjo manj (boljšo) kot 0,7 mgal s časom umirjanja manj kot 2 minuti pri kateri koli kombinaciji spremljajočih korekcijskih kompenzacij in gibalnih vplivov; |
| --- | --- |

2.

z operativno natančnostjo manj (boljšo) kot 0,7 mgal s časom umirjanja manj kot 2 minuti pri kateri koli kombinaciji spremljajočih korekcijskih kompenzacij in gibalnih vplivov;

| (c) | gravitacijski gradiometri. |
| --- | --- |

(c)

gravitacijski gradiometri.

6A008Radarski sistemi, oprema in naprave, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 6A108. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Predmet nadzora v točki 6A008 niso:






  — | radarji za sekundarni nadzor (SSR); |
| --- | --- | --- |

:

—

radarji za sekundarni nadzor (SSR);

| — | radarji za civilna vozila; |
| --- | --- |

—

radarji za civilna vozila;

| — | prikazovalniki ali monitorji za nadzor zračnega prometa (ATC); |
| --- | --- |

—

prikazovalniki ali monitorji za nadzor zračnega prometa (ATC);

| — | meteorološki (vremenski) radarji; |
| --- | --- |

—

meteorološki (vremenski) radarji;

| — | oprema radarja za natančno približevanje (PAR), ki izpolnjuje standarde ICAO in uporablja elektronsko vodljive linearne (enodimenzionalne) nize ali mehansko pozicionirane pasivne antene. |
| --- | --- |

—

oprema radarja za natančno približevanje (PAR), ki izpolnjuje standarde ICAO in uporablja elektronsko vodljive linearne (enodimenzionalne) nize ali mehansko pozicionirane pasivne antene.

| (a) | delujejo na frekvencah od 40 GHz do 230 GHz, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | imajo povprečno izhodno moč več kot 100 mW ali |
| --- | --- | --- |

(a)

delujejo na frekvencah od 40 GHz do 230 GHz, s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

imajo povprečno izhodno moč več kot 100 mW ali

| 2. | imajo natančnost lociranja 1 m ali manj (boljša) na razpon in 0,2 stopinje ali manj (boljša) na azimut; |
| --- | --- |

2.

imajo natančnost lociranja 1 m ali manj (boljša) na razpon in 0,2 stopinje ali manj (boljša) na azimut;

| (b) | nastavljiva pasovna širina za več kot ± 6,25 % ‚osrednje delovne frekvence‘;

  :


  ‚Osrednja delovna frekvenca‘ je enaka polovici vsote najvišjih in najnižjih navedenih delovnih frekvenc. |
| --- | --- |

(b)

nastavljiva pasovna širina za več kot ± 6,25 % ‚osrednje delovne frekvence‘;

:

‚Osrednja delovna frekvenca‘ je enaka polovici vsote najvišjih in najnižjih navedenih delovnih frekvenc.

| (c) | imajo zmožnost hkratnega delovanja na več kot dveh nosilnih frekvencah; |
| --- | --- |

(c)

imajo zmožnost hkratnega delovanja na več kot dveh nosilnih frekvencah;

| (d) | imajo zmožnost delovanja kot sintetično odprtinski radar (SAR), nasprotno sintetično odprtinski radar (ISAR) ali zračni stranski radar (SLAR); |
| --- | --- |

(d)

imajo zmožnost delovanja kot sintetično odprtinski radar (SAR), nasprotno sintetično odprtinski radar (ISAR) ali zračni stranski radar (SLAR);

| (e) | vsebujejo elektronsko krmiljen antenski niz; |
| --- | --- |

(e)

vsebujejo elektronsko krmiljen antenski niz;

| (f) | so zmožni iskanja višine nesodelujočih ciljev; |
| --- | --- |

(f)

so zmožni iskanja višine nesodelujočih ciljev;

| (g) | so posebej izdelani za uporabo v zraku (vgrajeni v balone ali letala) in z Dopplerjevo „obdelavo signalov“ za odkrivanje premičnih ciljev; |
| --- | --- |

(g)

so posebej izdelani za uporabo v zraku (vgrajeni v balone ali letala) in z Dopplerjevo „obdelavo signalov“ za odkrivanje premičnih ciljev;

| (h) | z uporabo obdelave radarskih signalov in uporabo čerar koli od naslednjih:






  1. | tehnike „radarja z razpršenim spektrom“ ali |
| --- | --- | --- |

(h)

z uporabo obdelave radarskih signalov in uporabo čerar koli od naslednjih:

1.

tehnike „radarja z razpršenim spektrom“ ali

| 2. | tehnike „agilnosti radarskih frekvenc“; |
| --- | --- |

2.

tehnike „agilnosti radarskih frekvenc“;

| (i) | omogočajo talno delovanje z največjim možnim „opravilnim območjem“, ki presega 185 km;







  : | Predmet nadzora v točki 6A008(i) niso:







  (a) | radarji za nadzor ribolovnih območij; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

omogočajo talno delovanje z največjim možnim „opravilnim območjem“, ki presega 185 km;

:

(a)

radarji za nadzor ribolovnih območij;

| (b) | zemeljska radarska oprema, izdelana posebej za nadzor zračnega prometa, ki ima vse naslednje značilnosti:








  1. | ima maksimalno „opravilno območje“ 500 km ali manj; |
| --- | --- | --- |

(b)

zemeljska radarska oprema, izdelana posebej za nadzor zračnega prometa, ki ima vse naslednje značilnosti:

1.

ima maksimalno „opravilno območje“ 500 km ali manj;

| 2. | je nastavljen tako, da je mogoče radarske ciljne podatke prenašati samo enosmerno od položaja radarja do enega ali več centrov za nadzor zračnega prometa; |
| --- | --- |

2.

je nastavljen tako, da je mogoče radarske ciljne podatke prenašati samo enosmerno od položaja radarja do enega ali več centrov za nadzor zračnega prometa;

| 3. | nima možnosti daljinskega upravljanja stopnje radarskega skeniranja iz centra za nadzor zračnega prometa in |
| --- | --- |

3.

nima možnosti daljinskega upravljanja stopnje radarskega skeniranja iz centra za nadzor zračnega prometa in

| 4. | mora biti trajno nameščen; |
| --- | --- |

4.

mora biti trajno nameščen;

| (c) | radarji za sledenje vremenskim balonom. |
| --- | --- |

(c)

radarji za sledenje vremenskim balonom.

| (j) | so „laserski“ radarji ali oprema za zaznavanje in določevanje svetlobe (LIDAR) in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | so „primerni za vesolje“; |
| --- | --- | --- |

(j)

so „laserski“ radarji ali oprema za zaznavanje in določevanje svetlobe (LIDAR) in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

so „primerni za vesolje“;

| 2. | uporabljajo koherentne heterodinske ali homodinske tehnike odkrivanja in imajo kotno ločljivost manj (boljšo) kot 20 μrad (mikroradianov) ali |
| --- | --- |

2.

uporabljajo koherentne heterodinske ali homodinske tehnike odkrivanja in imajo kotno ločljivost manj (boljšo) kot 20 μrad (mikroradianov) ali

| 3. | so izdelani za izvajanje batimetričnih pregledov obalnega območja iz zraka po standardih Mednarodne hidrografske organizacije (IHO) za hidrografske preglede reda 1a (5. izdaja, februar 2008) ali boljše in uporabljajo en ali več laserjev z valovno dolžino nad 400 nm, vendar pod 600 nm. |
| --- | --- |

3.

so izdelani za izvajanje batimetričnih pregledov obalnega območja iz zraka po standardih Mednarodne hidrografske organizacije (IHO) za hidrografske preglede reda 1a (5. izdaja, februar 2008) ali boljše in uporabljajo en ali več laserjev z valovno dolžino nad 400 nm, vendar pod 600 nm.

| : | Oprema LIDAR, izdelana posebej za preglede, je določena samo v točki 6A008(j)(3) |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora iz točke 6A008(j) ni oprema LIDAR, ki je posebej izdelana za meteorološka opazovanja. |
| --- | --- |

:

| : | Parametri pete izdaje Standardov IHO reda 1a iz februarja 2008 so:






  — | horizontalna natančnost (95 % meja zaupanja) = 5 m + 5 % globine. |
| --- | --- | --- |

:

—

horizontalna natančnost (95 % meja zaupanja) = 5 m + 5 % globine.

| — | natančnost globin za primer zmanjšanja vrednosti (95 % meja zaupanja)

  , pri čemer:

  a=
  0,5 m = napaka pri natančnosti globin v primeru nespremenjenih vrednosti, tj. vsota vseh napak pri natančnosti globin v primeru nespremenjenih vrednosti
  b=
  0,013 = globinsko pogojeni faktor
  b*d=
  napaka zaradi globine, tj. vsota vseh napak zaradi globine
  d=
  globina |
| --- | --- |

—

natančnost globin za primer zmanjšanja vrednosti (95 % meja zaupanja)
  Formula
  , pri čemer:

a=

b=

b*d=

d=

| — | odkrivanje oblik = kubične oblike > 2 m v globini do 40 m; 10 % v globini pod 40 m. |
| --- | --- |

—

odkrivanje oblik = kubične oblike > 2 m v globini do 40 m; 10 % v globini pod 40 m.

| (k) | imajo podsistem za „obdelavo signalov“, ki uporablja „kompresijo impulzov“, in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | stopnjo „kompresije impulza“ več kot 150 ali |
| --- | --- | --- |

(k)

imajo podsistem za „obdelavo signalov“, ki uporablja „kompresijo impulzov“, in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

stopnjo „kompresije impulza“ več kot 150 ali

| 2. | širino impulza manj kot 200 ns ali |
| --- | --- |

2.

širino impulza manj kot 200 ns ali

| (l) | imajo podsisteme za obdelavo podatkov in katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | „avtomatsko sledenje cilju“, ki ob kakršni koli rotaciji antene daje predvideni položaj cilja v času pred naslednjim prehodom antenskega žarka ali







  : | Predmet nadzora v točki 6A008(l)(1) ni zmožnost konfliktnega alarma sistemov za nadzor zračnega prometa ali pomorskih ali luških radarjev. |
| --- | --- | --- | --- |

(l)

imajo podsisteme za obdelavo podatkov in katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

„avtomatsko sledenje cilju“, ki ob kakršni koli rotaciji antene daje predvideni položaj cilja v času pred naslednjim prehodom antenskega žarka ali

:

| 2. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

2.

se ne uporablja;

| 3. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

3.

se ne uporablja;

| 4. | so nastavljeni tako, da je omogočena superpozicija in korelacija ali združevanje podatkov o cilju v šestih sekundah iz dveh ali več „geografsko razpršenih“ radarskih senzorjev za izboljšanje skupne učinkovitosti v primerjavi z učinkovitostjo posameznega senzorja, opredeljenega v točki 6A008(f) or 6A008(i).







  : | glej tudi Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- | --- |

4.

so nastavljeni tako, da je omogočena superpozicija in korelacija ali združevanje podatkov o cilju v šestih sekundah iz dveh ali več „geografsko razpršenih“ radarskih senzorjev za izboljšanje skupne učinkovitosti v primerjavi z učinkovitostjo posameznega senzorja, opredeljenega v točki 6A008(f) or 6A008(i).

:

| : | Predmet nadzora v točki 6A008(l)(4) niso nadzorni sistemi, oprema in naprave, ki se uporabljajo za nadzor pomorskega prometa. |
| --- | --- |

:

6A102‚Detektorji‘, utrjeni proti sevanju, razen tistih iz točke 6A002, posebej izdelani ali prirejeni za zaščito pred jedrskimi učinki (npr. elektromagnetnimi impulzi (EMP), rentgenskimi žarki, kombiniranim učinkom udarnih valov in toplote), ki se uporabljajo v „projektilih“ in so izdelani ali prirejeni tako, da vzdržijo stopnje sevanja, ki ustrezajo skupni dozi sevanja 5 × 105 radov (silicij) ali jo presegajo.

:

V točki 6A102 je ‚detektor‘, opredeljen kot mehanska, električna, optična ali kemična naprava, ki avtomatsko prepoznava in zapiše ali pa zazna pojave, kot so na primer sprememba pritiska ali temperature v okolju, električni ali elektromagnetni signal ali sevanje iz radioaktivnega materiala. To vključuje naprave, ki zaznavajo z enkratno operacijo ali napako.

6A107Gravimetri ali komponente zanje in gravitacijski gradiometri:

| (a) | gravimetri, razen tistih iz točke 6A007(b), izdelani ali prirejeni za uporabo v zraku ali v pomorstvu, s statično ali operativno natančnostjo 7 × 10–6 m/s2 (0,7 mgal) ali manj (boljšo) in ki imajo zmožnost registracije v času 2 minuti ali manj; |
| --- | --- |

(a)

gravimetri, razen tistih iz točke 6A007(b), izdelani ali prirejeni za uporabo v zraku ali v pomorstvu, s statično ali operativno natančnostjo 7 × 10–6 m/s2 (0,7 mgal) ali manj (boljšo) in ki imajo zmožnost registracije v času 2 minuti ali manj;

| (b) | komponente, izdelane posebej za gravimetre iz točke 6A007(b) ali 6A107(a) in za gravitacijske gradiometre iz točke 6A007(c) |
| --- | --- |

(b)

komponente, izdelane posebej za gravimetre iz točke 6A007(b) ali 6A107(a) in za gravitacijske gradiometre iz točke 6A007(c)

6A108Radarski sistemi in sistemi za slednje, razen tistih iz točke 6A008:

| (a) | radarski sistemi in sistemi laserskih radarjev, izdelani ali prirejeni posebej za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;







  : | Točka 6A108(a) vključuje naslednje:







  (a) | opremo za kartiranje obrisov ozemlja; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

radarski sistemi in sistemi laserskih radarjev, izdelani ali prirejeni posebej za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

:

(a)

opremo za kartiranje obrisov ozemlja;

| (b) | opremo za slikovne senzorje; |
| --- | --- |

(b)

opremo za slikovne senzorje;

| (c) | opremo za kartiranje in korelacijo zemljišč (digitalno in analogno); |
| --- | --- |

(c)

opremo za kartiranje in korelacijo zemljišč (digitalno in analogno);

| (d) | opremo za Dopplerjev navigacijski radar; |
| --- | --- |

(d)

opremo za Dopplerjev navigacijski radar;

| (b) | sistemi za natančno sledenje, uporabni v ‚projektilih‘:






  1. | sistemi za sledenje, ki uporabljajo kodnega prevajalca v povezavi bodisi z značilnostmi površja ali zraka bodisi v povezavi s sistemi navigacijskih satelitov in katerih namen so realnočasovne meritve položaja in hitrosti med letom; |
| --- | --- | --- |

(b)

sistemi za natančno sledenje, uporabni v ‚projektilih‘:

1.

sistemi za sledenje, ki uporabljajo kodnega prevajalca v povezavi bodisi z značilnostmi površja ali zraka bodisi v povezavi s sistemi navigacijskih satelitov in katerih namen so realnočasovne meritve položaja in hitrosti med letom;

| 2. | radarji za merjenje razdalj, vključno s pripadajočimi optičnimi/infrardečimi sledilci, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | kotno ločljivost boljšo od 1,5 miliradiana; |
| --- | --- | --- |

2.

radarji za merjenje razdalj, vključno s pripadajočimi optičnimi/infrardečimi sledilci, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

kotno ločljivost boljšo od 1,5 miliradiana;

| (b) | doseg 30 km ali več z ločljivostjo obsega, boljšo od 10 m rms; |
| --- | --- |

(b)

doseg 30 km ali več z ločljivostjo obsega, boljšo od 10 m rms;

| (c) | ločljivost hitrosti boljšo od 3 m/s. |
| --- | --- |

(c)

ločljivost hitrosti boljšo od 3 m/s.

:

V točki 6A108(b) ‚projektil‘ pomeni celotne raketne sisteme in zrakoplovne sisteme brez posadke, ki imajo doseg prek 300 km.

6A202Fotopomnoževalne cevi, ki imajo obe naslednji značilnosti:

| (a) | površino fotokatode večjo od 20 cm2 in |
| --- | --- |

(a)

površino fotokatode večjo od 20 cm2 in

| (b) | vzponski čas impulza anode manj kot 1 ns. |
| --- | --- |

(b)

vzponski čas impulza anode manj kot 1 ns.

6A203Kamere in komponente, razen tistih iz točke 6A003:

| (a) | Mehanske kamere z vrtljivim zrcalom in posebej zanje izdelani sestavni deli:






  1. | slikovne kamere, ki imajo hitrost snemanja nad 225 000 posameznih slik na sekundo; |
| --- | --- | --- |

(a)

Mehanske kamere z vrtljivim zrcalom in posebej zanje izdelani sestavni deli:

1.

slikovne kamere, ki imajo hitrost snemanja nad 225 000 posameznih slik na sekundo;

| 2. | črtne (streak) kamere, ki imajo hitrost zapisa nad 0,5 mm na mikrosekundo; |
| --- | --- |

2.

črtne (streak) kamere, ki imajo hitrost zapisa nad 0,5 mm na mikrosekundo;

| : | V točki 6A203(a) sestavni deli takšnih kamer vključujejo tudi elektroniko za sinhronizacijo in sklope rotorjev, ki so sestavljeni iz turbin, zrcal in ležajev. |
| --- | --- |

:

| (b) | elektronske črtne (streak) kamere, elektronske slikovne kamere, elektronske in oprema:






  1. | elektronske črtne (streak) kamere s časovno ločljivostjo 50 ns ali manj; |
| --- | --- | --- |

(b)

elektronske črtne (streak) kamere, elektronske slikovne kamere, elektronske in oprema:

1.

elektronske črtne (streak) kamere s časovno ločljivostjo 50 ns ali manj;

| 2. | črtne (streak) elektronske za kamere iz točke 6A203(b)(1); |
| --- | --- |

2.

črtne (streak) elektronske za kamere iz točke 6A203(b)(1);

| 3. | elektronske (ali z elektronskim zaklopom) slikovne kamere, pri katerih je čas osvetlitve slik 50 ns ali manj; |
| --- | --- |

3.

elektronske (ali z elektronskim zaklopom) slikovne kamere, pri katerih je čas osvetlitve slik 50 ns ali manj;

| 4. | slikovne elektronske in polprevodniške slikovne naprave za uporabo v kamerah iz točke 6A203(b)(3):






  (a) | cevi za ojačanje slike na majhni razdalji, ki imajo fotokatodo s prozorno prevodno oblogo, da zmanjšajo površinski upor fotokatode; |
| --- | --- | --- |

4.

slikovne elektronske in polprevodniške slikovne naprave za uporabo v kamerah iz točke 6A203(b)(3):

(a)

cevi za ojačanje slike na majhni razdalji, ki imajo fotokatodo s prozorno prevodno oblogo, da zmanjšajo površinski upor fotokatode;

| (b) | elektronske za ojačanje z uporabo silicijevega logičnega sklopa (SIT), pri katerih hitri sistem zagotavlja prehod fotoelektronov iz fotokatode, preden ti dosežejo ploščo SIT; |
| --- | --- |

(b)

elektronske za ojačanje z uporabo silicijevega logičnega sklopa (SIT), pri katerih hitri sistem zagotavlja prehod fotoelektronov iz fotokatode, preden ti dosežejo ploščo SIT;

| (c) | elektrooptični zaklopi Kerrove ali Pockelsove celice; |
| --- | --- |

(c)

elektrooptični zaklopi Kerrove ali Pockelsove celice;

| (d) | druge slikovne elektronske in polprevodniške slikovne naprave, ki imajo čas osvetlitve slik manj kot 50 ns in so posebej izdelane za kamere iz točke 6A203(b)(3); |
| --- | --- |

(d)

druge slikovne elektronske in polprevodniške slikovne naprave, ki imajo čas osvetlitve slik manj kot 50 ns in so posebej izdelane za kamere iz točke 6A203(b)(3);

| (c) | TV kamere, odporne proti sevanju, in posebej izdelane leče, ki se v njih uporabljajo, posebej izdelane ali prilagojene na sevanje, tako da so sposobne delovanja pri dozah nad 50 × 103 Gy (silicij) (5 × 106 radov (silicij)), ne da bi prišlo do degradacije delovanja.

  :


  Izraz Gy (silicij) se nanaša na energijo v J/kg, ki jo absorbira nezaščiten vzorec silicija, izpostavljen ionizirajočemu sevanju. |
| --- | --- |

(c)

TV kamere, odporne proti sevanju, in posebej izdelane leče, ki se v njih uporabljajo, posebej izdelane ali prilagojene na sevanje, tako da so sposobne delovanja pri dozah nad 50 × 103 Gy (silicij) (5 × 106 radov (silicij)), ne da bi prišlo do degradacije delovanja.

:

Izraz Gy (silicij) se nanaša na energijo v J/kg, ki jo absorbira nezaščiten vzorec silicija, izpostavljen ionizirajočemu sevanju.

6A205„Laserji“, „laserski“ ojačevalniki in oscilatorji, razen tistih iz točk 0B001(g)(5), 0B001(h)(6) in 6A005:

| : | Glede bakrenih parnih laserjev glej točko 6A005(b) |
| --- | --- |

:

| (a) | argonovi ionski „laserji“, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | delujejo na valovnih dolžinah med 400 nm in 515 nm in |
| --- | --- | --- |

(a)

argonovi ionski „laserji“, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 400 nm in 515 nm in

| 2. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 40 W; |
| --- | --- |

2.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 40 W;

| (b) | oscilatorji z enonastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | delujejo na valovnih dolžinah med 300 nm in 800 nm; |
| --- | --- | --- |

(b)

oscilatorji z enonastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 300 nm in 800 nm;

| 2. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 1 W; |
| --- | --- |

2.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 1 W;

| 3. | imajo korak ponovitve nad 1 kHz in |
| --- | --- |

3.

imajo korak ponovitve nad 1 kHz in

| 4. | njihova impulzna širina je manjša od 100 ns; |
| --- | --- |

4.

njihova impulzna širina je manjša od 100 ns;

| (c) | ojačevalniki in oscilatorji z nastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | delujejo na valovnih dolžinah med 300 nm in 800 nm; |
| --- | --- | --- |

(c)

ojačevalniki in oscilatorji z nastavljivim impulznim načinom, ki uporabljajo laser z barvilom kot aktivnim sredstvom in imajo vse naslednje značilnosti:

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 300 nm in 800 nm;

| 2. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 30 W; |
| --- | --- |

2.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 30 W;

| 3. | imajo korak ponovitve nad 1 kHz in |
| --- | --- |

3.

imajo korak ponovitve nad 1 kHz in

| 4. | njihova impulzna širina je manjša od 100 ns; |
| --- | --- |

4.

njihova impulzna širina je manjša od 100 ns;

| : | Predmet nadzora v točki 6A205(c) niso oscilatorji, ki delujejo le v enem načinu. |
| --- | --- |

:

| (d) | impulzni „laserji“ z ogljikovim dioksidom, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | delujejo na valovnih dolžinah med 9 000 nm in 11 000 nm; |
| --- | --- | --- |

(d)

impulzni „laserji“ z ogljikovim dioksidom, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

delujejo na valovnih dolžinah med 9 000 nm in 11 000 nm;

| 2. | imajo korak ponovitve nad 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

imajo korak ponovitve nad 250 Hz;

| 3. | njihova povprečna izhodna moč je večja od 500 W, in |
| --- | --- |

3.

njihova povprečna izhodna moč je večja od 500 W, in

| 4. | njihova impulzna širina je manjša od 200 ns; |
| --- | --- |

4.

njihova impulzna širina je manjša od 200 ns;

| (e) | paravodikovi Ramanovi preklopniki, ki so izdelani za delovanje pri izhodni valovni dolžini 16 mikrometrov in imajo korak ponovitve nad 250 Hz; |
| --- | --- |

(e)

paravodikovi Ramanovi preklopniki, ki so izdelani za delovanje pri izhodni valovni dolžini 16 mikrometrov in imajo korak ponovitve nad 250 Hz;

| (f) | neodijevi (razen stekla) „laserji“ z izhodno valovno dolžino med 1 000 in 1 100 nm, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | z impulznim vzbujanjem in s preklopom Q, s trajanjem impulza vsaj 1 ns, in ki imajo eno od naslednjih značilnosti:






  (a) | enokanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 40 W ali |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

neodijevi (razen stekla) „laserji“ z izhodno valovno dolžino med 1 000 in 1 100 nm, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

z impulznim vzbujanjem in s preklopom Q, s trajanjem impulza vsaj 1 ns, in ki imajo eno od naslednjih značilnosti:

(a)

enokanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 40 W ali

| (b) | večkanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 50 W ali |
| --- | --- |

(b)

večkanalni transverzalni izhod s povprečno izhodno močjo več kot 50 W ali

| 2. | vključujejo podvajanje frekvence za izhodno valovno dolžino med 500 in 550 nm s povprečno izhodno močjo več kot 40 W. |
| --- | --- |

2.

vključujejo podvajanje frekvence za izhodno valovno dolžino med 500 in 550 nm s povprečno izhodno močjo več kot 40 W.

