# Euroopa Liidu L 115/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.115.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 115 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide27. aprill 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.115.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 115

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide27. aprill 2012

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/12/EL, 19. aprill 2012, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ toiduks ettenähtud puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete kohta | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/12/EL, 19. aprill 2012, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ toiduks ettenähtud puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete kohta

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 363/2012, 23. veebruar 2012, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused, ette nähtud järelevalveorganisatsioonide tunnustamist ja sellise tunnustuse tühistamist käsitlevate menetluseeskirjade kohta (
  1
  ) | 12 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 364/2012, 26. aprill 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 17 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 365/2012, 26. aprill 2012, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2012. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames | 19 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/224/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 29. märts 2012, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta | 21 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/225/ÜVJP, 26. aprill 2012, millega muudetakse otsust 2010/232/ÜVJP Birma/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta | 25 |
| | | 2012/226/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 23. aprill 2012, raudteesüsteemiga seotud ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2084 all)

   (
  1
  ) | 27 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 363/2012, 23. veebruar 2012, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused, ette nähtud järelevalveorganisatsioonide tunnustamist ja sellise tunnustuse tühistamist käsitlevate menetluseeskirjade kohta (
  1
  )

1

12

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 364/2012, 26. aprill 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

17

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 365/2012, 26. aprill 2012, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2012. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

19

OTSUSED

2012/224/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 29. märts 2012, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

21

*

Nõukogu otsus 2012/225/ÜVJP, 26. aprill 2012, millega muudetakse otsust 2010/232/ÜVJP Birma/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta

25

2012/226/EL

*

Komisjoni otsus, 23. aprill 2012, raudteesüsteemiga seotud ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2084 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2084 all)

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 27.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2012/12/EL,

19. aprill 2012,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ toiduks ettenähtud puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tarbijate huvide kaitsmiseks ning puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete vaba liikumise hõlbustamiseks liidus on nõukogu direktiivis 2001/112/EÜ (3) sätestatud kõnealuste toodete tootmist, koostist ja märgistamist reguleerivad eeskirjad. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohandada tehnika arenguga ning nende puhul peaks võimaluse piires arvesse võtma muutusi asjakohastes rahvusvahelistes standardites, eriti Codex Alimentarius’e komisjoni poolt 4.–9. juulil 2005 toimunud 28. istungil vastu võetud puuvilja- ja marjamahlu ja -nektareid käsitlevas Codex’i üldstandardis (Codex Stan 247-2005) („Codex’i standard”). Codex’i standardiga kehtestatakse eelkõige puuvilja- ja marjamahlade ning samalaadsete toodete kvaliteedi- ja märgistusnõuded. |
| --- | --- |

(1)

Tarbijate huvide kaitsmiseks ning puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete vaba liikumise hõlbustamiseks liidus on nõukogu direktiivis 2001/112/EÜ (3) sätestatud kõnealuste toodete tootmist, koostist ja märgistamist reguleerivad eeskirjad. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohandada tehnika arenguga ning nende puhul peaks võimaluse piires arvesse võtma muutusi asjakohastes rahvusvahelistes standardites, eriti Codex Alimentarius’e komisjoni poolt 4.–9. juulil 2005 toimunud 28. istungil vastu võetud puuvilja- ja marjamahlu ja -nektareid käsitlevas Codex’i üldstandardis (Codex Stan 247-2005) („Codex’i standard”). Codex’i standardiga kehtestatakse eelkõige puuvilja- ja marjamahlade ning samalaadsete toodete kvaliteedi- ja märgistusnõuded.

| (2) | Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (4) kohaldamist, tuleb direktiivi 2001/112/EÜ teatavaid puuvilja- ja marjamahlade ning samalaadsete toodete märgistamist käsitlevaid sätteid muuta, et võtta arvesse uusi eeskirju lubatud koostisainete kohta, nagu eeskirjad suhkrute lisamise kohta, mis puuvilja- ja marjamahlades ei ole enam lubatud. Muude toodete puhul tuleb lisatud suhkrust endiselt direktiivi 2000/13/EÜ kohaselt märgistusel teada anda. |
| --- | --- |

(2)

Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (4) kohaldamist, tuleb direktiivi 2001/112/EÜ teatavaid puuvilja- ja marjamahlade ning samalaadsete toodete märgistamist käsitlevaid sätteid muuta, et võtta arvesse uusi eeskirju lubatud koostisainete kohta, nagu eeskirjad suhkrute lisamise kohta, mis puuvilja- ja marjamahlades ei ole enam lubatud. Muude toodete puhul tuleb lisatud suhkrust endiselt direktiivi 2000/13/EÜ kohaselt märgistusel teada anda.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisalaste väidete kohta) (5) lisas nimetatud toitumisalast väidet „ilma lisatud suhkruta” on puuvilja- ja marjamahladega seoses kasutatud väga pikka aega. Kui nimetatud väide käesolevas direktiivis puuvilja- ja marjamahlade koostisele esitatavaid uusi nõudeid arvestades üleminekuperioodi järel kohe toodetelt kaoks, võib juhtuda, et puuvilja- ja marjamahlu ei ole võimalik suhkru lisamise alusel kohe selgesti muudest jookidest eristada, mis võib puuvilja- ja marjamahlade sektorile kahjulikult mõjuda. Selleks et tööstustel oleks võimalik tarbijaid nõuetekohaselt teavitada, peaks teataval ajavahemikul olema võimalik kasutada märget, et puuvilja- ja marjamahlad ei sisalda lisatud suhkrut. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisalaste väidete kohta) (5) lisas nimetatud toitumisalast väidet „ilma lisatud suhkruta” on puuvilja- ja marjamahladega seoses kasutatud väga pikka aega. Kui nimetatud väide käesolevas direktiivis puuvilja- ja marjamahlade koostisele esitatavaid uusi nõudeid arvestades üleminekuperioodi järel kohe toodetelt kaoks, võib juhtuda, et puuvilja- ja marjamahlu ei ole võimalik suhkru lisamise alusel kohe selgesti muudest jookidest eristada, mis võib puuvilja- ja marjamahlade sektorile kahjulikult mõjuda. Selleks et tööstustel oleks võimalik tarbijaid nõuetekohaselt teavitada, peaks teataval ajavahemikul olema võimalik kasutada märget, et puuvilja- ja marjamahlad ei sisalda lisatud suhkrut.

| (4) | Selleks et viia direktiivi 2001/112/EÜ lisad kooskõlla asjakohastes rahvusvahelistes standardites tehtud muudatustega ja võtta arvesse tehnika arengut, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte kõnealuste lisade, v.a I lisa I osa ja II lisa muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et viia direktiivi 2001/112/EÜ lisad kooskõlla asjakohastes rahvusvahelistes standardites tehtud muudatustega ja võtta arvesse tehnika arengut, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte kõnealuste lisade, v.a I lisa I osa ja II lisa muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (5) | Liikmesriikidele tuleks käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike seaduste, määruste ja halduseeskirjade vastuvõtmiseks ette näha 18-kuuline üleminekuperiood. Sel ajavahemikul tuleks endiselt kohaldada direktiivi 2001/112/EÜ nõudeid ilma käesolevas direktiivis ettenähtud muudatusteta. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikidele tuleks käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike seaduste, määruste ja halduseeskirjade vastuvõtmiseks ette näha 18-kuuline üleminekuperiood. Sel ajavahemikul tuleks endiselt kohaldada direktiivi 2001/112/EÜ nõudeid ilma käesolevas direktiivis ettenähtud muudatusteta.

| (6) | Nende tootjate huvide arvesse võtmiseks, kes järgivad toodete turule viimisel või märgistamisel nõudeid, mida kohaldatakse enne käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetavate siseriiklike õigusnormide jõustumist, tuleb kehtestada asjakohased üleminekumeetmed. Seetõttu tuleks käesolevas direktiivis sätestada, et kõnealuseid tooteid võib jätkuvalt turustada teatava ajavahemiku jooksul pärast ülevõtmistähtaja lõppemist. |
| --- | --- |

(6)

Nende tootjate huvide arvesse võtmiseks, kes järgivad toodete turule viimisel või märgistamisel nõudeid, mida kohaldatakse enne käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetavate siseriiklike õigusnormide jõustumist, tuleb kehtestada asjakohased üleminekumeetmed. Seetõttu tuleks käesolevas direktiivis sätestada, et kõnealuseid tooteid võib jätkuvalt turustada teatava ajavahemiku jooksul pärast ülevõtmistähtaja lõppemist.

| (7) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kohandada direktiivi 2001/112/EÜ tehnika arenguga, võttes arvesse Codex’i standardit, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda eesmärki parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(7)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kohandada direktiivi 2001/112/EÜ tehnika arenguga, võttes arvesse Codex’i standardit, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda eesmärki parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (8) | Direktiivi 2001/112/