6A225Interferometri za merjenje hitrosti, večji od 1 km/s v časovnih intervalih, krajših od 10 mikrosekund.

| : | Točka 6A225 vključuje interferometre, kot so VISAR (Velocity interferometer systems for any reflector) in DLI (Doppler laser interferometer). |
| --- | --- |

:

6A226Tlačni senzorji:

| (a) | manganinovi merilniki za tlake nad 10 GPa; |
| --- | --- |

(a)

manganinovi merilniki za tlake nad 10 GPa;

| (b) | kvarčni tlačni pretvorniki za tlake nad 10 GPa. |
| --- | --- |

(b)

kvarčni tlačni pretvorniki za tlake nad 10 GPa.

6BOprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

6B004optična oprema:

| (a) | oprema za merjenje absolutne odbojnosti z natančnostjo ± 0,1 % odbojne vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

oprema za merjenje absolutne odbojnosti z natančnostjo ± 0,1 % odbojne vrednosti;

| (b) | oprema, razen opreme za merjenje površinske optične razpršenosti, z nezakrito odprtino, večjo od 10 cm, izdelana posebej za brezkontaktno optično primerjalno meritev neravninskih oblik optičnih površin (obrisov) z „natančnostjo“ 2 nm ali manj (boljšo) v razmerju do želenega obrisa.







  : | Predmet nadzora v točki 6B004 niso mikroskopi. |
| --- | --- | --- |

(b)

oprema, razen opreme za merjenje površinske optične razpršenosti, z nezakrito odprtino, večjo od 10 cm, izdelana posebej za brezkontaktno optično primerjalno meritev neravninskih oblik optičnih površin (obrisov) z „natančnostjo“ 2 nm ali manj (boljšo) v razmerju do želenega obrisa.

:

6B007Oprema za izdelavo, usklajevanje in kalibriranje gravimetrov na zemeljski površini s statično natančnostjo, boljšo od 0,1 miligala.

6B008Impulzivni radarski sistemi za merjenje preseka (prečnega prereza) s širino oddajnega impulza 100 ns ali manj in posebej zanje izdelane komponente.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 6B108. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

6B108Sistemi, razen tistih iz točke 6B008, izdelani posebej za meritve radarskega preseka, ki se uporabljajo v ‚projektilih‘ in njihovih podsistemih.

:

V točki 6B108 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km.

6CMateriali

6C002Materiali za optične senzorje:

| (a) | naravni telur (Te) čistote 99,9995 % ali več; |
| --- | --- |

(a)

naravni telur (Te) čistote 99,9995 % ali več;

| (b) | posamični kristali (vključno z epitaksialnimi rezinami) naslednjih materialov:






  1. | kadmijev cink telurid (CdZnTe) z vsebnostjo cinka manj kot 6 % ‚molarnega deleža‘; |
| --- | --- | --- |

(b)

posamični kristali (vključno z epitaksialnimi rezinami) naslednjih materialov:

1.

kadmijev cink telurid (CdZnTe) z vsebnostjo cinka manj kot 6 % ‚molarnega deleža‘;

| 2. | kadmijev telurid (CdTe) katere koli čistote ali |
| --- | --- |

2.

kadmijev telurid (CdTe) katere koli čistote ali

| 3. | živosrebrov kadmijev telurid (HgCdTe) katere koli čistote.

  :


  ‚Molarni delež‘ je razmerje med moli ZnTe in vsoto molov CdTe in ZnTe v kristalu. |
| --- | --- |

3.

živosrebrov kadmijev telurid (HgCdTe) katere koli čistote.

:

‚Molarni delež‘ je razmerje med moli ZnTe in vsoto molov CdTe in ZnTe v kristalu.

6C004Optični materiali:

| (a) | „surovi substrati“ cinkovega selenida (ZnSe) in cinkovega sulfida (ZnS), izdelani s postopkom kemičnega naparjevanja, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | s prostornino, večjo od 100 cm3 ali |
| --- | --- | --- |

(a)

„surovi substrati“ cinkovega selenida (ZnSe) in cinkovega sulfida (ZnS), izdelani s postopkom kemičnega naparjevanja, s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

s prostornino, večjo od 100 cm3 ali

| 2. | s premerom, večjim od 80 mm in debelino 20 mm ali več; |
| --- | --- |

2.

s premerom, večjim od 80 mm in debelino 20 mm ali več;

| (b) | kosi katerih koli naslednjih elektrooptičnih materialov:






  1. | kalijev titanil-arzenat (KTA) (CAS 59400–80–5); |
| --- | --- | --- |

(b)

kosi katerih koli naslednjih elektrooptičnih materialov:

1.

kalijev titanil-arzenat (KTA) (CAS 59400–80–5);

| 2. | srebro-galijev selenid (AgGaSe2) (CAS 12002–67–4) ali |
| --- | --- |

2.

srebro-galijev selenid (AgGaSe2) (CAS 12002–67–4) ali

| 3. | talij-arzenov selenid (Tl3AsSe3, znan tudi kot TAS) (CAS 16142–89–5); |
| --- | --- |

3.

talij-arzenov selenid (Tl3AsSe3, znan tudi kot TAS) (CAS 16142–89–5);

| (c) | nelinearni optični materiali, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | občutljivost tretjega reda (chi 3) 10–6 m2/V2 ali več in |
| --- | --- | --- |

(c)

nelinearni optični materiali, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

občutljivost tretjega reda (chi 3) 10–6 m2/V2 ali več in

| 2. | odzivni čas krajši od 1 ms; |
| --- | --- |

2.

odzivni čas krajši od 1 ms;

| (d) | „surovi substrati“ z nanosi iz silicijevega karbida ali berilijevega berilija (Be/Be), katerih premer ali dolžina glavne osi presega 300 mm; |
| --- | --- |

(d)

„surovi substrati“ z nanosi iz silicijevega karbida ali berilijevega berilija (Be/Be), katerih premer ali dolžina glavne osi presega 300 mm;

| (e) | steklo, vključno s kremenovim steklom, fosfatnim steklom, fluorofosfatnim steklom, cirkonijevim fluoridom (ZrF4) (CAS 7783–64–4) in hafnijevim fluoridom (HfF4) (CAS 13709–52–9), z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  1. | koncentracijo hidroksilnih ionov (OH-), manjšo od 5 ppm; |
| --- | --- | --- |

(e)

steklo, vključno s kremenovim steklom, fosfatnim steklom, fluorofosfatnim steklom, cirkonijevim fluoridom (ZrF4) (CAS 7783–64–4) in hafnijevim fluoridom (HfF4) (CAS 13709–52–9), z vsemi naslednjimi značilnostmi:

1.

koncentracijo hidroksilnih ionov (OH-), manjšo od 5 ppm;

| 2. | integrirano čistost pred kovinami, manjšo od 1 ppm, in |
| --- | --- |

2.

integrirano čistost pred kovinami, manjšo od 1 ppm, in

| 3. | visoko homogenostjo (varianca lomnega količnika), manjšo od 5 × 10–6; |
| --- | --- |

3.

visoko homogenostjo (varianca lomnega količnika), manjšo od 5 × 10–6;

| (f) | sintetično proizvedeni diamantni materiali z absorpcijo manj kot 10–5 cm–1 pri valovnih dolžinah nad 200 nm, vendar ne več kot 14 000 nm. |
| --- | --- |

(f)

sintetično proizvedeni diamantni materiali z absorpcijo manj kot 10–5 cm–1 pri valovnih dolžinah nad 200 nm, vendar ne več kot 14 000 nm.

6C005Materiali za „laserje“ s sintetičnimi kristali v nedokončani obliki:

| (a) | s titanom dopirani safir; |
| --- | --- |

(a)

s titanom dopirani safir;

| (b) | aleksandrit. |
| --- | --- |

(b)

aleksandrit.

6DProgramska oprema

6D001„Programska oprema“, izdelana posebej za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme iz točk 6A004, 6A005, 6A008 ali 6B008.

6D002„Programska oprema“, izdelana posebej za „uporabo“ opreme iz točk 6A002(b), 6A008 ali 6B008.

6D003Druga „programska oprema“:

| (a) | „programska oprema“:






  1. | „programska oprema“, izdelana posebej za oblikovanje zvočnega snopa pri „realnočasovni obdelavi“ akustičnih podatkov za pasivni sprejem pri uporabi vlečenih zaporedij akustičnih hidrofonov; |
| --- | --- | --- |

(a)

„programska oprema“:

1.

„programska oprema“, izdelana posebej za oblikovanje zvočnega snopa pri „realnočasovni obdelavi“ akustičnih podatkov za pasivni sprejem pri uporabi vlečenih zaporedij akustičnih hidrofonov;

| 2. | „izvorna koda“ za „realnočasovno obdelavo“ akustičnih podatkov za pasivni sprejem z uporabo vlečenih zaporedij akustičnih hidrofonov; |
| --- | --- |

2.

„izvorna koda“ za „realnočasovno obdelavo“ akustičnih podatkov za pasivni sprejem z uporabo vlečenih zaporedij akustičnih hidrofonov;

| 3. | „programska oprema“, izdelana posebej za oblikovanje zvočnega snopa pri „realnočasovni obdelavi“ akustičnih podatkov za pasivni sprejem z uporabo talnih ali obalnih kabelskih sistemov; |
| --- | --- |

3.

„programska oprema“, izdelana posebej za oblikovanje zvočnega snopa pri „realnočasovni obdelavi“ akustičnih podatkov za pasivni sprejem z uporabo talnih ali obalnih kabelskih sistemov;

| 4. | „izvorna koda“ za „realnočasovno obdelavo“ akustičnih podatkov za pasivni sprejem z uporabo talnih ali obalnih kabelskih sistemov; |
| --- | --- |

4.

„izvorna koda“ za „realnočasovno obdelavo“ akustičnih podatkov za pasivni sprejem z uporabo talnih ali obalnih kabelskih sistemov;

| 5. | „Programska oprema“ ali „izvorna koda“, posebej zasnovana za:






  (a) | „realnočasovno obdelavo“ akustičnih podatkov iz sonarnega sistema iz točke 6A001(a)(1)(e) in |
| --- | --- | --- |

5.

„Programska oprema“ ali „izvorna koda“, posebej zasnovana za:

(a)

„realnočasovno obdelavo“ akustičnih podatkov iz sonarnega sistema iz točke 6A001(a)(1)(e) in

| (b) | avtomatsko odkrivanje, razvrščanje in določanje lokacije potapljačev ali plavalcev; |
| --- | --- |

(b)

avtomatsko odkrivanje, razvrščanje in določanje lokacije potapljačev ali plavalcev;

| : | Za „programsko opremo“ ali „izvorno kodo“ za odkrivanje potapljačev, posebej zasnovano ali spremenjeno za vojaško rabo, glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

:

| (b) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(b)

se ne uporablja;

| (c) | „programska oprema“, izdelana ali prilagojena za kamere z „žariščnoravninskimi detektorskimi nizi“ iz točke A002(a)(3)(f), ki so izdelani ali prilagojeni za odstranitev omejitve hitrosti slikanja, tako da je hitrost slikanja kamere lahko večja, kot je določeno v opombi 3(a) točke 6A003(b)(4). |
| --- | --- |

(c)

„programska oprema“, izdelana ali prilagojena za kamere z „žariščnoravninskimi detektorskimi nizi“ iz točke A002(a)(3)(f), ki so izdelani ali prilagojeni za odstranitev omejitve hitrosti slikanja, tako da je hitrost slikanja kamere lahko večja, kot je določeno v opombi 3(a) točke 6A003(b)(4).

| (d) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(d)

se ne uporablja;

| (e) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(e)

se ne uporablja;

| (f) | „programska oprema“:






  1. | „programska oprema“, izdelana posebej za „kompenzacijske sisteme“ z magnetnim in električnim poljem za magnetne senzorje, izdelane za delovanje na premičnih ploščadih; |
| --- | --- | --- |

(f)

„programska oprema“:

1.

„programska oprema“, izdelana posebej za „kompenzacijske sisteme“ z magnetnim in električnim poljem za magnetne senzorje, izdelane za delovanje na premičnih ploščadih;

| 2. | „programska oprema“, izdelana posebej za odkrivanje anomalij magnetnega in električnega polja na premičnih ploščadih; |
| --- | --- |

2.

„programska oprema“, izdelana posebej za odkrivanje anomalij magnetnega in električnega polja na premičnih ploščadih;

| 3. | „Programska oprema“ izdelana posebej za „realnočasovno obdelavo“ podatkov o elektromagnetnem valovanju z uporabo podvodnih sprejemnikov elektromagnetnega valovanja, opredeljenih v točki 6A006(e); |
| --- | --- |

3.

„Programska oprema“ izdelana posebej za „realnočasovno obdelavo“ podatkov o elektromagnetnem valovanju z uporabo podvodnih sprejemnikov elektromagnetnega valovanja, opredeljenih v točki 6A006(e);

| 4. | „Izvorna koda“ za „realnočasovno obdelavo“ podatkov o elektromagnetnem valovanju z uporabo podvodnih sprejemnikov elektromagnetnega valovanja, opredeljenih v točki 6A006(e); |
| --- | --- |

4.

„Izvorna koda“ za „realnočasovno obdelavo“ podatkov o elektromagnetnem valovanju z uporabo podvodnih sprejemnikov elektromagnetnega valovanja, opredeljenih v točki 6A006(e);

| (g) | „programska oprema“, izdelana posebej za izvajanje popravkov zaradi vpliva gibanja pri gravimetrih ali gravitacijskih gradiometrih; |
| --- | --- |

(g)

„programska oprema“, izdelana posebej za izvajanje popravkov zaradi vpliva gibanja pri gravimetrih ali gravitacijskih gradiometrih;

| (h) | „programska oprema“:






  1. | aplikacije „programske opreme“ za potrebe nadzora zračnega prometa (ATC), izdelane za namestitev na računalnikih za splošno uporabo v centrih za nadzor zračnega prometa, ki so zmožne sprejemati podatke o radarskem cilju iz več kot štirih glavnih radarjev; |
| --- | --- | --- |

(h)

„programska oprema“:

1.

aplikacije „programske opreme“ za potrebe nadzora zračnega prometa (ATC), izdelane za namestitev na računalnikih za splošno uporabo v centrih za nadzor zračnega prometa, ki so zmožne sprejemati podatke o radarskem cilju iz več kot štirih glavnih radarjev;

| 2. | „programska oprema“ za oblikovanje ali „proizvodnjo“ kupol radarskih anten, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | so izdelane posebej za zaščito „elektronsko krmiljenega faznega antenskega niza“ iz točke 6A008(e) in |
| --- | --- | --- |

2.

„programska oprema“ za oblikovanje ali „proizvodnjo“ kupol radarskih anten, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

so izdelane posebej za zaščito „elektronsko krmiljenega faznega antenskega niza“ iz točke 6A008(e) in

| (b) | dajejo antenski vzorec s ‚povprečno stransko stopnjo‘ več kot 40 dB pod maksimalno vrednostjo glavnega snopa.

  :


  ‚Povprečna stranska stopnja‘ iz točke 6D003(h)2(b) se meri prek celotnega niza, razen kotne površine glavnega žarka in prvih dveh stranic na vsaki strani glavnega snopa. |
| --- | --- |

(b)

dajejo antenski vzorec s ‚povprečno stransko stopnjo‘ več kot 40 dB pod maksimalno vrednostjo glavnega snopa.

:

‚Povprečna stranska stopnja‘ iz točke 6D003(h)2(b) se meri prek celotnega niza, razen kotne površine glavnega žarka in prvih dveh stranic na vsaki strani glavnega snopa.

6D102„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 6A108.

6D103„Programska oprema“ za obdelavo posnetih podatkov po poletu in ki omogoča določanje položaja letala na celotni poti poleta, posebej izdelana ali prirejena za ‚projektile‘.

:

V točki 6D103 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km.

6ETehnologija

6E001„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme, materialov ali „programske opreme“ iz točk 6A, 6B, 6C ali 6D.

6E002„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točk 6A, 6B ali 6C.

6E003Druga „tehnologija“:

| (a) | „tehnologija“:






  1. | „tehnologija“ prevlekanja in obdelave optičnih površin do 99,5-odstotne uniformnosti ‚optične debeline‘ ali več pri optičnih prevlekah premera ali dolžine glavne osi 500 mm ali več in celotno izgubo (absorpcija in razprševanje) manj kot 5 × 10–3;







  : | Glej tudi točko 2E003(f). |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

„tehnologija“:

1.

„tehnologija“ prevlekanja in obdelave optičnih površin do 99,5-odstotne uniformnosti ‚optične debeline‘ ali več pri optičnih prevlekah premera ali dolžine glavne osi 500 mm ali več in celotno izgubo (absorpcija in razprševanje) manj kot 5 × 10–3;

:

:

‚Optična debelina‘ je matematični produkt lomnega količnika in fizikalne debeline prevleke.

| 2. | „tehnologija“, ki uporablja tehniko enotočkovnega brušenja diamantov, katere namen je oblikovanje površine s končno natančnostjo, boljšo od 10 nm rms na neravni površini, katere ploščina je večja od 0,5 m2; |
| --- | --- |

2.

„tehnologija“, ki uporablja tehniko enotočkovnega brušenja diamantov, katere namen je oblikovanje površine s končno natančnostjo, boljšo od 10 nm rms na neravni površini, katere ploščina je večja od 0,5 m2;

| (b) | „tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ posebej izdelanih diagnostičnih instrumentov ali ciljev za potrebe testiranja „SHPL“ ali za potrebe testiranja ali vrednotenja materialov, ožarčenih s žarki „SHPL“; |
| --- | --- |

(b)

„tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ posebej izdelanih diagnostičnih instrumentov ali ciljev za potrebe testiranja „SHPL“ ali za potrebe testiranja ali vrednotenja materialov, ožarčenih s žarki „SHPL“;

6E101„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 6A002, 6A007(b) in c, 6A008, 6A102, 6A107, 6A108, 6B108, 6D102 ali 6D103.

| : | Točka 6E101 določa „tehnologijo“ za opremo iz točke 6A008 le, če je namenjena za naprave za uporabo v zraku in če je uporabna v „projektilih“. |
| --- | --- |

:

6E201„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme iz točk 6A003, 6A005(a)(2), 6A005(b)(2), 6A005(b)(3), 6A005(b)(4), 6A005(b)(6), 6A005(c)(2), 6A005(d)(3)(c), 6A005(d)(4)(c), 6A202, 6A203, 6A205, 6A225 ali 6A226.

SKUPINA 7

NAVIGACIJA IN LETALSKA ELEKTRONIKA

7ASistemi, oprema in komponente

| : | Glede avtomatskih pilotov za podvodna vozila glej Skupino 8. Glede radarjev glej Skupino 6. |
| --- | --- |

:

7A001Merilniki pospeška in posebej zanje izdelani sestavni deli:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 7A101. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Glede kotnih ali rotacijskih merilcev pospeška glej točko 7A001(b) |
| --- | --- |

:

| (a) | Linearni merilci pospeška, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  1. | namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku 15 g ali manj in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „stabilnost“„prednapetosti“ manj (boljša) kot 130 mikro g glede na stalno kalibrirno vrednost v času enega leta ali |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Linearni merilci pospeška, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

1.

namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku 15 g ali manj in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„stabilnost“„prednapetosti“ manj (boljša) kot 130 mikro g glede na stalno kalibrirno vrednost v času enega leta ali

| (b) | „stabilnost“„skalirnega faktorja“ manj (boljša) kakor 130 ppm glede na stalno kalibrirno vrednost v času enega leta; |
| --- | --- |

(b)

„stabilnost“„skalirnega faktorja“ manj (boljša) kakor 130 ppm glede na stalno kalibrirno vrednost v času enega leta;

| 2. | namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku nad 15 g, vendar manj kot 100 g, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „prosti tek“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 5 000 mikro g v obdobju enega leta in |
| --- | --- | --- |

2.

namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku nad 15 g, vendar manj kot 100 g, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„prosti tek“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 5 000 mikro g v obdobju enega leta in

| (b) | „skalirni faktor“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 2 500 ppm v obdobju enega leta ali |
| --- | --- |

(b)

„skalirni faktor“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 2 500 ppm v obdobju enega leta ali

| 3. | izdelani so za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali sistemih za vodenje in so namenjeni za delovanje pri linearnem pospešku nad 100 g;







  : | Predmet nadzora v točki 7A001(a)(1) in 7A001(a)(2) niso merilci pospeška, ki merijo samo vibracije ali sunek. |
| --- | --- | --- |

3.

izdelani so za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali sistemih za vodenje in so namenjeni za delovanje pri linearnem pospešku nad 100 g;

:

| (b) | kotni ali rotacijski merilci pospeška, namenjeni za delovanje pri linearnih pospeških več kot 100 g. |
| --- | --- |

(b)

kotni ali rotacijski merilci pospeška, namenjeni za delovanje pri linearnih pospeških več kot 100 g.

7A002Žiroskopi ali senzorji hitrosti vrtenja, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 7A102. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Glede kotnih ali rotacijskih merilcev pospeška glej točko 7A001(b) |
| --- | --- |

:

| (a) | namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku 100 g ali manj in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | obseg stopenj je manjši od 500 stopinj na sekundo in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „stabilnost“„prednapetosti“ (bias stability) nižja (boljša) od 0,5 stopinj na uro, kadar se meri v okolju 1 g in v obdobju enega meseca ter z upoštevanjem stalne kalibrirne vrednosti ali |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

namenjeni so za delovanje pri linearnem pospešku 100 g ali manj in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

obseg stopenj je manjši od 500 stopinj na sekundo in imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„stabilnost“„prednapetosti“ (bias stability) nižja (boljša) od 0,5 stopinj na uro, kadar se meri v okolju 1 g in v obdobju enega meseca ter z upoštevanjem stalne kalibrirne vrednosti ali

| (b) | „naključen hod kota“ je manjši (boljši) ali enak 0,0035 stopinje na kvadratni koren iz ure ali







  : | Predmet nadzora v točki 7A002(a)(1)(b) niso ‚žiroskopi z rotirajočo maso‘. |
| --- | --- | --- |

(b)

„naključen hod kota“ je manjši (boljši) ali enak 0,0035 stopinje na kvadratni koren iz ure ali

:

:

‚Žiroskopi z rotirajočo maso‘ so žiroskopi, ki uporabljajo stalno rotirajočo maso za zaznavanje premikov kota.

| 2. | obseg stopenj je večji ali enak 500 stopinj na sekundo in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | „stabilnost“„prednapetosti“ (bias stability) nižja (boljša) od 40 stopinj na uro, kadar se meri v okolju 1 g in v času treh minut ter z upoštevanjem stalne kalibrirne vrednosti ali |
| --- | --- | --- |

2.

obseg stopenj je večji ali enak 500 stopinj na sekundo in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

„stabilnost“„prednapetosti“ (bias stability) nižja (boljša) od 40 stopinj na uro, kadar se meri v okolju 1 g in v času treh minut ter z upoštevanjem stalne kalibrirne vrednosti ali

| (b) | „naključen hod kota“ je manjši (boljši) ali enak 0,2 stopinje na kvadratni koren iz ure ali







  : | Predmet nadzora v točki 7A002(a)(2)(b) niso ‚žiroskopi z rotirajočo maso‘. |
| --- | --- | --- |

(b)

„naključen hod kota“ je manjši (boljši) ali enak 0,2 stopinje na kvadratni koren iz ure ali

:

:

‚Žiroskopi z rotirajočo maso‘ so žiroskopi, ki uporabljajo stalno rotirajočo maso za zaznavanje premikov kota.

| (b) | namenjeni so za delovanje pri linearnih pospeških več kot 100 g; |
| --- | --- |

(b)

namenjeni so za delovanje pri linearnih pospeških več kot 100 g;

7A003Inercialni sistemi in posebej izdelane komponente:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 7A103. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | Inercialni navigacijski sistemi (INS) (s kardanskim obešenjem ali mostom) in inercialna oprema za „zrakoplove“, kopenska vozila, plovila (površinska ali podvodna) ali „vesoljska plovila“, za navigacijo, lego, vodenje ali nadzor, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente:






  1. | navigacijska napaka (prosta inercija) po normalni poravnavi znaša 0,8 morske milje na uro (nm/hr) ‚verjetne cirkularne napake‘ (’CEP‘ – Circular Error Probable) ali manj (boljša) ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Inercialni navigacijski sistemi (INS) (s kardanskim obešenjem ali mostom) in inercialna oprema za „zrakoplove“, kopenska vozila, plovila (površinska ali podvodna) ali „vesoljska plovila“, za navigacijo, lego, vodenje ali nadzor, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente:

1.

navigacijska napaka (prosta inercija) po normalni poravnavi znaša 0,8 morske milje na uro (nm/hr) ‚verjetne cirkularne napake‘ (’CEP‘ – Circular Error Probable) ali manj (boljša) ali

| 2. | namenjeni so za delovanje pri linearnih pospeških več kot 10 g; |
| --- | --- |

2.

namenjeni so za delovanje pri linearnih pospeških več kot 10 g;

| (b) | Hibridni inercialni navigacijski sistemi, integrirani z globalnimi satelitskimi navigacijskimi sistemi (GNSS) ali s sistemi „navigacije na podlagi podatkovnih baz“ („DBRN“) za navigacijo, lego, vodenje ali nadzor, po normalni poravnavi, ki imajo ob izgubi GNSS ali „DBRN“ za čas do štirih minut natančnost navigacijskega položaja INS manjšo (boljšo) od 10 metrov ‚verjetne cirkularne napake‘ (’CEP‘); |
| --- | --- |

(b)

Hibridni inercialni navigacijski sistemi, integrirani z globalnimi satelitskimi navigacijskimi sistemi (GNSS) ali s sistemi „navigacije na podlagi podatkovnih baz“ („DBRN“) za navigacijo, lego, vodenje ali nadzor, po normalni poravnavi, ki imajo ob izgubi GNSS ali „DBRN“ za čas do štirih minut natančnost navigacijskega položaja INS manjšo (boljšo) od 10 metrov ‚verjetne cirkularne napake‘ (’CEP‘);

| (c) | Inercialna oprema za merjenje smeri ali severa, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente:






  1. | izdelana, da ima natančnost določanja smeri ali severa enako ali manjšo (boljšo) od 0,07 deg sec (Lat) (enakim 6 ločnih minut RMS na 45 stopinjah zemljepisne širine), ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Inercialna oprema za merjenje smeri ali severa, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente:

1.

izdelana, da ima natančnost določanja smeri ali severa enako ali manjšo (boljšo) od 0,07 deg sec (Lat) (enakim 6 ločnih minut RMS na 45 stopinjah zemljepisne širine), ali

| 2. | izdelana, da ima neoperativno stopnjo šoka pri 900 g ali več v trajanju 1 milisekunde ali več; |
| --- | --- |

2.

izdelana, da ima neoperativno stopnjo šoka pri 900 g ali več v trajanju 1 milisekunde ali več;

| (d) | inercialna merilna oprema, vključno z inercialnimi merilnimi enotami (IMU) in inercialnimi referenčnimi sistemi (IRS), ki vsebujejo merilce pospeška ali žiroskope iz točk 7A001 ali 7A002.







  : | Parametri iz točke 7A003(a) in 7A003(b) se uporabljajo v katerem koli od naslednjih okolij:







  (a) | vhodna naključna vibracija s celotno magnitudo 7,7 g rms v prve pol ure in celotno trajanje preizkusa eno uro ali eno uro in pol po osi v vsaki od treh navpičnih osi, če imajo naključne vibracije vse naslednje značilnosti:








  1. | stalno gostoto spektralne moči (PSD) 0,04 g2/Hz v frekvenčnem intervalu med 15 in 1 000 Hz in |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(d)

inercialna merilna oprema, vključno z inercialnimi merilnimi enotami (IMU) in inercialnimi referenčnimi sistemi (IRS), ki vsebujejo merilce pospeška ali žiroskope iz točk 7A001 ali 7A002.

:

(a)

vhodna naključna vibracija s celotno magnitudo 7,7 g rms v prve pol ure in celotno trajanje preizkusa eno uro ali eno uro in pol po osi v vsaki od treh navpičnih osi, če imajo naključne vibracije vse naslednje značilnosti:

1.

stalno gostoto spektralne moči (PSD) 0,04 g2/Hz v frekvenčnem intervalu med 15 in 1 000 Hz in

| 2. | dušenje PSD s frekvenco od 0,04 g2/Hz do 0,01 g2/Hz v frekvenčnem intervalu od 1 000 do 2 000 Hz; |
| --- | --- |

2.

dušenje PSD s frekvenco od 0,04 g2/Hz do 0,01 g2/Hz v frekvenčnem intervalu od 1 000 do 2 000 Hz;

| (b) | stopnja nagibanja in nihanja je enaka ali večja od + 2,62 radiana/s (150 deg/s) ali |
| --- | --- |

(b)

stopnja nagibanja in nihanja je enaka ali večja od + 2,62 radiana/s (150 deg/s) ali

| (c) | v skladu z nacionalnimi standardi enakovredna točkama (a) ali (b) zgoraj. |
| --- | --- |

(c)

v skladu z nacionalnimi standardi enakovredna točkama (a) ali (b) zgoraj.

| : | Predmet nadzora v točki 7A003 niso inercialni navigacijski sistemi, ki so jih civilne oblasti „sodelujoče države“ potrdile za uporabo na „civilnih zrakoplovih“. |
| --- | --- |

:

| : | Predmet nadzora v točki 7A003(c)(1) niso teodolitski sistemi, ki vključujejo inercialno opremo, izdelani za civilne meritvene namene. |
| --- | --- |

:

:

| 1. | 7A003(b) se nanaša na sisteme, ki imajo INS in druga neodvisna navigacijska pomagala, vgrajene (integrirane) v eno enoto, s čimer se doseže boljše delovanje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | „Verjetna cirkularna napaka“ (Circular Error Probable – CEP) – pri normalni krožni porazdelitvi, polmer kroga, v katerem je bilo opravljenih 50 % posamičnih meritev, ali polmer kroga, v katerem je verjetnost obstoja 50 %. |
| --- | --- |

2.

7A004Žiro-astro kompasi in druge naprave, ki dajejo položaj ali orientacijo z uporabo avtomatskega sledenja nebesnih teles ali satelitov in katerih azimutna natančnost je enaka ali manjša od (boljša kot) 5 kotnih sekund.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 7A104. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

7A005Oprema za sprejem za globalni navigacijski satelitski sistem (GNSS) s katero koli izmed posebej zanjo izdelanih komponent:

| OPOMBA: | GLEJ TUDI TOČKO 7A105. |
| --- | --- |

OPOMBA:

| : | Za opremo, posebej zasnovano za vojaško rabo, glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

:

| (a) | ki uporablja algoritem za dekripcijo, posebej zasnovan ali spremenjen za vladno rabo za dostop do kode obsega za pozicijo in čas, ali |
| --- | --- |

(a)

ki uporablja algoritem za dekripcijo, posebej zasnovan ali spremenjen za vladno rabo za dostop do kode obsega za pozicijo in čas, ali

| (b) | ima ‚prilagodljive sisteme anten‘.







  : | Predmet nadzora v točki 7A005(b) ni oprema GNSS za sprejem, ki uporablja le komponente, zasnovane za filtriranje, preklop ali združevanje signalov iz več večsmernih anten, ki ne izvaja tehnik prilagodljive antene. |
| --- | --- | --- |

(b)

ima ‚prilagodljive sisteme anten‘.

:

:

Za namene točke 7A005(b) ‚prilagodljivi sistemi anten‘ dinamično zbirajo eno ali več prostorskih ničel v vzorec niza anten, tako da signal obdelajo v časovnem ali frekvenčnem prostoru.

7A006Višinomeri za uporabo v zraku, ki ne delujejo na frekvencah od 4,2 do vključno 4,4 GHz in imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 7A106; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | „upravljanje moči“ ali |
| --- | --- |

(a)

„upravljanje moči“ ali

| (b) | uporablja modulacijo s premikom faze. |
| --- | --- |

(b)

uporablja modulacijo s premikom faze.

7A008Podvodni sonarni navigacijski sistemi, ki uporabljajo Dopplerjevo hitrost ali zapise sonarja na podlagi vzajemnih hitrosti, združene s čelnim virom, in imajo pozicionarno natančnost, ki je enaka ali manjša (boljša) od 3 % prepotovane razdalje ‚verjetne cirkularne napake‘ (’CEP‘) in posebej zanje izdelani sestavni deli;

| : | Predmet nadzora v točki 7A008 niso sistemi, posebej izdelani za instalacijo na površinskih plovilih, ali sistemi, za katere morajo zvočni signali ali boje poiskati pozicijske podatke. |
| --- | --- |

:

| : | Glede akustičnih sistemov glej točko 6A001(a) in točko 6A001(b) o sonarni opremi za merjenje vzajemne in Dopplerjeve hitrosti. Glede drugih pomorskih sistemov glej točko 8A002. |
| --- | --- |

:

7A101Linerani merilci pospeškov, razen tistih iz točke 7A001, ki so izdelani za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali v vseh vrstah sistemov za vodenje, uporabnih v ‚projektilih‘, ki imajo vse naslednje značilnosti, in posebno načrtovane komponente zanje:

| (a) | „prednapetost“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 1 250 mikro g in |
| --- | --- |

(a)

„prednapetost“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 1 250 mikro g in

| (b) | „ponovljivost“„skalirnega faktorja“ manj (boljša) kot 1 250 ppm.; |
| --- | --- |

(b)

„ponovljivost“„skalirnega faktorja“ manj (boljša) kot 1 250 ppm.;

| : | Predmet nadzora v točki 7A101 niso merilci pospeškov, posebej izdelani in razviti kot senzorji merjenja med vrtanjem (MWD –Measurement While Drilling) za uporabo pri delu v jaških. |
| --- | --- |

:

:

| 1. | V točki 7A101 pomenijo ‚projektili‘ celotne raketne sisteme in zrakoplove brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V 7A101 je izhodišče za merilo „prednapetost“ in „skalirni faktor“ ena sigma standardne deviacije z upoštevanjem fiksne kalibracije v celotni periodi enega leta; |
| --- | --- |

2.

7A102Vse vrste žiroskopov, razen tistih iz točke 7A002, ki se uporabljajo v ‚projektilih‘, katerih nazivna ‚stabilnost‘„stopnja zdrsa z delovne točke“ znaša manj kot 0,5° (1 sigma ali rms)/h v okolju 1 g, in posebej zanje izdelane komponente.

:

| 1. | V točki 7A102 pomenijo ‚projektili‘ celotne raketne sisteme in zrakoplove brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V točki 7A102 je ‚stabilnost‘ opredeljena kot ukrep zmožnosti specifičnega mehanizma ali koeficienta storilnosti, da pri stalni izpostavljenosti nespremenljivemu delovnemu pogoju ostane nespremenjen (IEEE STD 528-2001, odstavek 2.247). |
| --- | --- |

2.

7A103Oprema in sistemi za meritve in navigacijo, razen tistih iz točke 7A003, in posebej zanje izdelane komponente:

| (a) | inercialna ali druga oprema, ki uporablja merilce pospeška ali žiroskope, kakor sledi, in sistemi, ki vsebujejo takšno opremo:






  1. | merilce pospeška iz točk 7A001(a)(3), 7A001(b) ali 7A101 ali žiroskope iz točke 7A002 ali 7A102 ali |
| --- | --- | --- |

(a)

inercialna ali druga oprema, ki uporablja merilce pospeška ali žiroskope, kakor sledi, in sistemi, ki vsebujejo takšno opremo:

1.

merilce pospeška iz točk 7A001(a)(3), 7A001(b) ali 7A101 ali žiroskope iz točke 7A002 ali 7A102 ali

| 2. | merilce pospeška iz točke 7A001(a)(1) ali 7A001(a)(2), ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | izdelani so za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali sistemih za vodenje vseh vrst in se lahko uporabljajo v ‚projektilih‘; |
| --- | --- | --- |

2.

merilce pospeška iz točke 7A001(a)(1) ali 7A001(a)(2), ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

izdelani so za uporabo v inercialnih navigacijskih sistemih ali sistemih za vodenje vseh vrst in se lahko uporabljajo v ‚projektilih‘;

| (b) | „prednapetost“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 1 250 mikro g in |
| --- | --- |

(b)

„prednapetost“ s „ponovljivostjo“ manj (boljše) kot 1 250 mikro g in

| (c) | „ponovljivost“„skalirnega faktorja“ manj (boljša) kot 1 250 ppm.; |
| --- | --- |

(c)

„ponovljivost“„skalirnega faktorja“ manj (boljša) kot 1 250 ppm.;

| : | Točka 7A103(a) ne določa opreme, ki vsebuje merilce pospeška iz točke 7A001, če so posebej prirejeni in razviti kot MWD (merjenje med vrtanjem) senzorji za uporabo pri delu v jaških. |
| --- | --- |

:

| (b) | integrirani sistemi instrumentov za letenje, ki vključujejo žirostabilizatorje ali avtomatske pilote, izdelane ali prirejene za uporabo v ‚projektilih‘; |
| --- | --- |

(b)

integrirani sistemi instrumentov za letenje, ki vključujejo žirostabilizatorje ali avtomatske pilote, izdelane ali prirejene za uporabo v ‚projektilih‘;

| (c) | ‚integrirani navigacijski sistemi‘, izdelani ali prilagojeni za ‚projektile‘ in so sposobni natančnost navigacije v krogu 200 m CEP (Circle of Equal Probability) ali manj;

  :


  Za ‚integrirani navigacijski sistem‘ je značilno, da je sestavljen iz naslednjih sestavnih delov:








  1. | inercialne merilne naprave (npr. referenčnega sistema za lego in smer, inercialne referenčne enote ali inercialnega navigacijskega sistema); |
| --- | --- | --- |

(c)

‚integrirani navigacijski sistemi‘, izdelani ali prilagojeni za ‚projektile‘ in so sposobni natančnost navigacije v krogu 200 m CEP (Circle of Equal Probability) ali manj;

:

Za ‚integrirani navigacijski sistem‘ je značilno, da je sestavljen iz naslednjih sestavnih delov:

1.

inercialne merilne naprave (npr. referenčnega sistema za lego in smer, inercialne referenčne enote ali inercialnega navigacijskega sistema);

| 2. | enega ali več zunanjih senzorjev za občasno ali stalno osveževanje položaja in/ali hitrosti skozi celoten polet (npr. satelitski navigacijski sprejemnik, radarski višinomer in/ali Dopplerjev radar), in |
| --- | --- |

2.

enega ali več zunanjih senzorjev za občasno ali stalno osveževanje položaja in/ali hitrosti skozi celoten polet (npr. satelitski navigacijski sprejemnik, radarski višinomer in/ali Dopplerjev radar), in

| 3. | integracijske strojne in programske opreme; |
| --- | --- |

3.

integracijske strojne in programske opreme;

| (d) | triosni magnetni čelni senzorji, izdelani ali prirejeni za združljivost s sistemi za krmarjenje leta in navigacijskimi sistemi, in specialno načrtovanih komponentah zanje, ki imajo naslednje značilnosti:






  1. | notranja kompenzacija nagiba v vzdolžni (± 90 stopinj) in nagibni (± 180 stopinj) osi; |
| --- | --- | --- |

(d)

triosni magnetni čelni senzorji, izdelani ali prirejeni za združljivost s sistemi za krmarjenje leta in navigacijskimi sistemi, in specialno načrtovanih komponentah zanje, ki imajo naslednje značilnosti:

1.

notranja kompenzacija nagiba v vzdolžni (± 90 stopinj) in nagibni (± 180 stopinj) osi;

| 2. | zmožnost prikaza azimutne točnosti boljše (manj) kot 0,5 stopinje rms pri širini ± 80 stopinj, referenca na lokalno magnetno polje; |
| --- | --- |

2.

zmožnost prikaza azimutne točnosti boljše (manj) kot 0,5 stopinje rms pri širini ± 80 stopinj, referenca na lokalno magnetno polje;

| : | Sistemi za krmarjenje leta in navigacijski sistemi v točki 7A103(d) vključujejo žirostabilizatorje, avtomatske pilote in notranje navigacijske sisteme. |
| --- | --- |

:

:

V točki 7A103 pomenijo ‚projektili‘ celotne raketne sisteme in zračna plovila brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km.

7A104Žiro-astro kompasi in druge naprave, razen tistih iz točke 7A004, ki dajejo položaj ali orientacijo z uporabo avtomatskega sledenja nebesnih teles ali satelitov, in posebej zanje izdelane komponente.

7A105Oprema za sprejem za globalne satelitske navigacijske sisteme (GNSS; npr. GPS, GLONASS ali Galileo), ki ima katero koli od naslednjih značilnosti, in posebej zanjo izdelane komponente:

| (a) | izdelana ali prirejena je za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004, v zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012 ali sondirnih raketah iz točke 9A104 ali |
| --- | --- |

(a)

izdelana ali prirejena je za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004, v zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012 ali sondirnih raketah iz točke 9A104 ali

| (b) | izdelana ali prirejena je za uporabo v zraku in ima katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | lahko daje navigacijske podatke pri hitrostih nad 600 m/s; |
| --- | --- | --- |

(b)

izdelana ali prirejena je za uporabo v zraku in ima katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

lahko daje navigacijske podatke pri hitrostih nad 600 m/s;

| 2. | za dostop do zavarovanih signalov/podatkov GNSS, uporablja dekripcijo, izdelano ali prilagojeno za vojaške ali vladne službe, ali |
| --- | --- |

2.

za dostop do zavarovanih signalov/podatkov GNSS, uporablja dekripcijo, izdelano ali prilagojeno za vojaške ali vladne službe, ali

| 3. | je posebej izdelana za izkoriščanje protimotilnih naprav (npr. antena, upravljana z uporabo ničle, ali elektronsko krmiljena antena) za delovanje v okolju aktivnih in pasivnih protiukrepov. |
| --- | --- |

3.

je posebej izdelana za izkoriščanje protimotilnih naprav (npr. antena, upravljana z uporabo ničle, ali elektronsko krmiljena antena) za delovanje v okolju aktivnih in pasivnih protiukrepov.

| : | 7A105(b)(2) in 7A105(b)(3) se ne nanašata na opremo, izdelano za služenje komercialnim, civilnim ali ‚življenjsko-varnostnim‘ (npr. integriteta podatkov, varnost letenja) namenom GNSS. |
| --- | --- |

:

7A106Višinomeri, razen tistih iz točke 7A006, radarskega tipa ali tipa laserskega radarja, izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

7A115Pasivni senzorji za določanje usmerjanja na določen elektromagnetni vir (oprema za iskanje smeri) ali na določeno značilnost terena, ki so izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

| : | Točka 7A115 zajema senzorje za naslednjo opremo:







  (a) | opremo za kartiranje obrisov ozemlja; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

opremo za kartiranje obrisov ozemlja;

| (b) | oprema za slikovne senzorje (aktivne in pasivne) |
| --- | --- |

(b)

oprema za slikovne senzorje (aktivne in pasivne)

| (c) | oprema za pasivne interferometre. |
| --- | --- |

(c)

oprema za pasivne interferometre.

7A116Sistemi za krmarjenje leta in servo ventili, izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

| (a) | hidravlični, mehanski, elektrooptični ali elektromehanski sistemi za krmarjenje leta (vključno s krmarjenjem z uporabo računalnika); |
| --- | --- |

(a)

hidravlični, mehanski, elektrooptični ali elektromehanski sistemi za krmarjenje leta (vključno s krmarjenjem z uporabo računalnika);

| (b) | oprema za stabilizacijo in krmiljenje lege v prostoru; |
| --- | --- |

(b)

oprema za stabilizacijo in krmiljenje lege v prostoru;

| (c) | Servo ventili za krmarjenje leta, izdelani ali prirejeni za sisteme, navedene v 7A116(a) ali 7A116(b), in izdelani ali prirejeni za delovanje v vibracijskem okolju, večjem kot 10 g rms med 20 Hz in 2 kHz. |
| --- | --- |

(c)

Servo ventili za krmarjenje leta, izdelani ali prirejeni za sisteme, navedene v 7A116(a) ali 7A116(b), in izdelani ali prirejeni za delovanje v vibracijskem okolju, večjem kot 10 g rms med 20 Hz in 2 kHz.

7A117„Krmilni sistemi“, uporabni v „projektilih“, z zmožnostjo doseganja sistemske natančnosti 3,33 % ali manj obsega (npr. „CEP“ 10 km ali manj v obsegu 300 km).

7BOprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

7B001Oprema za testiranje, kalibracijo ali poravnavo, izdelana posebej za opremo iz točke 7A.

| : | Predmet nadzora v točki 7B001 ni oprema za testiranje, kalibracijo ali poravnavo za ‚stopnjo vzdrževanja I ali II‘. |
| --- | --- |

:

:

| 1. | Napaka enote za inercialno navigacijo se v zrakoplovu odkrije na podlagi znakov iz krmilne in prikazovalne enote (CDU) ali s statusom sporočila iz ustreznega podsistema. Z upoštevanjem proizvajalčevih navodil je mogoče lokalizirati razlog okvare na ravni zamenljive okvarjene enote (LRU). Nato operater odstrani to enoto in jo zamenja z rezervno. |
| --- | --- |

1.

Napaka enote za inercialno navigacijo se v zrakoplovu odkrije na podlagi znakov iz krmilne in prikazovalne enote (CDU) ali s statusom sporočila iz ustreznega podsistema. Z upoštevanjem proizvajalčevih navodil je mogoče lokalizirati razlog okvare na ravni zamenljive okvarjene enote (LRU). Nato operater odstrani to enoto in jo zamenja z rezervno.

| 2. | ‚‘

  Okvarjena enota se pošlje v popravilo v delavnico (proizvajalčevo ali v delavnico operaterja, ki je pooblaščen za II. stopnjo vzdrževanja). V delavnici se okvarjena enota testira na razne ustrezne načine in tako ugotovi in lokalizira nadomestljiv modulski sklop (SRA), ki je povzročil napako. Ta SRA se odstrani in nadomesti z rezervnim. Okvarjeni modul (ali po možnosti celotna okvarjena enota) se pošlje proizvajalcu. ‚Stopnja vzdrževanja II‘ ne vključuje razstavljanja ali popravila nadzorovanih merilcev pospeška ali žirosenzorjev. |
| --- | --- |

2.

Okvarjena enota se pošlje v popravilo v delavnico (proizvajalčevo ali v delavnico operaterja, ki je pooblaščen za II. stopnjo vzdrževanja). V delavnici se okvarjena enota testira na razne ustrezne načine in tako ugotovi in lokalizira nadomestljiv modulski sklop (SRA), ki je povzročil napako. Ta SRA se odstrani in nadomesti z rezervnim. Okvarjeni modul (ali po možnosti celotna okvarjena enota) se pošlje proizvajalcu. ‚Stopnja vzdrževanja II‘ ne vključuje razstavljanja ali popravila nadzorovanih merilcev pospeška ali žirosenzorjev.

7B002Oprema, posebej izdelana za označevanje zrcal pri žiroskopih z obročnim „laserjem“:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 7B102; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | merilci razpršljivosti z merilno natančnostjo 10 ppm ali manj (boljšo); |
| --- | --- |

(a)

merilci razpršljivosti z merilno natančnostjo 10 ppm ali manj (boljšo);

| (b) | merilci profilov z merilno natančnostjo 0,5 nm (5 angstremov) ali manj (boljšo). |
| --- | --- |

(b)

merilci profilov z merilno natančnostjo 0,5 nm (5 angstremov) ali manj (boljšo).

7B003Oprema, izdelana posebej za „proizvodnjo“ opreme iz točke 7A.

| : | Točka 7B003 vključuje:






  — | testne postaje za nastavitev žiroskopov; |
| --- | --- | --- |

:

—

testne postaje za nastavitev žiroskopov;

| — | postaje za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov; |
| --- | --- |

—

postaje za uravnoteženje dinamičnih žiroskopov;

| — | postaje za testiranje zagona in motorjev žiroskopov; |
| --- | --- |

—

postaje za testiranje zagona in motorjev žiroskopov;

| — | postaje za evakuacijo in polnjenje žiroskopov; |
| --- | --- |

—

postaje za evakuacijo in polnjenje žiroskopov;

| — | napeljavo centrifug za ležaje žiroskopov; |
| --- | --- |

—

napeljavo centrifug za ležaje žiroskopov;

| — | postaje za nastavitev osi merilcev pospeška; |
| --- | --- |

—

postaje za nastavitev osi merilcev pospeška;

| — | stroji za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken; |
| --- | --- |

—

stroji za navijanje z žiroskopsko tuljavo iz optičnih vlaken;

7B102Reflektometri, izdelani posebej za označevanje zrcal laserskih žiroskopov, katerih merilna natančnost je 50 ppm ali manj (boljša).

7B103„Proizvodne zmogljivosti“ in „proizvodna oprema“:

| (a) | „proizvodne zmogljivosti“, izdelane posebej za opremo iz točke 7A117; |
| --- | --- |

(a)

„proizvodne zmogljivosti“, izdelane posebej za opremo iz točke 7A117;

| (b) | „proizvodna oprema“ in druga oprema za testiranje, kalibracijo in poravnavo, razen tiste iz točk od 7B001 do 7B003, ki je namenjena ali prirejena za uporabo z opremo iz točke 7A. |
| --- | --- |

(b)

„proizvodna oprema“ in druga oprema za testiranje, kalibracijo in poravnavo, razen tiste iz točk od 7B001 do 7B003, ki je namenjena ali prirejena za uporabo z opremo iz točke 7A.

7CMateriali

Jih ni.

7DProgramska oprema

7D001„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme iz točke 7A ali 7B

7D002„Izvorna koda“ za „uporabo“ katere koli inercialne navigacijske opreme, skupaj z inercialano opremo, razen iz točke 7A003 ali 7A004, ali referenčnih sistemov za lego in smer (’AHRS‘).

| : | Predmet nadzora v točki 7D002 niso „izvorne kode“ za „uporabo“‚AHRS‘ s kardanskim obešenjem. |
| --- | --- |

:

:

‚AHRS‘ se navadno razlikuje od inercialnih navigacijskih sistemov (INS), saj ‚AHRS‘ daje podatke o legi in smeri in navadno ne daje podatkov o pospešku, hitrosti in položaju, ki so povezani s sistemi INS.

7D003Druga „programska oprema“:

| (a) | „programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za izboljšanje operativnih lastnosti ali za zmanjšanje sistemskih navigacijskih napak na stopnje, navedene v točkah 7A003, 7A004 ali 7A008; |
| --- | --- |

(a)

„programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za izboljšanje operativnih lastnosti ali za zmanjšanje sistemskih navigacijskih napak na stopnje, navedene v točkah 7A003, 7A004 ali 7A008;

| (b) | „izvorna koda“ hibridnih integriranih sistemov, ki izboljšujejo operativne zmogljivosti ali zmanjšujejo navigacijske napake sistemov na stopnjo iz točke 7A003 ali 7A008 z uporabo neprekinjenega kombiniranja smernih podatkov s katerim koli od naslednjih:






  1. | podatki o hitrosti Dopplerjevega radarja ali sonarja; |
| --- | --- | --- |

(b)

„izvorna koda“ hibridnih integriranih sistemov, ki izboljšujejo operativne zmogljivosti ali zmanjšujejo navigacijske napake sistemov na stopnjo iz točke 7A003 ali 7A008 z uporabo neprekinjenega kombiniranja smernih podatkov s katerim koli od naslednjih:

1.

podatki o hitrosti Dopplerjevega radarja ali sonarja;

| 2. | referenčnimi podatki globalnih satelitskih navigacijskih sistemov (GNSS) ali |
| --- | --- |

2.

referenčnimi podatki globalnih satelitskih navigacijskih sistemov (GNSS) ali

| 3. | podatki iz sistemov „navigacije na podlagi podatkovnih baz“ („DBRN“); |
| --- | --- |

3.

podatki iz sistemov „navigacije na podlagi podatkovnih baz“ („DBRN“);

| (c) | „izvorna koda“ za integrirane sisteme letalske elektronike ali nalog, ki kombinirajo podatke senzorjev in izkoriščajo „ekspertne sisteme“; |
| --- | --- |

(c)

„izvorna koda“ za integrirane sisteme letalske elektronike ali nalog, ki kombinirajo podatke senzorjev in izkoriščajo „ekspertne sisteme“;

| (d) | „izvorna koda“ za „razvoj“ česar koli od naslednjega:






  1. | digitalnih sistemov za upravljanje leta za „celovito krmarjenje leta“; |
| --- | --- | --- |

(d)

„izvorna koda“ za „razvoj“ česar koli od naslednjega:

1.

digitalnih sistemov za upravljanje leta za „celovito krmarjenje leta“;

| 2. | integriranih pogonskih sistemov in sistemov za krmarjenje leta; |
| --- | --- |

2.

integriranih pogonskih sistemov in sistemov za krmarjenje leta;

| 3. | kontrolnih sistemov krmarjenja letala z uporabo računalnika ali z uporabo svetlobe; |
| --- | --- |

3.

kontrolnih sistemov krmarjenja letala z uporabo računalnika ali z uporabo svetlobe;

| 4. | „aktivnih sistemov za krmarjenje leta“, ki preskakujejo napake ali pa imajo zmožnost ponovne samokonfiguracije; |
| --- | --- |

4.

„aktivnih sistemov za krmarjenje leta“, ki preskakujejo napake ali pa imajo zmožnost ponovne samokonfiguracije;

| 5. | opreme za avtomatsko iskanje smeri v zraku; |
| --- | --- |

5.

opreme za avtomatsko iskanje smeri v zraku;

| 6. | sistemov podatkov iz zraka na podlagi statičnih podatkov površja ali |
| --- | --- |

6.

sistemov podatkov iz zraka na podlagi statičnih podatkov površja ali

| 7. | rastrirnih ali tridimenzionalnih prikazovalnikov; |
| --- | --- |

7.

rastrirnih ali tridimenzionalnih prikazovalnikov;

| (e) | „programska oprema“ za računalniško podprto načrtovanje (CAD), izdelana posebej za „razvoj“„aktivnih sistemov za krmarjenje leta“, helikopterskih večosnih krmilnikov za krmarjenje leta z uporabo računalnika ali svetlobe ali helikopterskih „cirkulacijsko krmiljenih protivrtilnih ali cirkulacijsko krmiljenih smernih nadzornih sistemov“, katerih „tehnologija“ je določena v točkah 7E004(b), 7E004(c)(1) ali 7E004(c)(2). |
| --- | --- |

(e)

„programska oprema“ za računalniško podprto načrtovanje (CAD), izdelana posebej za „razvoj“„aktivnih sistemov za krmarjenje leta“, helikopterskih večosnih krmilnikov za krmarjenje leta z uporabo računalnika ali svetlobe ali helikopterskih „cirkulacijsko krmiljenih protivrtilnih ali cirkulacijsko krmiljenih smernih nadzornih sistemov“, katerih „tehnologija“ je določena v točkah 7E004(b), 7E004(c)(1) ali 7E004(c)(2).

7D101„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ opreme iz točke 7A001 do 7A006, 7A101 do 7A106, 7A115, 7A116(a), 7A116(b), 7B001, 7B002, 7B003, 7B102 ali 7B103.

7D102Integracijska „programska oprema“:

| (a) | integracijska „programska oprema“ za opremo iz točke 7A103(b); |
| --- | --- |

(a)

integracijska „programska oprema“ za opremo iz točke 7A103(b);

| (b) | integracijska „programska oprema“, izdelana posebej za opremo iz točk 7A003 ali 7A103(a) |
| --- | --- |

(b)

integracijska „programska oprema“, izdelana posebej za opremo iz točk 7A003 ali 7A103(a)

| (c) | integracijska „programska oprema“, izdelana ali prilagojena za opremo, navedeno v 7A103(c)







  : | Običajna oblika integracijske „programske opreme“ izkorišča Kalmanovo filtriranje. |
| --- | --- | --- |

(c)

integracijska „programska oprema“, izdelana ali prilagojena za opremo, navedeno v 7A103(c)

:

7D103„Programska oprema“, izdelana posebej za upodabljanje ali simulacijo „krmilnih sistemov“ iz točke 7A117 ali za njihovo konstrukcijsko integracijo v nosilne rakete iz točke 9A004 ali sondirne rakete iz točke 9A104.

| : | „Programska oprema“ iz točke 7D103 se še naprej ureja, če je kombinirana s posebej izdelanimi obdelovalnimi stroji iz točke 4A102. |
| --- | --- |

:

7ETehnologija

7E001„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točk 7A, 7B, ali 7D.

7E002„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme iz točk 7A ali 7B.

7E003„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za popravilo, obnovo ali remont opreme iz točk 7A001 do 7A004.

| : | Predmet nadzora v točki 7E003 ni vzdrževalna „tehnologija“, ki je neposredno povezana s kalibracijo, odstranjevanjem ali zamenjavo poškodovanih ali nepopravljivih enot LRU in SRA v „civilnem zrakoplovu“, kakor je opisano v ‚stopnji vzdrževanja I ali II‘. |
| --- | --- |

:

| : | Glej tehnične opombe k točki 7B001. |
| --- | --- |

:

7E004Druga „tehnologija“:

| (a) | „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ česar koli od naslednjega:






  1. | opreme za avtomatsko iskanje smeri v zraku, ki deluje na frekvencah več kot 5 MHz; |
| --- | --- | --- |

(a)

„tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ česar koli od naslednjega:

1.

opreme za avtomatsko iskanje smeri v zraku, ki deluje na frekvencah več kot 5 MHz;

| 2. | sistemov podatkov iz zraka, ki temeljijo samo na statičnih podatkih površja in ne potrebujejo konvencionalnih zračnih sond; |
| --- | --- |

2.

sistemov podatkov iz zraka, ki temeljijo samo na statičnih podatkih površja in ne potrebujejo konvencionalnih zračnih sond;

| 3. | tridimenzionalni prikazovalniki za „zrakoplov“; |
| --- | --- |

3.

tridimenzionalni prikazovalniki za „zrakoplov“;

| 4. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

4.

se ne uporablja;

| 5. | električnih prožil (to je elektromehanskih, elektrohidrostatičnih in integriranih prožilnih paketov), izdelanih posebej za „primarno krmarjenje leta“; |
| --- | --- |

5.

električnih prožil (to je elektromehanskih, elektrohidrostatičnih in integriranih prožilnih paketov), izdelanih posebej za „primarno krmarjenje leta“;

| 6. | „nizov optičnih senzorjev za krmarjenje leta“, izdelanih posebej za uporabo „aktivnih sistemov za krmarjenje leta“, ali |
| --- | --- |

6.

„nizov optičnih senzorjev za krmarjenje leta“, izdelanih posebej za uporabo „aktivnih sistemov za krmarjenje leta“, ali

| 7. | sistemi „DBRN“, izdelani za podvodno plovbo, ki uporabljajo sonarne ali gravitacijske baze podatkov, ki omogočajo pozicijsko natančnost 0,4 navtične milje ali manj (boljša); |
| --- | --- |

7.

sistemi „DBRN“, izdelani za podvodno plovbo, ki uporabljajo sonarne ali gravitacijske baze podatkov, ki omogočajo pozicijsko natančnost 0,4 navtične milje ali manj (boljša);

| (b) | „razvojna“„tehnologija“ za „aktivne sisteme za krmarjenje leta“ (vključno s krmarjenjem letala z uporabo računalnika ali svetlobe):






  1. | oblikovanje konfiguracije za medpovezavo elektronskih obdelovalnih elementov (računalniki na krovu), za doseganje „realnočasovne obdelave“ za izvajanje zakonov o kontroli; |
| --- | --- | --- |

(b)

„razvojna“„tehnologija“ za „aktivne sisteme za krmarjenje leta“ (vključno s krmarjenjem letala z uporabo računalnika ali svetlobe):

1.

oblikovanje konfiguracije za medpovezavo elektronskih obdelovalnih elementov (računalniki na krovu), za doseganje „realnočasovne obdelave“ za izvajanje zakonov o kontroli;

| 2. | kompenzacija zakonov o kontroli za upoštevanje lokacije senzorjev ali dinamične obremenitve letalskega ogrodja, to je kompenzacija za senzorske vibracije ali za spremembe položaja senzorjev od težišča; |
| --- | --- |

2.

kompenzacija zakonov o kontroli za upoštevanje lokacije senzorjev ali dinamične obremenitve letalskega ogrodja, to je kompenzacija za senzorske vibracije ali za spremembe položaja senzorjev od težišča;

| 3. | elektronsko upravljanje redundance podatkov ali redundance sistemov za odkrivanje napak, toleranco napak, osamitev napak in za rekonfiguracijo;







  : | Predmet nadzora v točki 7E004(b)(3) ni „tehnologija“ za oblikovanje fizične redundance. |
| --- | --- | --- |

3.

elektronsko upravljanje redundance podatkov ali redundance sistemov za odkrivanje napak, toleranco napak, osamitev napak in za rekonfiguracijo;

:

| 4. | sistemi za krmarjenje leta, ki med letom omogočajo rekonfiguracijo sile in trenutne kontrole za realnočasovno samostojno krmarjenje zrakoplova; |
| --- | --- |

4.

sistemi za krmarjenje leta, ki med letom omogočajo rekonfiguracijo sile in trenutne kontrole za realnočasovno samostojno krmarjenje zrakoplova;

| 5. | integracija kontrolnih podatkov digitalnega krmarjenja leta, navigacije in pogona v digitalni sistem upravljanja leta za „celovito krmarjenje leta“;







  : | Predmet nadzora v točki 7E004(b)(5) ni:







  (a) | „razvojna“„tehnologija“ za integracijo kontrolnih podatkov digitalnega krmarjenja leta, navigacije in pogona v digitalni sistem upravljanja leta za „optimizacijo poti leta“; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

integracija kontrolnih podatkov digitalnega krmarjenja leta, navigacije in pogona v digitalni sistem upravljanja leta za „celovito krmarjenje leta“;

:

(a)

„razvojna“„tehnologija“ za integracijo kontrolnih podatkov digitalnega krmarjenja leta, navigacije in pogona v digitalni sistem upravljanja leta za „optimizacijo poti leta“;

| (b) | „razvojna“„tehnologija“ za sisteme instrumentov za letenje „zrakoplova“, integrirane samo za navigacijo ali pristope VOR, DME, ILS ali MLS. |
| --- | --- |

(b)

„razvojna“„tehnologija“ za sisteme instrumentov za letenje „zrakoplova“, integrirane samo za navigacijo ali pristope VOR, DME, ILS ali MLS.

| 6. | popolno digitalno krmarjenje leta ali sistemi za upravljanje multisenzorskih nalog, ki uporabljajo „ekspertne sisteme“;







  : | Glede „tehnologije“ za sisteme popolnega digitalnega krmiljenja motorja (Full Authority Digital Engine Control Systems – „FADEC Systems“), glej točko 9E003(h). |
| --- | --- | --- |

6.

popolno digitalno krmarjenje leta ali sistemi za upravljanje multisenzorskih nalog, ki uporabljajo „ekspertne sisteme“;

:

| (c) | „tehnologija“ za „razvoj“ helikopterskih sistemov:






  1. | večosni računalniški ali svetlobni krmilniki, ki združujejo funkcije vsaj dveh izmed naslednjih v en kontrolni element:






  (a) | spreminjanje skupnega osnovnega koraka rotorja; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

„tehnologija“ za „razvoj“ helikopterskih sistemov:

1.

večosni računalniški ali svetlobni krmilniki, ki združujejo funkcije vsaj dveh izmed naslednjih v en kontrolni element:

(a)

spreminjanje skupnega osnovnega koraka rotorja;

| (b) | ciklično spreminjanje kraka rotorja; |
| --- | --- |

(b)

ciklično spreminjanje kraka rotorja;

| (c) | krmiljenje nihanja; |
| --- | --- |

(c)

krmiljenje nihanja;

| 2. | „cirkulacijsko krmiljeni protivrtilni ali cirkulacijsko krmiljeni smerni nadzorni sistemi“; |
| --- | --- |

2.

„cirkulacijsko krmiljeni protivrtilni ali cirkulacijsko krmiljeni smerni nadzorni sistemi“;

| 3. | kraki rotorja s „spremenljivo geometrijo aerodinamičnega profila“ za uporabo v sistemih, ki krmilijo posamezne krake. |
| --- | --- |

3.

kraki rotorja s „spremenljivo geometrijo aerodinamičnega profila“ za uporabo v sistemih, ki krmilijo posamezne krake.

7E101„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „uporabo“ opreme iz točk od 7A001 do 7A006, 7A101 do 7A106, 7A115 do 7A117, 7B001, 7B002, 7B003, 7B102, 7B103, 7D101 do 7D103.

7E102„Tehnologija“ za varovanje letalske elektronike in električnih podsistemov pred nevarnostjo elektromagnetnih impulzov (EMP) in elektromagnetne interference (EMI) iz zunanjih virov:

| (a) | „tehnologija“ za konstrukcijo zaščitnih sistemov; |
| --- | --- |

(a)

„tehnologija“ za konstrukcijo zaščitnih sistemov;

| (b) | „tehnologija“ za konfiguracijo odpornih električnih vezij in podsistemov; |
| --- | --- |

(b)

„tehnologija“ za konfiguracijo odpornih električnih vezij in podsistemov;

| (c) | „tehnologija“ za določanje kriterijev odpornosti iz točk 7E102(a) in 7E102(b) |
| --- | --- |

(c)

„tehnologija“ za določanje kriterijev odpornosti iz točk 7E102(a) in 7E102(b)

7E104„Tehnologija“ za integracijo podatkov o krmarjenju leta, vodenju in pogonu v sistem upravljanja leta za optimizacijo tirnice raketnega sistema.

SKUPINA 8

POMORSTVO

8ASistemi, oprema in komponente

8A001Podvodna plovila in površinska plovila:

| : | Glede nadzornega statusa opreme za podvodna plovila glej:






  — | skupino 5, del 2, „Informacijska varnost“ za šifrirano komunikacijsko opremo; |
| --- | --- | --- |

:

—

skupino 5, del 2, „Informacijska varnost“ za šifrirano komunikacijsko opremo;

| — | skupino 6 za senzorje; |
| --- | --- |

—

skupino 6 za senzorje;

| — | skupini 7 in 8 za navigacijsko opremo; |
| --- | --- |

—

skupini 7 in 8 za navigacijsko opremo;

| — | skupino 8A za podvodno opremo. |
| --- | --- |

—

skupino 8A za podvodno opremo.

| (a) | podvodna plovila s posadko, pripeta, namenjena za delovanje v globinah več kot 1 000 m; |
| --- | --- |

(a)

podvodna plovila s posadko, pripeta, namenjena za delovanje v globinah več kot 1 000 m;

| (b) | podvodna plovila s posadko, prosta, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izdelana za ‚samostojno delovanje‘ in katerih dvižna zmogljivost je:






  (a) | 10 % ali več njihove teže v zraku in |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

podvodna plovila s posadko, prosta, s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izdelana za ‚samostojno delovanje‘ in katerih dvižna zmogljivost je:

(a)

10 % ali več njihove teže v zraku in

| (b) | 15 kN ali več; |
| --- | --- |

(b)

15 kN ali več;

| 2. | izdelana za delovanje v globinah več kot 1 000 m ali |
| --- | --- |

2.

izdelana za delovanje v globinah več kot 1 000 m ali

| 3. | imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | so izdelana za neprekinjeno ‚samostojno delovanje‘ 10 ur ali več in |
| --- | --- | --- |

3.

imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

so izdelana za neprekinjeno ‚samostojno delovanje‘ 10 ur ali več in

| (b) | imajo ‚doseg‘ 25 morskih milj ali več; |
| --- | --- |

(b)

imajo ‚doseg‘ 25 morskih milj ali več;

:

| 1. | Za namene točke 8A001(b) ‚samostojno delovanje‘ pomeni popolnoma pod vodno gladino, brez cevi za zrak, delovanje vseh sistemov in križarjenje pri minimalni hitrosti, pri čemer lahko podvodno plovilo varno uravnava globino samo z uporabo globinskih načrtov, brez potrebe po podpori ladje ali podporne baze na vodni površini, morskem dnu ali na obali in z uporabo pogonskega sistema za podvodno ali površinsko uporabo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V točki 8A001(b) „doseg“ pomeni polovico največje razdalje, v kateri lahko podvodno plovilo „deluje samostojno“. |
| --- | --- |

2.

| (c) | podvodna plovila brez posadke, pripeta, namenjena za delovanje v globinah več kot 1 000 m, in imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  1. | izdelana za manevre z lastnim pogonom z uporabo pogonskih ali odrivnih motorjev iz točke 8A002(a)(2) ali |
| --- | --- | --- |

(c)

podvodna plovila brez posadke, pripeta, namenjena za delovanje v globinah več kot 1 000 m, in imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

1.

izdelana za manevre z lastnim pogonom z uporabo pogonskih ali odrivnih motorjev iz točke 8A002(a)(2) ali

| 2. | podatkovna povezava z optičnimi vlakni; |
| --- | --- |

2.

podatkovna povezava z optičnimi vlakni;

| (d) | podvodna plovila brez posadke, prosta, s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izdelana za določanje smeri glede na katero koli geografsko danost brez realnočasovne človeške pomoči; |
| --- | --- | --- |

(d)

podvodna plovila brez posadke, prosta, s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izdelana za določanje smeri glede na katero koli geografsko danost brez realnočasovne človeške pomoči;

| 2. | akustična povezava za izmenjavo podatkov ali ukazov ali |
| --- | --- |

2.

akustična povezava za izmenjavo podatkov ali ukazov ali

| 3. | optična povezava za izmenjavo podatkov ali ukazov nad 1 000 m; |
| --- | --- |

3.

optična povezava za izmenjavo podatkov ali ukazov nad 1 000 m;

| (e) | sistemi za reševanje iz oceana z dvižno zmogljivostjo več kot 5 MN, ki se uporabljajo za reševanje objektov iz globin več kot 250 m in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | imajo dinamični sistem določanja položaja z zmožnostjo vzdrževanja položaja v krogu 20 m od točke, ki jo prikaže navigacijski sistem ali |
| --- | --- | --- |

(e)

sistemi za reševanje iz oceana z dvižno zmogljivostjo več kot 5 MN, ki se uporabljajo za reševanje objektov iz globin več kot 250 m in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

imajo dinamični sistem določanja položaja z zmožnostjo vzdrževanja položaja v krogu 20 m od točke, ki jo prikaže navigacijski sistem ali

| 2. | imajo sisteme navigacije z uporabo morskega dna in integracijske navigacijske sisteme za globine več kot 1 000 m in z natančnostjo določitve položaja do 10 m od vnaprej določene točke; |
| --- | --- |

2.

imajo sisteme navigacije z uporabo morskega dna in integracijske navigacijske sisteme za globine več kot 1 000 m in z natančnostjo določitve položaja do 10 m od vnaprej določene točke;

| (f) | plovila za delovanje na vodni površini (popolnoma opremljene s ščitniki), z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  1. | maksimalna hitrost pri polni obremenitvi presega 30 vozlov pri značilni višini valov 1,25 m (stanje morja 3) ali več; |
| --- | --- | --- |

(f)

plovila za delovanje na vodni površini (popolnoma opremljene s ščitniki), z vsemi naslednjimi značilnostmi:

1.

maksimalna hitrost pri polni obremenitvi presega 30 vozlov pri značilni višini valov 1,25 m (stanje morja 3) ali več;

| 2. | tlak zračne blazine več kot 3 830 Pa in |
| --- | --- |

2.

tlak zračne blazine več kot 3 830 Pa in

| 3. | razmerje izriva med prazno in polno natovorjeno ladjo manj kot 0,70; |
| --- | --- |

3.

razmerje izriva med prazno in polno natovorjeno ladjo manj kot 0,70;

| (g) | plovila za delovanje na vodni površini (trdne stranske stene) z maksimalno hitrostjo pri polni obremenitvi več kot 40 vozlov pri značilni višini valov 3,25 m (stanje morja 5) ali več; |
| --- | --- |

(g)

plovila za delovanje na vodni površini (trdne stranske stene) z maksimalno hitrostjo pri polni obremenitvi več kot 40 vozlov pri značilni višini valov 3,25 m (stanje morja 5) ali več;

| (h) | hidrokrilna plovila z aktivnimi sistemi za avtomatsko krmiljenje sistemov kril in z maksimalno hitrostjo pri polni obremenitvi 40 vozlov ali več pri značilni višini valov 3,25 m (stanje morja 5) ali več; |
| --- | --- |

(h)

hidrokrilna plovila z aktivnimi sistemi za avtomatsko krmiljenje sistemov kril in z maksimalno hitrostjo pri polni obremenitvi 40 vozlov ali več pri značilni višini valov 3,25 m (stanje morja 5) ali več;

| (i) | ‚plovila z zmanjšano vodno linijo‘ s katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | izriv pri polni obremenitvi več kot 500 ton in maksimalna hitrost pri polni obremenitvi več kot 35 vozlov pri značilni višini valov 3,25 m (stanje morja 5) ali več ali |
| --- | --- | --- |

(i)

‚plovila z zmanjšano vodno linijo‘ s katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

izriv pri polni obremenitvi več kot 500 ton in maksimalna hitrost pri polni obremenitvi več kot 35 vozlov pri značilni višini valov 3,25 m (stanje morja 5) ali več ali

| 2. | izriv pri polni obremenitvi več kot 1 500 ton in maksimalna hitrost pri polni obremenitvi več kot 25 vozlov pri značilni višini valov 4 m (stanje morja 6) ali več. |
| --- | --- |

2.

izriv pri polni obremenitvi več kot 1 500 ton in maksimalna hitrost pri polni obremenitvi več kot 25 vozlov pri značilni višini valov 4 m (stanje morja 6) ali več.

:

‚Plovilo z zmanjšano vodno linijo‘ je opredeljeno: plovna površina z ugrezom, kakor je predviden v operativnem načrtu, manj kot 2 × (spodriv pri ugrezu iz operativnega načrta)2/3.

8A002Pomorski sistemi, oprema in sestavni deli:

| : | Glede podvodnih komunikacijskih sistemov glej Skupino 5, del 1 – Telekomunikacije. |
| --- | --- |

:

| (a) | sistemi, oprema in sestavni deli, izdelani ali prirejeni posebej za podvodna plovila, ki so namenjena za delovanje v globinah več kot 1 000 m:






  1. | tlačna ohišja ali tlačne komore z največjim notranjim premerom več kot 1,5 m; |
| --- | --- | --- |

(a)

sistemi, oprema in sestavni deli, izdelani ali prirejeni posebej za podvodna plovila, ki so namenjena za delovanje v globinah več kot 1 000 m:

1.

tlačna ohišja ali tlačne komore z največjim notranjim premerom več kot 1,5 m;

| 2. | pogonski motorji na enosmerni tok ali odrivni motorji; |
| --- | --- |

2.

pogonski motorji na enosmerni tok ali odrivni motorji;

| 3. | centralni kabli s konektorji, ki uporabljajo optična vlakna in imajo členke sintetične trdnosti; |
| --- | --- |

3.

centralni kabli s konektorji, ki uporabljajo optična vlakna in imajo členke sintetične trdnosti;

| 4. | sestavni deli, izdelani iz materiala iz točke 8C001; |
| --- | --- |

4.

sestavni deli, izdelani iz materiala iz točke 8C001;

:

Cilj iz točke 8A002(a)(4) se ne sme spodkopati zaradi izvoza ‚sintaktične pene‘ iz točke 8C001 v vmesni fazi proizvodnje, ko še ni v končni obliki.

| (b) | sistemi, izdelani ali prirejeni posebej za avtomatsko kontrolo gibanja podvodnih plovil iz točke 8A001, ki uporabljajo navigacijske podatke, ki imajo servokontrole z zaprto zanko in katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | da omogočijo plovilu, da se giblje znotraj 10 m od prej določene točke v vodnem stolpu; |
| --- | --- | --- |

(b)

sistemi, izdelani ali prirejeni posebej za avtomatsko kontrolo gibanja podvodnih plovil iz točke 8A001, ki uporabljajo navigacijske podatke, ki imajo servokontrole z zaprto zanko in katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

da omogočijo plovilu, da se giblje znotraj 10 m od prej določene točke v vodnem stolpu;

| 2. | za vzdrževanje položaja plovila znotraj 10 m od prej določene točke v vodnem stolpu ali |
| --- | --- |

2.

za vzdrževanje položaja plovila znotraj 10 m od prej določene točke v vodnem stolpu ali

| 3. | za vzdrževanje položaja plovila znotraj 10 m med sledenjem kabla na morskem dnu ali pod njim; |
| --- | --- |

3.

za vzdrževanje položaja plovila znotraj 10 m med sledenjem kabla na morskem dnu ali pod njim;

| (c) | penetratorji ali konektorji iz optičnih vlaken za komore; |
| --- | --- |

(c)

penetratorji ali konektorji iz optičnih vlaken za komore;

| (d) | sistemi za podvodno gledanje:






  1. | televizijski sistemi in televizijske kamere:






  (a) | televizijski sistemi (s kamero ter opremo za nadzor in prenos signalov) z ‚mejno ločljivostjo‘ merjeno na zraku več kot 800 črt, ki so posebej izdelani ali prirejeni za daljinsko vodeno delovanje s podvodnim plovilom; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

sistemi za podvodno gledanje:

1.

televizijski sistemi in televizijske kamere:

(a)

televizijski sistemi (s kamero ter opremo za nadzor in prenos signalov) z ‚mejno ločljivostjo‘ merjeno na zraku več kot 800 črt, ki so posebej izdelani ali prirejeni za daljinsko vodeno delovanje s podvodnim plovilom;

| (b) | podvodne televizijske kamere z ‚mejno ločljivostjo‘ merjeno na zraku več kot 1 100 črt; |
| --- | --- |

(b)

podvodne televizijske kamere z ‚mejno ločljivostjo‘ merjeno na zraku več kot 1 100 črt;

| (c) | televizijske kamere za snemanje pri šibki svetlobi, izdelane ali prirejene posebej za podvodno uporabo, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | cevi za ojačanje slike iz točke 6A002(a)(2)(a) in |
| --- | --- | --- |

(c)

televizijske kamere za snemanje pri šibki svetlobi, izdelane ali prirejene posebej za podvodno uporabo, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

cevi za ojačanje slike iz točke 6A002(a)(2)(a) in

| 2. | več kot 150 000„aktivnih pik“ na površinski polprevodniški niz; |
| --- | --- |

2.

več kot 150 000„aktivnih pik“ na površinski polprevodniški niz;

:

‚Mejna ločljivost‘ pri televiziji je mera horizontalne ločljivosti, ki se navadno izraža z maksimalnim številom črt na višino slike, ki se meri na testni tabeli z uporabo standarda IEEE 208/1960 ali drugega enakovrednega standarda.

| 2. | sistemi, izdelani ali prirejeni posebej za daljinsko vodenje delovanja podvodnega plovila, ki uporabljajo tehnike za minimizacijo učinka razprševanja, ter vključno z iluminatorji z omejenim dosegom ali laserskimi sistemi; |
| --- | --- |

2.

sistemi, izdelani ali prirejeni posebej za daljinsko vodenje delovanja podvodnega plovila, ki uporabljajo tehnike za minimizacijo učinka razprševanja, ter vključno z iluminatorji z omejenim dosegom ali laserskimi sistemi;

| (e) | fotografske kamere, posebej izdelane ali prirejene za podvodno uporabo v globinah nad 150 m, s formatom filma 35 mm ali več, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | pisanje označb na film z uporabo podatkov iz zunanjega vira; |
| --- | --- | --- |

(e)

fotografske kamere, posebej izdelane ali prirejene za podvodno uporabo v globinah nad 150 m, s formatom filma 35 mm ali več, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

pisanje označb na film z uporabo podatkov iz zunanjega vira;

| 2. | avtomatska korekcija žariščne razdalje ali |
| --- | --- |

2.

avtomatska korekcija žariščne razdalje ali

| 3. | avtomatsko krmiljena kompenzacija, izdelana posebej tako, da omogoča uporabo ohišja podvodne kamere v globinah več kot 1 000 m; |
| --- | --- |

3.

avtomatsko krmiljena kompenzacija, izdelana posebej tako, da omogoča uporabo ohišja podvodne kamere v globinah več kot 1 000 m;

| (f) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(f)

se ne uporablja;

| (g) | sistemi za osvetljevanje, izdelani ali prirejeni posebej za podvodno rabo:






  1. | stroboskopski sistem osvetljevanja z zmožnostjo izhodne svetlobne energije več kot 300 J na blisk in s hitrostjo ponavljanja bliskov več kot 5 na sekundo; |
| --- | --- | --- |

(g)

sistemi za osvetljevanje, izdelani ali prirejeni posebej za podvodno rabo:

1.

stroboskopski sistem osvetljevanja z zmožnostjo izhodne svetlobne energije več kot 300 J na blisk in s hitrostjo ponavljanja bliskov več kot 5 na sekundo;

| 2. | sistem za osvetljevanje z uporabo argonskega loka, izdelan posebej za uporabo v globinah nad 1 000 m; |
| --- | --- |

2.

sistem za osvetljevanje z uporabo argonskega loka, izdelan posebej za uporabo v globinah nad 1 000 m;

| (h) | „roboti“, izdelani posebej za podvodno rabo, krmiljeni z uporabo namenskega računalnika, in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:






  1. | sisteme za krmiljenje „robota“, ki uporabljajo podatke senzorjev, ki merijo silo ali vrtilni moment, uporabljen na zunanjem objektu, razdaljo od zunanjega objekta ali občutek tipa med „robotom“ in zunanjim objektom ali |
| --- | --- | --- |

(h)

„roboti“, izdelani posebej za podvodno rabo, krmiljeni z uporabo namenskega računalnika, in ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti:

1.

sisteme za krmiljenje „robota“, ki uporabljajo podatke senzorjev, ki merijo silo ali vrtilni moment, uporabljen na zunanjem objektu, razdaljo od zunanjega objekta ali občutek tipa med „robotom“ in zunanjim objektom ali

| 2. | imajo zmožnost produkcije sile 250 N ali več ali vrtilnega momenta 250 Nm ali več, njihove strukture pa vsebujejo zlitine na podlagi titana ali „kompozitne“„vlaknaste ali filamentne“ materiale; |
| --- | --- |

2.

imajo zmožnost produkcije sile 250 N ali več ali vrtilnega momenta 250 Nm ali več, njihove strukture pa vsebujejo zlitine na podlagi titana ali „kompozitne“„vlaknaste ali filamentne“ materiale;

| (i) | daljinsko vodeni artikulirani manipulatorji, posebej izdelani ali prirejeni za uporabo s podvodnimi plovili, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  1. | sisteme za krmiljenje manipulatorja z uporabo podatkov iz senzorjev, ki merijo kar koli od naslednjega:






  (a) | vrtilni moment ali silo, ki deluje na zunanji objekt, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

daljinsko vodeni artikulirani manipulatorji, posebej izdelani ali prirejeni za uporabo s podvodnimi plovili, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

1.

sisteme za krmiljenje manipulatorja z uporabo podatkov iz senzorjev, ki merijo kar koli od naslednjega:

(a)

vrtilni moment ali silo, ki deluje na zunanji objekt, ali

| (b) | občutek tipa med manipulatorjem in zunanjim objektom, ali |
| --- | --- |

(b)

občutek tipa med manipulatorjem in zunanjim objektom, ali

| 2. | so krmiljeni z uporabo sorazmernih nadrejeno-podrejenih tehnik ali z uporabo namenskega računalnika, in imajo možnost ‚svobode gibanja‘ 5 stopinj ali več; |
| --- | --- |

2.

so krmiljeni z uporabo sorazmernih nadrejeno-podrejenih tehnik ali z uporabo namenskega računalnika, in imajo možnost ‚svobode gibanja‘ 5 stopinj ali več;

:

Pri določanju stopinj ‚svobode gibanja‘ veljajo samo funkcije s sorazmernim krmiljenjem z uporabo povratnih podatkov o položaju ali z uporabo namenskega računalnika.

| (j) | pogonski sistemi, ki ne potrebujejo zraka, izdelani posebej za podvodno uporabo:






  1. | braytonovi ali Rankinovi ciklični pogonski sistemi, neodvisni od zraka, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  (a) | sisteme za kemično odstranjevanje ali absorpcijo, izdelane posebej za odstranjevanje ogljikovega dioksida, ogljikovega monoksida in delcev iz obtočnega izpuha motorja; |
| --- | --- | --- | --- |

(j)

pogonski sistemi, ki ne potrebujejo zraka, izdelani posebej za podvodno uporabo:

1.

braytonovi ali Rankinovi ciklični pogonski sistemi, neodvisni od zraka, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

(a)

sisteme za kemično odstranjevanje ali absorpcijo, izdelane posebej za odstranjevanje ogljikovega dioksida, ogljikovega monoksida in delcev iz obtočnega izpuha motorja;

| (b) | sisteme, izdelane posebej za uporabo monoatomskega plina; |
| --- | --- |

(b)

sisteme, izdelane posebej za uporabo monoatomskega plina;

| (c) | naprave ali sklope, izdelane posebej za zmanjševanje podvodnega hrupa pri frekvencah pod 10 kHz, ali posebne naprave na blaženje sunkov ali |
| --- | --- |

(c)

naprave ali sklope, izdelane posebej za zmanjševanje podvodnega hrupa pri frekvencah pod 10 kHz, ali posebne naprave na blaženje sunkov ali

| (d) | sisteme, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | izdelani posebej za stiskanje proizvodov reakcije ali za rafinacijo goriva; |
| --- | --- | --- |

(d)

sisteme, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

izdelani posebej za stiskanje proizvodov reakcije ali za rafinacijo goriva;

| 2. | izdelani posebej za shranjevanje proizvodov reakcije, in |
| --- | --- |

2.

izdelani posebej za shranjevanje proizvodov reakcije, in

| 3. | izdelani posebej za odvajanje proizvodov reakcije pod pritiskom 100 kPa ali več; |
| --- | --- |

3.

izdelani posebej za odvajanje proizvodov reakcije pod pritiskom 100 kPa ali več;

| 2. | sistemi z dizelskim cikličnim motorjem, neodvisnim od zraka, z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  (a) | sisteme za kemično odstranjevanje ali absorpcijo, izdelane posebej za odstranjevanje ogljikovega dioksida, ogljikovega monoksida in delcev iz obtočnega izpuha motorja; |
| --- | --- | --- |

2.

sistemi z dizelskim cikličnim motorjem, neodvisnim od zraka, z vsemi naslednjimi značilnostmi:

(a)

sisteme za kemično odstranjevanje ali absorpcijo, izdelane posebej za odstranjevanje ogljikovega dioksida, ogljikovega monoksida in delcev iz obtočnega izpuha motorja;

| (b) | sisteme, izdelane posebej za uporabo monoatomskega plina; |
| --- | --- |

(b)

sisteme, izdelane posebej za uporabo monoatomskega plina;

| (c) | naprave ali sklope, izdelane posebej za zmanjševanje podvodnega hrupa pri frekvencah pod 10 kHz, ali posebne naprave na blaženje sunkov in |
| --- | --- |

(c)

naprave ali sklope, izdelane posebej za zmanjševanje podvodnega hrupa pri frekvencah pod 10 kHz, ali posebne naprave na blaženje sunkov in

| (d) | posebej izdelani izpušni sistemi, ki proizvodov izgorevanja ne odvajajo neprekinjeno; |
| --- | --- |

(d)

posebej izdelani izpušni sistemi, ki proizvodov izgorevanja ne odvajajo neprekinjeno;

| 3. | pogonski sistemi z „gorivnimi celicami“, neodvisni od zraka, z izhodno močjo več kot 2 kW, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  (a) | naprave ali sklope, izdelane posebej za zmanjševanje podvodnega hrupa pri frekvencah pod 10 kHz, ali posebne naprave na blaženje sunkov ali |
| --- | --- | --- |

3.

pogonski sistemi z „gorivnimi celicami“, neodvisni od zraka, z izhodno močjo več kot 2 kW, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

(a)

naprave ali sklope, izdelane posebej za zmanjševanje podvodnega hrupa pri frekvencah pod 10 kHz, ali posebne naprave na blaženje sunkov ali

| (b) | sisteme, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | izdelani posebej za stiskanje proizvodov reakcije ali za rafinacijo goriva; |
| --- | --- | --- |

(b)

sisteme, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

izdelani posebej za stiskanje proizvodov reakcije ali za rafinacijo goriva;

| 2. | izdelani posebej za shranjevanje proizvodov reakcije, in |
| --- | --- |

2.

izdelani posebej za shranjevanje proizvodov reakcije, in

| 3. | izdelani posebej za odvajanje proizvodov reakcije pod pritiskom 100 kPa ali več; |
| --- | --- |

3.

izdelani posebej za odvajanje proizvodov reakcije pod pritiskom 100 kPa ali več;

| 4. | pogonski sistemi s Stirlingovim cikličnim motorjem, neodvisnim od zraka, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | naprave ali sklope, izdelane posebej za zmanjševanje podvodnega hrupa pri frekvencah pod 10 kHz, ali posebne naprave na blaženje sunkov in |
| --- | --- | --- |

4.

pogonski sistemi s Stirlingovim cikličnim motorjem, neodvisnim od zraka, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

naprave ali sklope, izdelane posebej za zmanjševanje podvodnega hrupa pri frekvencah pod 10 kHz, ali posebne naprave na blaženje sunkov in

| (b) | posebej izdelane izpušne sisteme, ki odvajajo proizvode zgorevanja pod pritiskom 100 kPa ali več; |
| --- | --- |

(b)

posebej izdelane izpušne sisteme, ki odvajajo proizvode zgorevanja pod pritiskom 100 kPa ali več;

| (k) | letve, tesnila in ščiti, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  1. | izdelani za tlak zračne blazine 3 830 Pa ali več, ki delujejo pri značilni višini valov 1,25 m (stanje morja 3) ali več in so posebej izdelani za delovanje na vodni površini (popolnoma opremljeni s ščitniki) iz točke 8A001(f), ali |
| --- | --- | --- |

(k)

letve, tesnila in ščiti, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

1.

izdelani za tlak zračne blazine 3 830 Pa ali več, ki delujejo pri značilni višini valov 1,25 m (stanje morja 3) ali več in so posebej izdelani za delovanje na vodni površini (popolnoma opremljeni s ščitniki) iz točke 8A001(f), ali

| 2. | izdelani za tlak zračne blazine 6 224 Pa ali več, ki delujejo pri značilni višini valov 3,25 m (stanje morja 5) ali več in so posebej izdelani za delovanje na vodni površini (trdne stranske stene) iz točke 8A001(g); |
| --- | --- |

2.

izdelani za tlak zračne blazine 6 224 Pa ali več, ki delujejo pri značilni višini valov 3,25 m (stanje morja 5) ali več in so posebej izdelani za delovanje na vodni površini (trdne stranske stene) iz točke 8A001(g);

| (l) | dvižni ventilatorji nazivne moči več kot 400 kW in posebej izdelani za plovila, ki delujejo na vodni površini iz točk 8A001(f) ali 8A001(g); |
| --- | --- |

(l)

dvižni ventilatorji nazivne moči več kot 400 kW in posebej izdelani za plovila, ki delujejo na vodni površini iz točk 8A001(f) ali 8A001(g);

| (m) | popolnoma potopljena nadkavitacijska ali podkavitacijska krila, izdelana posebej za plovila iz točke 8A001(h); |
| --- | --- |

(m)

popolnoma potopljena nadkavitacijska ali podkavitacijska krila, izdelana posebej za plovila iz točke 8A001(h);

| (n) | aktivni sistemi, posebej izdelani ali prirejeni za avtomatsko krmiljenje nad samogibanjem plovil ali plovil iz točk 8A001(f), 8A001(g), 8A001(h) ali 8A001(i); |
| --- | --- |

(n)

aktivni sistemi, posebej izdelani ali prirejeni za avtomatsko krmiljenje nad samogibanjem plovil ali plovil iz točk 8A001(f), 8A001(g), 8A001(h) ali 8A001(i);

| (o) | propelerjev, sistemov za prenos moči, za proizvodnjo energije in za zmanjševanje hrupa:






  1. | vijačni propeler ali sistemi za prenos moči, posebej izdelani za plovila, ki delujejo na površini (popolnoma opremljena s ščitniki ali s trdnimi stranskimi stenami), hidrokrilna plovila ali ‚plovila z zmanjšano vodno linijo‘ iz točk 8A001(f), 8A001(g), 8A001(h) ali 8A001(i):






  (a) | nadkavitacijski, superventilirani, delno potopljeni propelerji ali propelerji, ki režejo gladino, nazivne moči več kot 7,5 MW; |
| --- | --- | --- | --- |

(o)

propelerjev, sistemov za prenos moči, za proizvodnjo energije in za zmanjševanje hrupa:

1.

vijačni propeler ali sistemi za prenos moči, posebej izdelani za plovila, ki delujejo na površini (popolnoma opremljena s ščitniki ali s trdnimi stranskimi stenami), hidrokrilna plovila ali ‚plovila z zmanjšano vodno linijo‘ iz točk 8A001(f), 8A001(g), 8A001(h) ali 8A001(i):

(a)

nadkavitacijski, superventilirani, delno potopljeni propelerji ali propelerji, ki režejo gladino, nazivne moči več kot 7,5 MW;

| (b) | sistemi nasprotnosmerno vrtečih se propelerjev nazivne moči več kot 15 MW; |
| --- | --- |

(b)

sistemi nasprotnosmerno vrtečih se propelerjev nazivne moči več kot 15 MW;

| (c) | sistemi, ki uporabljajo tehnike predvrtinčenja ali povrtinčenja za umirjanje toka, preden se usmeri v propeler; |
| --- | --- |

(c)

sistemi, ki uporabljajo tehnike predvrtinčenja ali povrtinčenja za umirjanje toka, preden se usmeri v propeler;

| (d) | lahka redukcijska sklopka visokih zmogljivosti (s faktorjem K več kot 300); |
| --- | --- |

(d)

lahka redukcijska sklopka visokih zmogljivosti (s faktorjem K več kot 300);

| (e) | sistem prenosa moči, v katerem so komponente iz „kompozitnih“ materialov z zmožnostjo prenosa več kot 1 MW moči; |
| --- | --- |

(e)

sistem prenosa moči, v katerem so komponente iz „kompozitnih“ materialov z zmožnostjo prenosa več kot 1 MW moči;

| 2. | vijačni propeler, sistemi za proizvodnjo energije ali sistemi za prenos moči, izdelani za uporabo na plovilih:






  (a) | propelerski sistemi s krmiljenim nagibom in sistemi pest z več kot 30 MW; |
| --- | --- | --- |

2.

vijačni propeler, sistemi za proizvodnjo energije ali sistemi za prenos moči, izdelani za uporabo na plovilih:

(a)

propelerski sistemi s krmiljenim nagibom in sistemi pest z več kot 30 MW;

| (b) | notranje s tekočino hlajeni električni pogonski stroji z izhodno močjo več kot 2,5 MW; |
| --- | --- |

(b)

notranje s tekočino hlajeni električni pogonski stroji z izhodno močjo več kot 2,5 MW;

| (c) | „superprevodniški“ pogonski stroji ali motorji s trajnim magnetom z izhodno močjo več kot 0,1 MW; |
| --- | --- |

(c)

„superprevodniški“ pogonski stroji ali motorji s trajnim magnetom z izhodno močjo več kot 0,1 MW;

| (d) | sistem prenosa moči, v katerem so komponente iz „kompozitnih“ materialov z zmožnostjo prenosa več kot 2 MW moči; |
| --- | --- |

(d)

sistem prenosa moči, v katerem so komponente iz „kompozitnih“ materialov z zmožnostjo prenosa več kot 2 MW moči;

| (e) | ventilitrani propelerski sistemi ali sistemi z ventilirano osnovo z nazivno močjo več kot 2,5 MW; |
| --- | --- |

(e)

ventilitrani propelerski sistemi ali sistemi z ventilirano osnovo z nazivno močjo več kot 2,5 MW;

| 3. | sistemi za zmanjšanje hrupa, ki se uporabljajo v plovilih z bruto tonažo 1 000 ton ali več:






  (a) | sistemi, ki zmanjšujejo podvodni hrup pri frekvencah pod 500 Hz in so sestavljeni iz sestavljenih akustičnih okvirov za akustično izolacijo dizelskih motorjev, sklopov dizelskih generatorjev, plinskih turbin, sklopov plinsko turbinskih generatorjev, pogonskih motorjev ali redukcijskih pogonskih sklopk, ki so izdelani posebej za zvočno ali vibracijsko izolacijo, in imajo vmesno maso več kot 30 % opreme za vgradnjo; |
| --- | --- | --- |

3.

sistemi za zmanjšanje hrupa, ki se uporabljajo v plovilih z bruto tonažo 1 000 ton ali več:

(a)

sistemi, ki zmanjšujejo podvodni hrup pri frekvencah pod 500 Hz in so sestavljeni iz sestavljenih akustičnih okvirov za akustično izolacijo dizelskih motorjev, sklopov dizelskih generatorjev, plinskih turbin, sklopov plinsko turbinskih generatorjev, pogonskih motorjev ali redukcijskih pogonskih sklopk, ki so izdelani posebej za zvočno ali vibracijsko izolacijo, in imajo vmesno maso več kot 30 % opreme za vgradnjo;

| (b) | ‚sistemi za aktivno zmanjševanje ali popolno dušenje hrupa‘ ali magnetni ležaji, ki so izdelani posebej za sisteme za prenos moči; |
| --- | --- |

(b)

‚sistemi za aktivno zmanjševanje ali popolno dušenje hrupa‘ ali magnetni ležaji, ki so izdelani posebej za sisteme za prenos moči;

:

‚sistemi za aktivno zmanjševanje ali popolno dušenje hrupa‘ vključujejo sisteme elektronskega krmiljenja z zmožnostjo aktivnega zmanjšanja vibracij opreme z ustvarjanjem protizvočnih ali protivibracijskih signalov neposredno na vire;

| (p) | pogonski sistemi z reaktivnim črpanjem, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  1. | izhodna moč je večja od 2,5 MW in |
| --- | --- | --- |

(p)

pogonski sistemi z reaktivnim črpanjem, ki imajo vse naslednje značilnosti:

1.

izhodna moč je večja od 2,5 MW in

| 2. | uporabljajo tehniko razširjajočih se šob in usmerjanja pretoka z lopatami za izboljšanje pogonskega učinka ali zmanjšanje podvodnega hrupa, ki ga povzroča pogon; |
| --- | --- |

2.

uporabljajo tehniko razširjajočih se šob in usmerjanja pretoka z lopatami za izboljšanje pogonskega učinka ali zmanjšanje podvodnega hrupa, ki ga povzroča pogon;

| (q) | oprema za podvodno plavanje in potapljanje:






  1. | povratno dihanje z zaprtim krogom; |
| --- | --- | --- |

(q)

oprema za podvodno plavanje in potapljanje:

1.

povratno dihanje z zaprtim krogom;

| 2. | povratno dihanje s polzaprtim krogom; |
| --- | --- |

2.

povratno dihanje s polzaprtim krogom;

| : | Predmet nadzora v točki 8A002(q) niso posamezne naprave za povratno dihanje za osebno uporabo, kadar spremljajo uporabnika. |
| --- | --- |

:

| (r) | Zvočni sistemi za odvračanje potapljačev, ki so posebej izdelani ali prilagojeni posebej za motenje potapljačev, katerih raven zvočnega tlaka je enaka ali višja od 190 dB (referenca 1 μΡa v 1 m) pri frekvencah 200 Hz ali manj. |
| --- | --- |

(r)

Zvočni sistemi za odvračanje potapljačev, ki so posebej izdelani ali prilagojeni posebej za motenje potapljačev, katerih raven zvočnega tlaka je enaka ali višja od 190 dB (referenca 1 μΡa v 1 m) pri frekvencah 200 Hz ali manj.

| : | Predmet nadzora iz točke 8A002(r) niso sistemi za odvračanje potapljačev, nameščeni na podvodnih eksplozivnih napravah, zračnih topovih ali vnetljivih virih. |
| --- | --- |

:

| : | Točka 8A002(r) zajema akustične sisteme za odvračanje potapljačev, ki uporabljajo iskrilnike (spark gap sources), ki so znani tudi kot „plasma sound sources“. |
| --- | --- |

:

8BOprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

8B001Vodni tuneli z lastnim šumom manj kot 100 dB (glede na 1 μPa, 1 Hz), v frekvenčnem obsegu od 0 do 500 Hz, in izdelani za merjenje zvočnega polja, ki ga ustvarja tok vode okoli modelov pogonskih sistemov.

8CMateriali

8C001‚Sintaktična pena‘ za podvodno uporabo, z vsemi naslednjimi značilnostmi:

| : | Glej tudi točko 8A002(a)(4);







  (a) | izdelana za morske globine nad 1 000 m in |
| --- | --- | --- |

:

(a)

izdelana za morske globine nad 1 000 m in

| (b) | gostote manj kot 561 kg/m3. |
| --- | --- |

(b)

gostote manj kot 561 kg/m3.

:

‚Sintaktična pena‘ je sestavljena iz votlih kroglic iz plastike ali stekla v smolni matrici.

8DProgramska oprema

8D001„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena „razvoju“, „proizvodnji“ ali „uporabi“ opreme ali materialov iz točk 8A, 8B ali 8C.

8D002Posebna „programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „razvoj“, „proizvodnjo“, popravilo, obnovo ali remont propelerjev, izdelanih posebej za zmanjševanje podvodnega hrupa.

8ETehnologija

8E001„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ opreme ali materialov iz točk 8A, 8B ali 8C;

8E002Druga „tehnologija“:

| (a) | „tehnologija“ za „razvoj“, „proizvodnjo“, popravilo, obnovo ali remont propelerjev, izdelanih posebej za zmanjševanje podvodnega hrupa; |
| --- | --- |

(a)

„tehnologija“ za „razvoj“, „proizvodnjo“, popravilo, obnovo ali remont propelerjev, izdelanih posebej za zmanjševanje podvodnega hrupa;

| (b) | „tehnologija“ za obnovo ali remont opreme iz točk 8A001, 8A002(b), 8A002(j), 8A002(o) ali 8A002(p). |
| --- | --- |

(b)

„tehnologija“ za obnovo ali remont opreme iz točk 8A001, 8A002(b), 8A002(j), 8A002(o) ali 8A002(p).

SKUPINA 9

ZRAČNA PLOVILA IN POGON

9ASistemi, oprema in komponente

| : | Glede pogonskih sistemov, izdelanih ali prirejenih tako, da vzdržijo prehodno ionizirajoče sevanje, glej Nadzor vojaškega blaga. |
| --- | --- |

:

9A001Letalski plinskoturbinski motorji, ki imajo kar koli od naštetega:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 9A101; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | vsebujejo katere koli „tehnologije“ iz točk 9E003(a) ali 9E003(h) ali 9E003(i) ali







  : | Predmet nadzora v točki 9A001(a) niso zračno-plinskoturbinski motorji, ki izpolnjujejo naslednje:







  (a) | odobreni so s strani organa civilnega letalstva iz „sodelujoče države“, in |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

vsebujejo katere koli „tehnologije“ iz točk 9E003(a) ali 9E003(h) ali 9E003(i) ali

:

(a)

odobreni so s strani organa civilnega letalstva iz „sodelujoče države“, in

| (b) | so namenjeni za pogon nevojaških zrakoplovov s posadko, za katere je „sodelujoča država“ izdala enega od naslednjih dokumentov za zrakoplov s to vrsto motorja:








  1. | vrsta civilnega potrdila, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

so namenjeni za pogon nevojaških zrakoplovov s posadko, za katere je „sodelujoča država“ izdala enega od naslednjih dokumentov za zrakoplov s to vrsto motorja:

1.

vrsta civilnega potrdila, ali

| 2. | enakovreden dokument, ki ga priznava Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO). |
| --- | --- |

2.

enakovreden dokument, ki ga priznava Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO).

| (b) | izdelani so za pogon zrakoplovov za let pri hitrosti 1 mach ali več, ki traja več kot trideset minut; |
| --- | --- |

(b)

izdelani so za pogon zrakoplovov za let pri hitrosti 1 mach ali več, ki traja več kot trideset minut;

9A002‚Pomorski plinskoturbinski motorji‘, katerih neprekinjena nazivna moč po standardu ISO je 24 245 kW ali več in katerih specifična poraba goriva ne presega 0,219 kg/kWh na kateri koli točki med 35 in 100 % moči, in posebej zanje izdelane naprave in komponente.

| : | Izraz ‚pomorski plinskoturbinski motorji‘ zajema tiste plinskoturbinske motorje z izvorom v industriji ali letalstvu, ki so prirejeni za pogon plovil ali proizvodnjo krovne energije. |
| --- | --- |

:

9A003Posebej izdelane naprave in komponente, ki vsebujejo katero koli „tehnologijo“ iz točk 9E003(a), 9E003(h) ali 9E003(i) za kateri koli od naslednjih sistemov plinskoturbinskih motorjev:

| (a) | iz točke 9A001 ali |
| --- | --- |

(a)

iz točke 9A001 ali

| (b) | katerih izvor izdelave ali proizvodnje je iz „nesodelujočih držav“ ali pa proizvajalcu neznan. |
| --- | --- |

(b)

katerih izvor izdelave ali proizvodnje je iz „nesodelujočih držav“ ali pa proizvajalcu neznan.

9A004Nosilne rakete in „vesoljska plovila“.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 9A104. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Predmet nadzora v točki 9A004 ni tovor.







  : | Glede nadzornega statusa blaga, ki sestavlja tovor „vesoljskega plovila“, glej ustrezne skupine. |
| --- | --- | --- |

:

:

9A005Pogonski sistemi z raketami na tekoče gorivo, ki vsebujejo kateri koli sistem ali komponente iz točke 9A006.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKI 9A105 IN 9A119. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

9A006Sistemi in komponente, izdelani posebej za pogonske sisteme z raketami na tekoče gorivo:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKE 9A106, 9A108 IN 9A120; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | kriogenski hladilniki, Dewarjeve tovorne posode, kriogenski toplovodi ali kriogenski sistemi, izdelani posebej za uporabo v vesoljskih plovilih in z zmožnostjo omejevanja izgube kriogenske tekočine na manj kot 30 % na leto; |
| --- | --- |

(a)

kriogenski hladilniki, Dewarjeve tovorne posode, kriogenski toplovodi ali kriogenski sistemi, izdelani posebej za uporabo v vesoljskih plovilih in z zmožnostjo omejevanja izgube kriogenske tekočine na manj kot 30 % na leto;

| (b) | kriogenski kontejnerji ali zaprti hladilni sistemi z zmožnostjo hlajenja na temperature 100 K (–173 °C) ali manj za „zrakoplove“, ki zmorejo zdržema leteti s hitrostjo več kot 3 mache, nosilne rakete ali „vesoljska plovila“; |
| --- | --- |

(b)

kriogenski kontejnerji ali zaprti hladilni sistemi z zmožnostjo hlajenja na temperature 100 K (–173 °C) ali manj za „zrakoplove“, ki zmorejo zdržema leteti s hitrostjo več kot 3 mache, nosilne rakete ali „vesoljska plovila“;

| (c) | sistemi za shranjevanje ali prenos tekočega vodika; |
| --- | --- |

(c)

sistemi za shranjevanje ali prenos tekočega vodika;

| (d) | visokotlačne turbočrpalke (več kot 17,5 Mpa), komponente teh črpalk ali pripadajoči plinski generatorji ali ekspanzijski ciklični turbinski sistemi; |
| --- | --- |

(d)

visokotlačne turbočrpalke (več kot 17,5 Mpa), komponente teh črpalk ali pripadajoči plinski generatorji ali ekspanzijski ciklični turbinski sistemi;

| (e) | visokotlačne potisne komore (več kot 10,6 Mpa) in šobe zanje; |
| --- | --- |

(e)

visokotlačne potisne komore (več kot 10,6 Mpa) in šobe zanje;

| (f) | sistemi za shranjevanje goriva, ki uporabljajo princip kapilarnega zadrževanja ali pozitivnega brizganja (tj. z gibkimi mehovi); |
| --- | --- |

(f)

sistemi za shranjevanje goriva, ki uporabljajo princip kapilarnega zadrževanja ali pozitivnega brizganja (tj. z gibkimi mehovi);

| (g) | brizgalne šobe za tekoča goriva s premerom odprtine 0,381 mm ali manj (površina 1,14 × 10–3 cm2 ali manj pri odprtinah, ki niso okrogle) in izdelani posebej za raketne motorje na tekoče gorivo; |
| --- | --- |

(g)

brizgalne šobe za tekoča goriva s premerom odprtine 0,381 mm ali manj (površina 1,14 × 10–3 cm2 ali manj pri odprtinah, ki niso okrogle) in izdelani posebej za raketne motorje na tekoče gorivo;

| (h) | ogljik-ogljikove potisne komore v enem kosu ali izhodni stožci iz ogljik-ogljika v enem kosu z gostoto več kot 1,4 g/cm3 in z natezno trdnostjo več kot 48 MPa. |
| --- | --- |

(h)

ogljik-ogljikove potisne komore v enem kosu ali izhodni stožci iz ogljik-ogljika v enem kosu z gostoto več kot 1,4 g/cm3 in z natezno trdnostjo več kot 48 MPa.

9A007Pogonski sistemi z raketami na trdo gorivo, ki imajo katero koli od naslednjih lastnosti:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKI 9A107 IN 9A119; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | skupno impulzno zmogljivost več kot 1,1 MNs |
| --- | --- |

(a)

skupno impulzno zmogljivost več kot 1,1 MNs

| (b) | specifični impulz 2,4 kNs/kg ali več, če je tok šobe razširjen na pogoje na nadmorski višini 0 m na prilagojeni tlak komore 7 MPa; |
| --- | --- |

(b)

specifični impulz 2,4 kNs/kg ali več, če je tok šobe razširjen na pogoje na nadmorski višini 0 m na prilagojeni tlak komore 7 MPa;

| (c) | stopenjsko masno frakcijo več kot 88 % in tovor trdnega goriva več kot 86 %; |
| --- | --- |

(c)

stopenjsko masno frakcijo več kot 88 % in tovor trdnega goriva več kot 86 %;

| (d) | komponente iz točke 9A008 ali |
| --- | --- |

(d)

komponente iz točke 9A008 ali

| (e) | sistem izolacije in vezave goriva, ki uporablja zasnovo neposredne vezave motorja za vzpostavitev ‚trdne mehanske vezi‘ ali prepreke za kemične premike med trdnim gorivom in izolacijo ohišja motorja.

  :


  ‚Trdna mehanska vez‘ pomeni moč vezi, ki je enaka ali večja od moči goriva. |
| --- | --- |

(e)

sistem izolacije in vezave goriva, ki uporablja zasnovo neposredne vezave motorja za vzpostavitev ‚trdne mehanske vezi‘ ali prepreke za kemične premike med trdnim gorivom in izolacijo ohišja motorja.

:

‚Trdna mehanska vez‘ pomeni moč vezi, ki je enaka ali večja od moči goriva.

9A008Komponente, izdelane posebej za pogonske sisteme z raketami na trdo gorivo:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 9A108. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | Sistemi izolacije in vezave goriva, ki uporabljajo zaščitne obloge za vzpostavitev ‚trdne mehanske vezi‘ ali prepreke za kemične premike med trdim gorivom in izolacijo ohišja motorja;

  :


  ‚Trdna mehanska vez‘ pomeni moč vezi, ki je enaka ali večja od moči goriva. |
| --- | --- |

(a)

Sistemi izolacije in vezave goriva, ki uporabljajo zaščitne obloge za vzpostavitev ‚trdne mehanske vezi‘ ali prepreke za kemične premike med trdim gorivom in izolacijo ohišja motorja;

:

‚Trdna mehanska vez‘ pomeni moč vezi, ki je enaka ali večja od moči goriva.

| (b) | ohišja motorjev iz filamentnih „kompozitov“ s premerom več kot 0,61 m ali z ‚razmerjem strukturne učinkovitosti (PV/W)‘ več kot 25 km;

  :


  ‚Razmerje strukturne učinkovitosti (PV/W)‘ je tlak eksplozije (P), pomnožen s prostornino plovila (V), deljeno s skupno tlačno maso plovila (W). |
| --- | --- |

(b)

ohišja motorjev iz filamentnih „kompozitov“ s premerom več kot 0,61 m ali z ‚razmerjem strukturne učinkovitosti (PV/W)‘ več kot 25 km;

:

‚Razmerje strukturne učinkovitosti (PV/W)‘ je tlak eksplozije (P), pomnožen s prostornino plovila (V), deljeno s skupno tlačno maso plovila (W).

| (c) | šobe s stopnjami izriva več kot 45 kN ali šobe s hitrostjo erozije vratu manj kot 0,075 mm/s; |
| --- | --- |

(c)

šobe s stopnjami izriva več kot 45 kN ali šobe s hitrostjo erozije vratu manj kot 0,075 mm/s;

| (d) | premične šobe ali sistemi za krmiljenje potiska s sekundarnim vbrizgom tekočine s katero koli izmed naslednjih lastnosti:






  1. | gibanje po vseh oseh za več kot ± 5°; |
| --- | --- | --- |

(d)

premične šobe ali sistemi za krmiljenje potiska s sekundarnim vbrizgom tekočine s katero koli izmed naslednjih lastnosti:

1.

gibanje po vseh oseh za več kot ± 5°;

| 2. | kotne vektorske rotacije 20°/s ali več ali |
| --- | --- |

2.

kotne vektorske rotacije 20°/s ali več ali

| 3. | kotni vektorski pospeški 40°/s2 ali več. |
| --- | --- |

3.

kotni vektorski pospeški 40°/s2 ali več.

9A009Hibridni raketni pogonski sistemi, ki imajo katero koli naslednjo značilnost:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKI 9A109 IN 9A119; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | skupno impulzno zmogljivost več kot 1,1 MNs ali |
| --- | --- |

(a)

skupno impulzno zmogljivost več kot 1,1 MNs ali

| (b) | z izrivno stopnjo več kot 220 kN pri izrivu v vakuumsko okolje. |
| --- | --- |

(b)

z izrivno stopnjo več kot 220 kN pri izrivu v vakuumsko okolje.

9A010Posebej izdelane komponente, sistemi in strukture za nosilne rakete, pogonske sisteme nosilnih raket ali „vesoljska plovila“:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKI 1A002 IN 9A110; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | komponente in strukture, katerih mase presegajo 10 kg, in so posebej izdelane za nosilne rakete z uporabo kovinskih „matric“, „kompozitov“, organskih „kompozitov“, keramičnih „matric“ ali intermetalnih ojačanih materialov iz točk 1C007 ali 1C010;







  : | Omejitev mase se ne nanaša na raketne konice. |
| --- | --- | --- |

(a)

komponente in strukture, katerih mase presegajo 10 kg, in so posebej izdelane za nosilne rakete z uporabo kovinskih „matric“, „kompozitov“, organskih „kompozitov“, keramičnih „matric“ ali intermetalnih ojačanih materialov iz točk 1C007 ali 1C010;

:

| (b) | komponente in strukture, izdelane posebej za pogonske sisteme nosilnih raket iz točk 9A005 do 9A009, izdelane iz kovinskih matric, kompozitov, organskih kompozitov, keramičnih matric ali intermetalnih ojačanih materialov iz točk 1C007 ali 1C010; |
| --- | --- |

(b)

komponente in strukture, izdelane posebej za pogonske sisteme nosilnih raket iz točk 9A005 do 9A009, izdelane iz kovinskih matric, kompozitov, organskih kompozitov, keramičnih matric ali intermetalnih ojačanih materialov iz točk 1C007 ali 1C010;

| (c) | strukturne komponente in izolacijski sistemi, izdelani posebej za aktivni nadzor nad dinamičnim odzivom ali distorzijo struktur „vesoljskih plovil“; |
| --- | --- |

(c)

strukturne komponente in izolacijski sistemi, izdelani posebej za aktivni nadzor nad dinamičnim odzivom ali distorzijo struktur „vesoljskih plovil“;

| (d) | impulzni raketni motorji na tekoče gorivo z razmerjem potisne moči glede na maso, ki je enako ali večje od 1 kN/kg, in z odzivnim časom (časom, ki je potreben, da se doseže 90 % celotne nazivne potisne moči od zagona) manj kot 30 ms. |
| --- | --- |

(d)

impulzni raketni motorji na tekoče gorivo z razmerjem potisne moči glede na maso, ki je enako ali večje od 1 kN/kg, in z odzivnim časom (časom, ki je potreben, da se doseže 90 % celotne nazivne potisne moči od zagona) manj kot 30 ms.

9A011Reaktivni motorji s kompresorjem (ramjet), nadzvočni reaktivni motorji s kompresorjem (scramjet) ali kombinirani ciklični motorji in posebej zanje izdelane komponente.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKI 9A111 IN 9A118. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

9A012„Zrakoplovi brez posadke“ („UAV“), pripadajoči sistemi, oprema in sestavni deli:

| (a) | „UAV“, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:






  1. | zmožnost samostojnega nadzora poleta in navigacije (npr., avtomatski pilot s sistemom inercialne navigacije), ali |
| --- | --- | --- |

(a)

„UAV“, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti:

1.

zmožnost samostojnega nadzora poleta in navigacije (npr., avtomatski pilot s sistemom inercialne navigacije), ali

| 2. | zmožnost nadzorovanja poleta zunaj neposrednega vidnega območja s pomočjo upravljavca (npr. televizualni daljinski nadzor); |
| --- | --- |

2.

zmožnost nadzorovanja poleta zunaj neposrednega vidnega območja s pomočjo upravljavca (npr. televizualni daljinski nadzor);

| (b) | Pripadajoči sistemi, oprema in sestavni deli so:






  1. | oprema, posebej konstruirana za daljinsko vodenje „UAV“ iz 9A012(a); |
| --- | --- | --- |

(b)

Pripadajoči sistemi, oprema in sestavni deli so:

1.

oprema, posebej konstruirana za daljinsko vodenje „UAV“ iz 9A012(a);

| 2. | sistemi za navigacijo, lego, vodenje ali nadzor, razen tistih iz 7A, in posebej izdelani za zagotavljanje možnosti samostojnega nadzora poleta ali navigacije „UAV“ iz točke 9A012(a); |
| --- | --- |

2.

sistemi za navigacijo, lego, vodenje ali nadzor, razen tistih iz 7A, in posebej izdelani za zagotavljanje možnosti samostojnega nadzora poleta ali navigacije „UAV“ iz točke 9A012(a);

| 3. | oprema in sestavni deli, posebej konstruirani za pretvorbo „zrakoplovov“ s posadko v „UAV“ iz 9A012(a) |
| --- | --- |

3.

oprema in sestavni deli, posebej konstruirani za pretvorbo „zrakoplovov“ s posadko v „UAV“ iz 9A012(a)

| 4. | motorji z bati ali rotacijski motorji z notranjim zgorevanjem, ki vsesavajo zrak, posebej konstruirani ali prirejeni za poganjanje „UAV“ v višinah nad 50 000 čevljev (15 240 m). |
| --- | --- |

4.

motorji z bati ali rotacijski motorji z notranjim zgorevanjem, ki vsesavajo zrak, posebej konstruirani ali prirejeni za poganjanje „UAV“ v višinah nad 50 000 čevljev (15 240 m).

9A101Turboreaktivni in turboventilacijski motorji, razen tistih iz točke 9A001;

| (a) | motorji, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  1. | maksimalno potisno vrednost več kot 400 N (doseženo na nevgrajenem motorju), razen motorjev z dovoljenjem za civilno rabo z maksimalno potisno vrednostjo več kot 8 890 N (doseženo na nevgrajenem motorju), in |
| --- | --- | --- |

(a)

motorji, ki imajo obe naslednji značilnosti:

1.

maksimalno potisno vrednost več kot 400 N (doseženo na nevgrajenem motorju), razen motorjev z dovoljenjem za civilno rabo z maksimalno potisno vrednostjo več kot 8 890 N (doseženo na nevgrajenem motorju), in

| 2. | specifično porabo goriva 0,15 kg/N/uro ali manj (pri največji neprekinjeni moči v statičnih in standardnih pogojih nadmorske višine 0); |
| --- | --- |

2.

specifično porabo goriva 0,15 kg/N/uro ali manj (pri največji neprekinjeni moči v statičnih in standardnih pogojih nadmorske višine 0);

| (b) | motorji, izdelani ali prirejeni za uporabo v „projektilih“, ali zračna plovila brez posadke iz točke 9A012. |
| --- | --- |

(b)

motorji, izdelani ali prirejeni za uporabo v „projektilih“, ali zračna plovila brez posadke iz točke 9A012.

9A102‚Sistemi turbopropelerskih motorjev‘, posebej izdelani za zračna plovila brez posadke iz točke 9A012 in komponente izdelana posebej zanje, s ‚konično močjo‘ nad 10 kW.

| : | Predmet nadzora v točki 9A102 niso motorji z dovoljenjem za civilno rabo. |
| --- | --- |

:

:

| 1. | Za namene točke 9A102 ‚sistemi turbopropelerskih motorjev‘ zajemajo vse naslednje značilnosti:







  (a) | motorje s turbopolnilnikom in |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

motorje s turbopolnilnikom in

| (b) | sisteme za prenos moči, namenjene prenosu moči na propeler. |
| --- | --- |

(b)

sisteme za prenos moči, namenjene prenosu moči na propeler.

| 2. | Za namene točke 9A102 je ‚konična moč‘ motorjev dosežena v standardnih pogojih nadmorske višine, če niso vgrajeni. |
| --- | --- |

2.

9A104Sondirne rakete z dosegom najmanj 300 km.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 9A004. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

9A105Raketni motorji na tekoče gorivo:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 9A119; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | raketni motorji na tekoče gorivo, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, razen tistih iz točke 9A005, ki imajo skupno impulzno zmogljivost enako ali večjo od 1,1 MNs; |
| --- | --- |

(a)

raketni motorji na tekoče gorivo, ki se lahko uporabljajo v „projektilih“, razen tistih iz točke 9A005, ki imajo skupno impulzno zmogljivost enako ali večjo od 1,1 MNs;

| (b) | raketni motorji na tekoče gorivo, uporabni v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točk 9A005 ali 9A105(a), s skupno impulzno zmogljivostjo enako ali večjo od 0,841 MNs. |
| --- | --- |

(b)

raketni motorji na tekoče gorivo, uporabni v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točk 9A005 ali 9A105(a), s skupno impulzno zmogljivostjo enako ali večjo od 0,841 MNs.

9A106Sistemi in komponente, razen tistih iz točke 9A006, izdelanih posebej za sisteme raketnega pogona na tekoče gorivo:

| (a) | ablativne zaščitne obloge v pogonskih izgorevalnih komorah, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

(a)

ablativne zaščitne obloge v pogonskih izgorevalnih komorah, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

| (b) | raketne šobe, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

(b)

raketne šobe, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

| (c) | podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v „projektilih“;

  :


  Primeri načinov doseganja krmiljenja potiska iz točke 9A106(c) so:








  1. | gibljiva šoba; |
| --- | --- | --- |

(c)

podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v „projektilih“;

:

Primeri načinov doseganja krmiljenja potiska iz točke 9A106(c) so:

1.

gibljiva šoba;

| 2. | vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov; |
| --- | --- |

2.

vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov;

| 3. | premični motor ali šoba; |
| --- | --- |

3.

premični motor ali šoba;

| 4. | odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde) ali |
| --- | --- |

4.

odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde) ali

| 5. | potisne zanke. |
| --- | --- |

5.

potisne zanke.

| (d) | krmilni sistemi za tekoča ali gosta goriva (vključno z oksidanti) in posebej zanje izdelane komponente, uporabni v „projektilih“ ter izdelani ali prirejeni za delovanje v okolju vibracij, večjih od 10 g rms, med 20 Hz in 2 kHz.







  : | Edini servo ventili in črpalke iz točke 9A106(d) so naslednji:







  (a) | servo ventili, izdelani za pretok 24 litrov na minuto ali več, katerih absolutni tlak je enak ali večji od 7 MPa, ki imajo aktivacijski odzivni čas krajši od 100 ms; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

krmilni sistemi za tekoča ali gosta goriva (vključno z oksidanti) in posebej zanje izdelane komponente, uporabni v „projektilih“ ter izdelani ali prirejeni za delovanje v okolju vibracij, večjih od 10 g rms, med 20 Hz in 2 kHz.

:

(a)

servo ventili, izdelani za pretok 24 litrov na minuto ali več, katerih absolutni tlak je enak ali večji od 7 MPa, ki imajo aktivacijski odzivni čas krajši od 100 ms;

| (b) | črpalke za tekoča goriva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min, ali s tlakom praznjenja, enakim ali večjim od 7 MPa. |
| --- | --- |

(b)

črpalke za tekoča goriva s hitrostjo gredi, enako ali večjo od 8 000 vrt/min, ali s tlakom praznjenja, enakim ali večjim od 7 MPa.

9A107Raketni motorji na trdo gorivo, uporabni v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točke 9A007, s skupno impulzno zmogljivostjo enako ali večjo od 0,841 MNs.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 9A119. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

9A108Komponente, razen tistih iz točke 9A008, izdelane posebej za pogonske sisteme z raketami na trdo gorivo:

| (a) | ohišja raketnih motorjev in „izolacija“ zanje, uporabna v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

(a)

ohišja raketnih motorjev in „izolacija“ zanje, uporabna v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

| (b) | raketne šobe, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

(b)

raketne šobe, uporabne v „projektilih“, nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

| (c) | podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v „projektilih“.

  :


  Primeri načinov doseganja krmiljenja potiska iz točke 9A108(c) so:








  1. | gibljiva šoba; |
| --- | --- | --- |

(c)

podsistemi krmiljenja potiska, uporabni v „projektilih“.

:

Primeri načinov doseganja krmiljenja potiska iz točke 9A108(c) so:

1.

gibljiva šoba;

| 2. | vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov; |
| --- | --- |

2.

vbrizgavanje tekočin ali sekundarnih plinov;

| 3. | premični motor ali šoba; |
| --- | --- |

3.

premični motor ali šoba;

| 4. | odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde) ali |
| --- | --- |

4.

odklanjanje toka izpušnih plinov (krila ali sonde) ali

| 5. | potisne zanke. |
| --- | --- |

5.

potisne zanke.

9A109Hibridni raketni motorji in posebej izdelane komponente zanje:

| (a) | hibridni raketni motorji, uporabni v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točke 9A009, s skupno impulzno zmogljivostjo enako ali večjo od 0,841 MNs in posebej zanje izdelane komponente; |
| --- | --- |

(a)

hibridni raketni motorji, uporabni v celotnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točke 9A009, s skupno impulzno zmogljivostjo enako ali večjo od 0,841 MNs in posebej zanje izdelane komponente;

| (b) | komponente, izdelane posebej za hibridne raketne motorje, opredeljene v točki 9A009, uporabne v „projektilih“. |
| --- | --- |

(b)

komponente, izdelane posebej za hibridne raketne motorje, opredeljene v točki 9A009, uporabne v „projektilih“.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKI 9A009 in 9A119. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

9A110Kompozitne strukture, laminati in proizvodi iz njih, razen tistih iz točke 9A010, ki so izdelani posebej za uporabo v ‚projektilih‘ ali podsistemih iz točk 9A005, 9A007, 9A105, 9A106(c) 9A107, 9A108(c), 9A116 ali 9A119.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 1A002. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

:

V točki 9A110 „projektil“ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km.

9A111Impulzni reaktivni motorji, uporabni v „projektilih“ ali zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012, in posebej zanje izdelane komponente.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKI 9A011 IN 9A118. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

9A115Oprema za podporo izstreljevanju:

| (a) | aparati in naprave za upravljanje, nadzor, sproženje ali izstrelitev, izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004, v zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012 ali sondirnih raketah iz točke 9A104; |
| --- | --- |

(a)

aparati in naprave za upravljanje, nadzor, sproženje ali izstrelitev, izdelani ali prirejeni za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004, v zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012 ali sondirnih raketah iz točke 9A104;

| (b) | vozila za prevoz, premikanje, nadzor, sproženje ali izstrelitev, izdelana ali prirejena za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104. |
| --- | --- |

(b)

vozila za prevoz, premikanje, nadzor, sproženje ali izstrelitev, izdelana ali prirejena za uporabo v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

9A116Povratna vozila, uporabna v „projektilih“, in zanje izdelana ali prirejena oprema:

| (a) | povratna vozila; |
| --- | --- |

(a)

povratna vozila;

| (b) | toplotni ščiti in komponente zanje iz keramike ali ablativnega materiala; |
| --- | --- |

(b)

toplotni ščiti in komponente zanje iz keramike ali ablativnega materiala;

| (c) | toplotni odvodi in komponente zanje, izdelani iz lahkih materialov z veliko toplotno kapaciteto; |
| --- | --- |

(c)

toplotni odvodi in komponente zanje, izdelani iz lahkih materialov z veliko toplotno kapaciteto;

| (d) | elektronska oprema, izdelana posebej za povratna vozila. |
| --- | --- |

(d)

elektronska oprema, izdelana posebej za povratna vozila.

9A117Mehanizmi za združevanje in razdruževanje ter medstopnje, uporabni v „projektilih“.

9A118Naprave za uravnavanje izgorevanja, uporabne v motorjih, ki so uporabni v „projektilih“ ali zračnih plovilih brez posadke iz točke 9A012, iz točke 9A011 ali 9A111.

9A119Posamezne raketne stopnje, uporabne v kompletnih raketnih sistemih ali v zračnih plovilih brez posadke, z dosegom 300 km, razen tistih iz točk 9A005, 9A007, 9A009, 9A105, 9A107 in 9A109.

9A120Rezervoarji za tekoča goriva, razen tistih iz točke 9A006, posebej konstruirani oriva iz točke 1C111 ali ‚druga tekoča goriva‘, ki se uporabljajo za raketne sisteme z zmogljivostjo prenosa vsaj 500 kg tovora najmanj 300 km daleč.

| : | V točki 9A120 ‚druga tekoča goriva‘ vključujejo med drugim tekoča goriva iz Nadzora vojaškega blaga. |
| --- | --- |

:

9A350Razpršilni ali zamegljevalni sistemi, posebno zasnovani ali modificirani za montažo na zrakoplov, „vozila, lažja od zraka“, ali zračna plovila brez posadke, in posebno zasnovane komponente:

| (a) | kompletni razpršilni ali zamegljevalni sistemi, ki lahko iz tekoče suspenzije ustvarijo začetne vrednosti kapljic ‚VMD‘ manj kot 50 μm s pretokom, večjim kot dva litra na minuto; |
| --- | --- |

(a)

kompletni razpršilni ali zamegljevalni sistemi, ki lahko iz tekoče suspenzije ustvarijo začetne vrednosti kapljic ‚VMD‘ manj kot 50 μm s pretokom, večjim kot dva litra na minuto;

| (b) | razprševalne letve ali nizi enot za generiranje aerosolov, ki lahko iz tekoče suspenzije ustvarijo začetne vrednosti kapljic ‚VMD‘ manj kot 50 μm s pretokom, večjim kot dva litra na minuto; |
| --- | --- |

(b)

razprševalne letve ali nizi enot za generiranje aerosolov, ki lahko iz tekoče suspenzije ustvarijo začetne vrednosti kapljic ‚VMD‘ manj kot 50 μm s pretokom, večjim kot dva litra na minuto;

| (c) | enote za generiranje aerosolov, posebno zasnovane za opremo sistemov, določenih v 9A350(a) in (b).







  : | Enote za generiranje aerosolov so naprave, posebej izdelane ali prirejene za letalstvo, npr. šobe, rotacijski bobenski atomizerji in podobne naprave. |
| --- | --- | --- |

(c)

enote za generiranje aerosolov, posebno zasnovane za opremo sistemov, določenih v 9A350(a) in (b).

:

| : | Predmet nadzora v točki 9A350 niso sistemi za pršenje ali megljenje ter njihovi sestavni deli, ki dokazano ne morejo razprševati bioloških agensov v obliki nalezljivih aerosolov. |
| --- | --- |

:

:

| 1. | Velikost kapljic pri razprševalni opremi ali cevnih nastavkih, posebno zasnovanih za uporabo na letalih, „vozilih, lažjih od zraka“, ali zračnih plovilih brez posadke, mora biti merjena z uporabo enega od spodnjih meril:







  (a) | doplerjeva laserska metoda |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

doplerjeva laserska metoda

| (b) | napredna laserska difrakcijska metoda |
| --- | --- |

(b)

napredna laserska difrakcijska metoda

| 2. | V 9A350 izraz ‚VMD‘ pomeni: srednji volumski premer in za sisteme na vodni osnovi je enak srednjemu masnemu premeru (MMD). |
| --- | --- |

2.

9BOprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

9B001Oprema, orodje in pribor, izdelani posebej za proizvodnjo lopatic plinskih turbin, kril ali za vlivanje „pokrovnih sten“:

| (a) | oprema za vlivanje z usmerjenim ali monokristalnim strjevanjem; |
| --- | --- |

(a)

oprema za vlivanje z usmerjenim ali monokristalnim strjevanjem;

| (b) | keramična jedra ali lupine. |
| --- | --- |

(b)

keramična jedra ali lupine.

9B002Realnočasovni kontrolni sistemi, merilne naprave (vključno s senzorji) ali avtomatizirana oprema za pridobivanje in obdelavo podatkov, ki imajo vse naslednje značilnosti:

| (a) | izdelani so posebej za „razvoj“ plinskoturbinskih motorjev, naprav ali komponent in |
| --- | --- |

(a)

izdelani so posebej za „razvoj“ plinskoturbinskih motorjev, naprav ali komponent in

| (b) | vsebujejo „tehnologije“ iz točke 9E003(h) ali 9E003(i). |
| --- | --- |

(b)

vsebujejo „tehnologije“ iz točke 9E003(h) ali 9E003(i).

9B003Oprema, izdelana posebej za „proizvodnjo“ ali testiranje krtačnih tesnil plinskih turbin, izdelanih za delovanje pri hitrosti nad 335 m/s in temperaturi nad 773 K (500 °C), ter posebej izdelane komponente in pribor zanje.

9B004Orodja, matrice ali naprave za spajanje v trdnem stanju „superzlitinskih“, titanovih ali intermetalnih kombinacij kril in diskov iz točk 9E003(a)(3) ali 9E003(a)(6) za plinske turbine.

9B005Realnočasovni kontrolni sistemi, merilne naprave (vključno s senzorji) ali avtomatizirana oprema za pridobivanje in obdelavo podatkov, izdelana posebej za uporabo v eni izmed naslednjih naprav:

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 9B105; |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| (a) | vetrovniki, izdelani za hitrosti 1,2 macha ali več;







  : | Predmet nadzora v točki 9B005(a) niso vetrovniki, izdelani za izobraževalne namene in katerih ‚velikost testnega dela‘ (merjena bočno) je manjša od 250 mm.

  :


  ‚Velikost testnega dela‘ pomeni premer kroga ali stranice kvadrata ali daljše stranice pravokotnika na najširšem koncu testnega dela; |
| --- | --- | --- |

(a)

vetrovniki, izdelani za hitrosti 1,2 macha ali več;

:

:

‚Velikost testnega dela‘ pomeni premer kroga ali stranice kvadrata ali daljše stranice pravokotnika na najširšem koncu testnega dela;

| (b) | naprave za simulacijo okolja tokov pri hitrosti nad 5 machov, vključno s tuneli za vroče brizganje, tuneli s plazemskim lokom, cevmi za sunke, tuneli za sunke, plinskimi tuneli in topovi na lahki plin, ali |
| --- | --- |

(b)

naprave za simulacijo okolja tokov pri hitrosti nad 5 machov, vključno s tuneli za vroče brizganje, tuneli s plazemskim lokom, cevmi za sunke, tuneli za sunke, plinskimi tuneli in topovi na lahki plin, ali

| (c) | vetrovniki ali vetrovne naprave, razen dvodimenzionalnih delov, ki lahko simulirajo Reynoldsovo število toka nad 25 × 106. |
| --- | --- |

(c)

vetrovniki ali vetrovne naprave, razen dvodimenzionalnih delov, ki lahko simulirajo Reynoldsovo število toka nad 25 × 106.

9B006Oprema za testiranje zvočnih vibracij z zmožnostjo vzpostavitve zvočnega tlaka 160 dB ali več (glede na 20 μPa), z nazivno izhodno močjo 4 kW ali več pri temperaturi testne celice nad 1 273 K (1 000 °C), in posebej zanjo izdelani kvarčni grelci.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 9B106. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

9B007Oprema, izdelana posebej za pregled celovitosti raketnih motorjev in ki uporablja druge neporušitvene preiskave (NDT), razen planarnih analiz z rentgenskimi žarki ali osnovnih fizikalnih ali kemičnih analiz.

9B008Pretvorniki za neposredne meritve trenja zunanje plasti stene, izdelani posebej za delovanje pri skupni (stagnacijski) temperaturi testnega toka, višji kot 833 K (560 °C).

9B009Orodja, posebej namenjena za rotorske komponente turbinskih motorjev, pridobljene z metalurgijo prahu in sposobne za delovanja pri sunkih stopnje 60 % skrajne natezne trdnosti (UTS) ali več in temperaturah kovine 873 K (600 °C) ali več.

9B010Posebej izdelana oprema za proizvodnjo „UAVs“ in pripadajočih sistemov, opreme in sestavnih delov iz točke 9A012.

9B105Vetrovniki za hitrosti 0,9 macha ali več, uporabni za ‚projektile‘ in njihove podsisteme.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKO 9B005. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

:

V točki 9B105 ‚projektil‘ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km.

9B106Okoljske in gluhe komore:

| (a) | okoljske komore z zmožnostjo simulacije vseh naslednjih pogojev leta:






  1. | katero koli od naslednjih značilnosti:






  (a) | višina enaka ali višja od 15 km ali |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

okoljske komore z zmožnostjo simulacije vseh naslednjih pogojev leta:

1.

katero koli od naslednjih značilnosti:

(a)

višina enaka ali višja od 15 km ali

| (b) | temperatura od manj kot 223 K (–50 °C) do več kot 398 K (+ 125 °C); |
| --- | --- |

(b)

temperatura od manj kot 223 K (–50 °C) do več kot 398 K (+ 125 °C);

| 2. | vsebujejo, oziroma so ‚izdelane ali prirejene‘ tako, da lahko vsebujejo vibracijsko enoto ali drugo vibracijsko opremo za testiranje, s katero lahko ustvarijo vibracije, enake ali večje od 10 g rms, merjene na ‚preizkusni mizi‘, med 20 Hz in 2 kHz, s prenosno silo, enako ali večjo od 5 kN; |
| --- | --- |

2.

vsebujejo, oziroma so ‚izdelane ali prirejene‘ tako, da lahko vsebujejo vibracijsko enoto ali drugo vibracijsko opremo za testiranje, s katero lahko ustvarijo vibracije, enake ali večje od 10 g rms, merjene na ‚preizkusni mizi‘, med 20 Hz in 2 kHz, s prenosno silo, enako ali večjo od 5 kN;

:

| 1. | Točka 9B106(a)2 opisuje sisteme, ki lahko generirajo vibracije z enim signalom (tj. sinusni signal), in sisteme, ki lahko generirajo naključne širokopasovne vibracije (tj. spekter moči). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za namene točke 9B106(a)2 pomeni ‚izdelane ali prirejene‘, da okoljska soba vsebuje ustrezne vmesnike (npr. tesnila) za vgradnjo vibracijske enote ali druge vibracijske opreme za testiranje iz točke 2B116. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za namene točke 9B106(a)2 pomeni ‚preizkusna miza‘ ravno mizo ali površino brez vpenjal ali drugih pripomočkov; |
| --- | --- |

3.

| (b) | okoljske komore z zmožnostjo simulacije naslednjih pogojev leta:






  1. | zvočno okolje s skupnim zvočnim tlakom 140 dB ali več (glede na 20 μPa) ali s skupno nazivno zvočno izhodno močjo 4 kW ali več in |
| --- | --- | --- |

(b)

okoljske komore z zmožnostjo simulacije naslednjih pogojev leta:

1.

zvočno okolje s skupnim zvočnim tlakom 140 dB ali več (glede na 20 μPa) ali s skupno nazivno zvočno izhodno močjo 4 kW ali več in

| 2. | višina, enaka ali višja od 15 km, ali |
| --- | --- |

2.

višina, enaka ali višja od 15 km, ali

| 3. | temperatura od manj kot 223 K (–50 °C) do več kot 398 K (+ 125 °C). |
| --- | --- |

3.

temperatura od manj kot 223 K (–50 °C) do več kot 398 K (+ 125 °C).

9B115Posebej izdelana „proizvodna oprema“ za sisteme, podsisteme in komponente iz točk od 9A005 do 9A009, 9A011, 9A101, 9A102, 9A105 do 9A109, 9A111 ali 9A116 do 9A120.

9B116Posebej izdelane „proizvodne naprave“ za nosilne rakete iz točke 9A004 ali sisteme, podsisteme in komponente iz točk 9A005 do 9A009, 9A011, 9A101, 9A102, 9A104 do 9A109, 9A111, 9A116 do 9A120 ali projektili.

:

V točki 9B116 „projektil“ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km.

9B117Testne mize ali stojala za rakete ali raketne motorje na tekoča ali trda goriva, ki imajo katero koli od naslednjih lastnosti:

| (a) | zmogljivost obvladovanja potisne sile več kot 68 kN ali |
| --- | --- |

(a)

zmogljivost obvladovanja potisne sile več kot 68 kN ali

| (b) | zmožnost hkratnega merjenja komponent potisne sile v treh oseh. |
| --- | --- |

(b)

zmožnost hkratnega merjenja komponent potisne sile v treh oseh.

9CMateriali

9C108„Izolacijski“ material v razsutem stanju in „notranja obloga,“ razen tiste iz točke 9A008, za ohišja raketnih motorjev, ki se lahko uporabljajo za „projektile“ ali so posebej izdelana za ‚projektile‘.

:

V točki 9C108 „projektil“ pomeni celotni raketni sistem in zrakoplovni sistem brez posadke z možnostjo dosega, ki presega 300 km.

9C110S smolo impregnirani vlakneni prepregi in s kovino prevlečene predoblike vlaken za kompozitne strukture, laminate in proizvode iz točke 9A110, izdelani iz organske ali kovinske matrice z uporabo vlaknenih ali filamentnih ojačitev s „specifično natezno trdnostjo“ več kot 7,62 × 104 m in s „specifičnim modulom“ več kot 3,18 × 106 m.

| NAPOTILO: | GLEJ TUDI TOČKI 1C010 IN 1C210. |
| --- | --- |

NAPOTILO:

| : | Edini s smolo impregnirani prepregi, ki jih določa točka 9C110, so tisti, pri katerih se uporabljajo smole, ki po vulkanizaciji dosežejo temperaturo točke posteklenitve (Tg), ki je višja od 418 K (145 °C), merjeno po metodi ASTM D4065 ali po drugi ekvivalentni metodi. |
| --- | --- |

:

9DProgramska oprema

9D001„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „razvoj“ opreme ali „tehnologije“ iz točke 9A001 do 9A119, 9B ali 9E003.

9D002„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „proizvodnjo“ opreme iz točk od 9A001 do 9A119 ali 9B.

9D003„Programska oprema“, ki vsebuje „tehnnologijo“ iz točke 9E003(h) in se uporablja v „sistemih FADEC“ za pogonske sisteme iz točke 9A ali opremo iz točke 9B:

9D004Druga „programska oprema“:

| (a) | „programska oprema“ za dvodimenzionalni ali tridimenzionalni viskozni tok, preverjena v vetrovnikih ali s podatki testnih letov, potrebna za natančno uprizarjanje toka motorja; |
| --- | --- |

(a)

„programska oprema“ za dvodimenzionalni ali tridimenzionalni viskozni tok, preverjena v vetrovnikih ali s podatki testnih letov, potrebna za natančno uprizarjanje toka motorja;

| (b) | „programska oprema“ za testiranje zračnih plinskoturbinskih motorjev, naprav ali komponent, izdelana posebej za realnočasovno zbiranje, redukcijo in analizo podatkov in z zmožnostjo povratnega krmiljenja, vključno z dinamičnimi prilagoditvami testiranega predmeta ali testnih pogojev med testiranjem; |
| --- | --- |

(b)

„programska oprema“ za testiranje zračnih plinskoturbinskih motorjev, naprav ali komponent, izdelana posebej za realnočasovno zbiranje, redukcijo in analizo podatkov in z zmožnostjo povratnega krmiljenja, vključno z dinamičnimi prilagoditvami testiranega predmeta ali testnih pogojev med testiranjem;

| (c) | „programska oprema“, izdelana posebej za nadzor nad smernim strjevanjem ali vlivanjem posameznih kristalov; |
| --- | --- |

(c)

„programska oprema“, izdelana posebej za nadzor nad smernim strjevanjem ali vlivanjem posameznih kristalov;

| (d) | „programska oprema“ v „izvorni kodi“, „objektni kodi“ ali strojni kodi, potrebna za „uporabo“ sistema aktivne kompenzacije pri krmiljenju lopatic rotorja.







  : | Predmet nadzora v točki 9D004(d) ni „programska oprema“, vgrajena v opremo, ki ni zajeta v prilogi I ali ki je potrebna za vzdrževalne dejavnosti v zvezi s kalibracijo ali popravilom ali posodabljanjem sistemov aktivne kompenzacije krmiljenja. |
| --- | --- | --- |

(d)

„programska oprema“ v „izvorni kodi“, „objektni kodi“ ali strojni kodi, potrebna za „uporabo“ sistema aktivne kompenzacije pri krmiljenju lopatic rotorja.

:

| (e) | „Programska oprema,“ posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“„UAVs“ in pripadajočih sistemov, opreme in sestavnih delov iz točke 9A012; |
| --- | --- |

(e)

„Programska oprema,“ posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“„UAVs“ in pripadajočih sistemov, opreme in sestavnih delov iz točke 9A012;

| (f) | „programska oprema“, posebej izdelana za izdelovanje notranjih hladilnih prehodov zračnih plinskoturbinskih lopatic, kril ali „pokrovnih sten“; |
| --- | --- |

(f)

„programska oprema“, posebej izdelana za izdelovanje notranjih hladilnih prehodov zračnih plinskoturbinskih lopatic, kril ali „pokrovnih sten“;

| (g) | „programska oprema“, ki ima vse naslednje značilnosti:






  1. | je posebej izdelana za predvidevanje pogojev zračne termike ter aeromehaničnih in vžigalnih pogojev v zračnih plinskoturbinskih motorjih in |
| --- | --- | --- |

(g)

„programska oprema“, ki ima vse naslednje značilnosti:

1.

je posebej izdelana za predvidevanje pogojev zračne termike ter aeromehaničnih in vžigalnih pogojev v zračnih plinskoturbinskih motorjih in

| 2. | ima teoretična modelirna predvidevanja zračne termike ter aeromehaničnih in vžigalnih pogojev, ki so jih potrdili dejanski podatki (eksperimentalni ali proizvodni) glede zmogljivosti zračnega plinskoturbinskega motorja. |
| --- | --- |

2.

ima teoretična modelirna predvidevanja zračne termike ter aeromehaničnih in vžigalnih pogojev, ki so jih potrdili dejanski podatki (eksperimentalni ali proizvodni) glede zmogljivosti zračnega plinskoturbinskega motorja.

9D101„Programska oprema“, izdelana ali prirejena posebej za „uporabo“ blaga iz točke 9B105, 9B106, 9B116 ali 9B117.

9D103„Programska oprema“, izdelana posebej za oblikovanje, simuliranje ali integracijo konstrukcije nosilnih raket iz točke 9A004 ali sondirnih raket iz točke 9A104 ali podsistemov iz točke 9A005, 9A007, 9A105, 9A106(c), 9A107, 9A108(c), 9A116 ali 9A119.

| : | „Programska oprema“ iz točke 9D103 se še naprej ureja, če je kombinirana s posebej izdelanimi obdelovalnimi stroji iz točke 4A102. |
| --- | --- |

:

9D104„Programska oprema“, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ blaga iz točke 9A001,9A005, 9A006(d), 9A006(g), 9A007(a), 9A008(d), 9A009(a), 9A010(d), 9A011, 9A101, 9A102, 9A105, 9A106(c), 9A106(d), 9A107, 9A108(c), 9A109, 9A111, 9A115(a), 9A116(d), 9A117 ali 9A118.

9D105„Programska oprema“, ki usklajuje funkcije več kot enega podsistema, posebej izdelana ali prirejena za „uporabo“ v nosilnih raketah iz točke 9A004 ali sondirnih raketah iz točke 9A104.

9ETehnologija

| : | „Razvojna“ ali „proizvodna“„tehnologija“ iz točk 9E001 do 9E003 za plinskoturbinske motorje se še naprej ureja, če se uporablja za popravila, obnovo ali remont. Iz nadzora so izvzeti: tehnični podatki, skice ali dokumentacija za vzdrževanje, ki je v neposredni povezavi s kalibriranjem, odstranitvijo ali zamenjavo poškodovane ali nepopravljive enote, vključno z zamenjavo kompletnega motorja ali njegovega modula. |
| --- | --- |

:

9E001„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „razvoj“ opreme ali „programske opreme“ iz točke 9A001(b), 9A004 do 9A012, 9A350, 9B ali 9D.

9E002„Tehnologija“, ki je v skladu s Splošno opombo o tehnologiji namenjena za „proizvodnjo“ opreme iz točke 9A001(b), od 9A004 do 9A011, 9A350 ali 9B.

| : | Glede „tehnologije“ za popravila struktur, laminatov ali materialov, ki so predmet nadzora, glej točko 1E002(f) |
| --- | --- |

:

9E003Druga „tehnologija“:

| (a) | „Tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ katerih koli od naslednjih komponent ali sistemov plinskoturbinskih motorjev:






  1. | lopatic plinskih turbin, kril ali „pokrovnih sten“ iz smerno strjenih (DS) ali enokristalnih (SC) zlitin, in ki imajo življenjsko dobo (smer Millerjevega indeksa 001) več kot 400 ur obremenitve pri temperaturi 1 273 K (1 000 °C) in napetosti 200 MPa, na podlagi povprečnih vrednosti lastnosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

„Tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ katerih koli od naslednjih komponent ali sistemov plinskoturbinskih motorjev:

1.

lopatic plinskih turbin, kril ali „pokrovnih sten“ iz smerno strjenih (DS) ali enokristalnih (SC) zlitin, in ki imajo življenjsko dobo (smer Millerjevega indeksa 001) več kot 400 ur obremenitve pri temperaturi 1 273 K (1 000 °C) in napetosti 200 MPa, na podlagi povprečnih vrednosti lastnosti;

| 2. | gorilnikov z več kupolami, ki delujejo pri povprečni izhodni temperaturi gorilnika več kot 1 813 K (1 540 °C), ali gorilnikov, ki vsebujejo toplotno ločene zgorevalne obloge, nekovinske obloge ali nekovinske lupine; |
| --- | --- |

2.

gorilnikov z več kupolami, ki delujejo pri povprečni izhodni temperaturi gorilnika več kot 1 813 K (1 540 °C), ali gorilnikov, ki vsebujejo toplotno ločene zgorevalne obloge, nekovinske obloge ali nekovinske lupine;

| 3. | komponent, izdelanih iz ene izmed naslenjih:






  (a) | organskih „kompozitnih“ materialov, izdelanih za delovanje nad 588 K (315 °C); |
| --- | --- | --- |

3.

komponent, izdelanih iz ene izmed naslenjih:

(a)

organskih „kompozitnih“ materialov, izdelanih za delovanje nad 588 K (315 °C);

| (b) | kovinske „matrice“, „kompozitov“, keramične „matrice“, intermetalnih ali ojačanih intermetalnih materialov iz točke 1C007 ali |
| --- | --- |

(b)

kovinske „matrice“, „kompozitov“, keramične „matrice“, intermetalnih ali ojačanih intermetalnih materialov iz točke 1C007 ali

| (c) | „kompozitnih“ materialov iz točke 1C010 in proizvedenih s smolami iz točke 1C008; |
| --- | --- |

(c)

„kompozitnih“ materialov iz točke 1C010 in proizvedenih s smolami iz točke 1C008;

| 4. | nehlajenih lopatic turbin, kril, „konic“ ali drugih komponent, izdelanih za delovanje pri skupnih temperaturah (zajezna točka) plinskega toka 1 323 K (1 050 °C) ali več na višini morskega nivoja – statičen (Sea Level Static – SLS) – pod vzletnimi pogoji v mednarodni standardni atmosferi (International Standard Atmosphere – ISA), v ‚stabilnem stanju‘; |
| --- | --- |

4.

nehlajenih lopatic turbin, kril, „konic“ ali drugih komponent, izdelanih za delovanje pri skupnih temperaturah (zajezna točka) plinskega toka 1 323 K (1 050 °C) ali več na višini morskega nivoja – statičen (Sea Level Static – SLS) – pod vzletnimi pogoji v mednarodni standardni atmosferi (International Standard Atmosphere – ISA), v ‚stabilnem stanju‘;

| 5. | hlajenih turbinskih lopatic, kril ali „konic“, razen tistih iz točke 9E003(a)1, izpostavljenih skupnim temperaturam (zajezna točka) plinskega toka 1 643 K (1 370 °C) ali več na višini morskega nivoja – statičen (Sea Level Static – SLS) – pod vzletnimi pogoji v mednarodni standardni atmosferi (International Standard Atmosphere – ISA), v ‚stabilnem stanju‘;

  :


  Izraz ‚stabilno stanje‘ (steady state mode) opredeljuje pogoje delovanja motorja, glede na katere pri parametrih motorja, kot so potisk/moč, vrtljaji na minuto in drugi, ni opaziti pomembnih nihljajev, če sta temperatura okolja in pritisk pri vstopu v motor konstantna. |
| --- | --- |

5.

hlajenih turbinskih lopatic, kril ali „konic“, razen tistih iz točke 9E003(a)1, izpostavljenih skupnim temperaturam (zajezna točka) plinskega toka 1 643 K (1 370 °C) ali več na višini morskega nivoja – statičen (Sea Level Static – SLS) – pod vzletnimi pogoji v mednarodni standardni atmosferi (International Standard Atmosphere – ISA), v ‚stabilnem stanju‘;

:

Izraz ‚stabilno stanje‘ (steady state mode) opredeljuje pogoje delovanja motorja, glede na katere pri parametrih motorja, kot so potisk/moč, vrtljaji na minuto in drugi, ni opaziti pomembnih nihljajev, če sta temperatura okolja in pritisk pri vstopu v motor konstantna.

| 6. | lopatic s kombinacijo kril in diskov z uporabo spajanja v trdnem stanju; |
| --- | --- |

6.

lopatic s kombinacijo kril in diskov z uporabo spajanja v trdnem stanju;

| 7. | komponent plinskoturbinskih motorjev s „tehnologijo“„difuzijskega spajanja“ iz točke 2E003(b); |
| --- | --- |

7.

komponent plinskoturbinskih motorjev s „tehnologijo“„difuzijskega spajanja“ iz točke 2E003(b);

| 8. | rotorske komponente plinskoturbinskih motorjev, ‚odpornih na poškodbe‘, iz materialov, pridobljenih z metalurgijo prahu iz točke 1C002(b) ali

  :


  komponente, „odporne na poškodbe“, so izdelane po taki metodologiji in tako utrjene, da je omogočeno zaznavanje in omejevanje širitve razpok. |
| --- | --- |

8.

rotorske komponente plinskoturbinskih motorjev, ‚odpornih na poškodbe‘, iz materialov, pridobljenih z metalurgijo prahu iz točke 1C002(b) ali

:

komponente, „odporne na poškodbe“, so izdelane po taki metodologiji in tako utrjene, da je omogočeno zaznavanje in omejevanje širitve razpok.

| 9. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

9.

se ne uporablja;

| 10. | se ne uporablja; |
| --- | --- |

10.

se ne uporablja;

| 11. | votlih ventilatorskih lopatic; |
| --- | --- |

11.

votlih ventilatorskih lopatic;

| (b) | „tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ katerega koli od naslednjega:






  1. | aeromodelov za vetrovnike, opremljenih z neintruzivnimi senzorji z zmožnostjo prenosa podatkov od senzorjev v sistem za pridobivanje podatkov ali |
| --- | --- | --- |

(b)

„tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ katerega koli od naslednjega:

1.

aeromodelov za vetrovnike, opremljenih z neintruzivnimi senzorji z zmožnostjo prenosa podatkov od senzorjev v sistem za pridobivanje podatkov ali

| 2. | lopatic propelerjev ali propelerskih ventilatorjev iz „kompozitov“ z zmožnostjo absorpcije več kot 2 000 kW pri hitrosti leta več kot 0,55 machov; |
| --- | --- |

2.

lopatic propelerjev ali propelerskih ventilatorjev iz „kompozitov“ z zmožnostjo absorpcije več kot 2 000 kW pri hitrosti leta več kot 0,55 machov;

| (c) | „tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ komponent plinskoturbinskih motorjev pri vrtanju z „laserjem“, vodnim snopom ali s postopkom ECM ali EDM za vrtanje lukenj, ki izpolnjujejo merila katere koli izmed naslednjih skupin:






  1. | vsa naslednja merila:






  (a) | globina je več kot štirikrat večja od premera; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

„tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ komponent plinskoturbinskih motorjev pri vrtanju z „laserjem“, vodnim snopom ali s postopkom ECM ali EDM za vrtanje lukenj, ki izpolnjujejo merila katere koli izmed naslednjih skupin:

1.

vsa naslednja merila:

(a)

globina je več kot štirikrat večja od premera;

| (b) | premer je manj kot 0,76 mm in |
| --- | --- |

(b)

premer je manj kot 0,76 mm in

| (c) | ‚vpadni koti‘ so enaki ali manjši kakor 25°,
  ali |
| --- | --- |

(c)

‚vpadni koti‘ so enaki ali manjši kakor 25°,

ali

| 2. | vsa naslednja merila:






  (a) | globina je več kot petkrat večja od premera; |
| --- | --- | --- |

2.

vsa naslednja merila:

(a)

globina je več kot petkrat večja od premera;

| (b) | premer je manj kot 0,4 mm in |
| --- | --- |

(b)

premer je manj kot 0,4 mm in

| (c) | ‚vpadni koti‘ so večji od 25°; |
| --- | --- |

(c)

‚vpadni koti‘ so večji od 25°;

:

Za namene točke 9E003(c) se ‚vpadni kot‘ meri iz ravnine, ki je tangencialna površini krila na točki, kjer os luknje vstopa v površino krila.

| (d) | „tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ helikopterskih sistemov za prenos moči ali sistemov prenosa moči nihajočega rotorja ali nihajočega krila pri „zrakoplovih“; |
| --- | --- |

(d)

„tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ helikopterskih sistemov za prenos moči ali sistemov prenosa moči nihajočega rotorja ali nihajočega krila pri „zrakoplovih“;

| (e) | „tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ pogonskih sistemov vzajemnega pogona dizelskih motorjev kopenskih vozil, ki imajo vse naslednje lastnosti:






  1. | ‚prostornino‘ 1,2 m3 ali manj; |
| --- | --- | --- |

(e)

„tehnologija“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ pogonskih sistemov vzajemnega pogona dizelskih motorjev kopenskih vozil, ki imajo vse naslednje lastnosti:

1.

‚prostornino‘ 1,2 m3 ali manj;

| 2. | skupno izhodno moč več kot 750 kW glede na 80/1269/EGS, ISO 2534 ali enakovredni nacionalni standard in |
| --- | --- |

2.

skupno izhodno moč več kot 750 kW glede na 80/1269/EGS, ISO 2534 ali enakovredni nacionalni standard in

| 3. | gostoto moči več kot 700 kW/m3‚prostornine‘; |
| --- | --- |

3.

gostoto moči več kot 700 kW/m3‚prostornine‘;

:

‚Prostornina‘ v točki 9E003(e) pomeni zmnožek treh pravokotnih dimenzij, izmerjenih na naslednji način:

:

: najširša od katerih koli od naslednjih:

: najdaljša od katerih koli od naslednjih:

| (f) | „tehnologija“, „potrebna“ za „proizvodnjo“ posebej izdelanih komponent, za dizelske motorje visokih zmogljivosti:






  1. | „tehnologija“, „potrebna“ za „proizvodnjo“ sistemov motorjev z vsemi naslednjimi komponentami iz keramičnih materialov iz točke 1C007:






  (a) | obloge cilindra; |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

„tehnologija“, „potrebna“ za „proizvodnjo“ posebej izdelanih komponent, za dizelske motorje visokih zmogljivosti:

1.

„tehnologija“, „potrebna“ za „proizvodnjo“ sistemov motorjev z vsemi naslednjimi komponentami iz keramičnih materialov iz točke 1C007:

(a)

obloge cilindra;

| (b) | bati; |
| --- | --- |

(b)

bati;

| (c) | glave cilindra in |
| --- | --- |

(c)

glave cilindra in

| (d) | ena ali več komponent (skupaj z izpušnimi ventili, turbopolnilniki, vodili ventilov, sklopi ventilov ali izoliranimi vbrizgalniki goriva); |
| --- | --- |

(d)

ena ali več komponent (skupaj z izpušnimi ventili, turbopolnilniki, vodili ventilov, sklopi ventilov ali izoliranimi vbrizgalniki goriva);

| 2. | „tehnologija“, „potrebna“ za „proizvodnjo“ turbopolnilniških sistemov z enostopenjskimi kompresorji, z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  (a) | delujejo pri razmerju tlaka 4: 1 ali več; |
| --- | --- | --- |

2.

„tehnologija“, „potrebna“ za „proizvodnjo“ turbopolnilniških sistemov z enostopenjskimi kompresorji, z vsemi naslednjimi značilnostmi:

(a)

delujejo pri razmerju tlaka 4: 1 ali več;

| (b) | masni tok v razredu od 30 do 130 kg na minuto in |
| --- | --- |

(b)

masni tok v razredu od 30 do 130 kg na minuto in

| (c) | zmožnost spremenljive površine toka v kompresorju ali v turbinskih delih; |
| --- | --- |

(c)

zmožnost spremenljive površine toka v kompresorju ali v turbinskih delih;

| 3. | „tehnologija“, „potrebna“ za „proizvodnjo“ sistemov za vbrizg goriva, posebej prilagojenih za različna goriva (npr. dizel ali gorivo za reaktivne motorje), z viskoznostjo od dizelskega goriva (2,5 cSt pri 310,8 K (37,8 °C)) do bencina (0,5 cSt pri 310,8 K (37,8 °C)), z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  (a) | količino vbrizga večjo od 230 mm3 na vbrizg na cilinder in |
| --- | --- | --- |

3.

„tehnologija“, „potrebna“ za „proizvodnjo“ sistemov za vbrizg goriva, posebej prilagojenih za različna goriva (npr. dizel ali gorivo za reaktivne motorje), z viskoznostjo od dizelskega goriva (2,5 cSt pri 310,8 K (37,8 °C)) do bencina (0,5 cSt pri 310,8 K (37,8 °C)), z vsemi naslednjimi značilnostmi:

(a)

količino vbrizga večjo od 230 mm3 na vbrizg na cilinder in

| (b) | lastnosti elektronskega krmiljenja, posebej izdelane za avtomatsko preklapljanje regulatorja glede na lastnosti goriva, da je mogoče zagotoviti enak vrtilni moment za uporabo primernih senzorjev; |
| --- | --- |

(b)

lastnosti elektronskega krmiljenja, posebej izdelane za avtomatsko preklapljanje regulatorja glede na lastnosti goriva, da je mogoče zagotoviti enak vrtilni moment za uporabo primernih senzorjev;

| (g) | „tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“‚dizelskih motorjev visokih zmogljivosti‘ za mazanje sten cilindrov s trdim, plinastim ali tekočim filmom (ali njihovo kombinacijo), in ki omogoča delovanje pri temperaturah nad 723 K (450 °C), merjenih na steni cilindra na skrajni točki poti zgornjega obroča bata.

  :


  ‚Dizelski motorji visokih zmogljivosti‘ so dizelski motorji z določenim povprečnim efektivnim tlakom zavore 1,8 MPa ali več pri hitrosti 2 300 vrt/min, če je nazivna hitrost 2 300 vrt/min ali več. |
| --- | --- |

(g)

„tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“‚dizelskih motorjev visokih zmogljivosti‘ za mazanje sten cilindrov s trdim, plinastim ali tekočim filmom (ali njihovo kombinacijo), in ki omogoča delovanje pri temperaturah nad 723 K (450 °C), merjenih na steni cilindra na skrajni točki poti zgornjega obroča bata.

:

‚Dizelski motorji visokih zmogljivosti‘ so dizelski motorji z določenim povprečnim efektivnim tlakom zavore 1,8 MPa ali več pri hitrosti 2 300 vrt/min, če je nazivna hitrost 2 300 vrt/min ali več.

| (h) | „tehnologija“ za „sisteme FADEC“ s plinskoturbinskimi motorji:






  1. | „razvojna“„tehnologija“ za izpeljavo funkcionalnih zahtev za komponente, potrebne za „sistem FADEC“ za regulacijo potisne ali osne moči (npr. časovne konstante in natančnost povratnega senzorja, hitrost obračanja ventila goriva); |
| --- | --- | --- |

(h)

„tehnologija“ za „sisteme FADEC“ s plinskoturbinskimi motorji:

1.

„razvojna“„tehnologija“ za izpeljavo funkcionalnih zahtev za komponente, potrebne za „sistem FADEC“ za regulacijo potisne ali osne moči (npr. časovne konstante in natančnost povratnega senzorja, hitrost obračanja ventila goriva);

| 2. | „razvojna“ ali „proizvodna“„tehnologija“ za kontrolne in diagnostične komponente, lastna samo „sistemu FADEC“, ki se uporablja za regulacijo potisne ali osne moči; |
| --- | --- |

2.

„razvojna“ ali „proizvodna“„tehnologija“ za kontrolne in diagnostične komponente, lastna samo „sistemu FADEC“, ki se uporablja za regulacijo potisne ali osne moči;

| 3. | „razvojna“„tehnologija“ za algoritme zakonov o kontroli, vključno z „izvorno kodo“, lastno samo „sistemu FADEC“, ki se uporablja za regulacijo potisne ali osne moči.







  : | Predmet nadzora v točki 9E003(h) niso tehnični podatki, povezani z integracijo motornih zrakoplovov, za katere civilni letalski organi za certifikacijo zahtevajo, da se objavijo za splošno uporabo letalskih prevoznikov (npr. priročniki za namestitev, navodila za delovanje, navodila za stalno letalnost) ali za vmesniške funkcije (npr. obdelava vhodnih/izhodnih podatkov, zahteva za potisno ali osno moč letalskega okvirja). |
| --- | --- | --- |

3.

„razvojna“„tehnologija“ za algoritme zakonov o kontroli, vključno z „izvorno kodo“, lastno samo „sistemu FADEC“, ki se uporablja za regulacijo potisne ali osne moči.

:

| (i) | „Tehnologija“, za nastavljive sisteme iztoka, izdelane za vzdrževanje stabilnosti motorja turbin plinskih generatorjev, ventilatorjev, napajalnih turbin ali pogonskih šob:






  1. | „razvojna“„tehnologija“ za izpeljavo funkcionalnih zahtev za komponente, ki vzdržujejo stabilnost motorja; |
| --- | --- | --- |

(i)

„Tehnologija“, za nastavljive sisteme iztoka, izdelane za vzdrževanje stabilnosti motorja turbin plinskih generatorjev, ventilatorjev, napajalnih turbin ali pogonskih šob:

1.

„razvojna“„tehnologija“ za izpeljavo funkcionalnih zahtev za komponente, ki vzdržujejo stabilnost motorja;

| 2. | „razvojna“ ali „proizvodna“„tehnologija“ za komponente, lastne samo nastavljivemu sistemu iztoka, ki vzdržuje stabilnost motorja; |
| --- | --- |

2.

„razvojna“ ali „proizvodna“„tehnologija“ za komponente, lastne samo nastavljivemu sistemu iztoka, ki vzdržuje stabilnost motorja;

| 3. | „razvojna“„tehnologija“ za algoritme zakonov o kontroli, vključno z „izvorno kodo“, lastno samo nastavljivemu sistemu iztoka, ki vzdržuje stabilnost motorja; |
| --- | --- |

3.

„razvojna“„tehnologija“ za algoritme zakonov o kontroli, vključno z „izvorno kodo“, lastno samo nastavljivemu sistemu iztoka, ki vzdržuje stabilnost motorja;

| : | Predmet nadzora v točki 9E003(i) niso „tehnologije“ za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ za:







  (a) | krila na vstopnih vodilih; |
| --- | --- | --- |

:

(a)

krila na vstopnih vodilih;

| (b) | ventilatorje s spremenljivim nagibom ali propelerske ventilatorje; |
| --- | --- |

(b)

ventilatorje s spremenljivim nagibom ali propelerske ventilatorje;

| (c) | spremenljive kompresorske lopatice; |
| --- | --- |

(c)

spremenljive kompresorske lopatice;

| (d) | odjemne ventile za kompresorje ali |
| --- | --- |

(d)

odjemne ventile za kompresorje ali

| (e) | nastavljivo geometrijo iztoka za povratni potisk. |
| --- | --- |

(e)

nastavljivo geometrijo iztoka za povratni potisk.

9E101

| (a) | „Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ blaga iz točk 9A101, 9A102, 9A104 do 9A111 ali 9A115 do 9A119. |
| --- | --- |

(a)

„Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“ ali „proizvodnjo“ blaga iz točk 9A101, 9A102, 9A104 do 9A111 ali 9A115 do 9A119.

| (b) | „Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“ ali „proizvodnjo“‚UAV‘ iz točke 9A012 ali blaga iz točk 9A101, 9A102, 9A104 do 9A111 ali 9A115 do 9A119.

  :


  V točki 9E101(b) ‚UAV‘ pomeni zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km. |
| --- | --- |

(b)

„Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „razvoj“ ali „proizvodnjo“‚UAV‘ iz točke 9A012 ali blaga iz točk 9A101, 9A102, 9A104 do 9A111 ali 9A115 do 9A119.

:

V točki 9E101(b) ‚UAV‘ pomeni zrakoplovni sistem brez posadke, ki ima doseg prek 300 km.

9E102„Tehnologija“ v skladu s Splošno opombo o tehnologiji za „uporabo“ nosilnih raket iz točke 9A004, blaga iz točk 9A005 do 9A011, ‚UAV‘ iz točke 9A012 ali blaga iz točk 9A101, 9A102, 9A104 do 9A111, 9A115 do 9A119, 9B105, 9B106, 9B115, 9B116, 9B117, 9D101 ali 9D103.

:

V točki 9E102 pomeni ‚UAV‘ zrakoplovni sistemi brez posadke z dosegom and 300 km.“

---

(1)  Proizvajalci, ki izračunavajo natančnost nastavitev v skladu s standardom ISO 230/2 (1997), se morajo posvetovati s pristojnimi organi v državi članici, v kateri so registrirani.

1

(2)  Proizvajalci, ki izračunavajo natančnost nastavitev v skladu s standardom ISO 230/2 (1997), se morajo posvetovati s pristojnimi organi v državi članici, v kateri so registrirani.

2

(3)  Proizvajalci, ki izračunavajo natančnost nastavitev v skladu s standardom ISO 230/2 (1997), se morajo posvetovati s pristojnimi organi v državi članici, v kateri so registrirani.

3

(4)  Proizvajalci, ki izračunavajo natančnost nastavitev v skladu s standardom ISO 230/2 (1997), se morajo posvetovati s pristojnimi organi v državi članici, v kateri so registrirani.

4

(5)  Številke v oklepajih pomenijo številke opomb na koncu tabele.

5

---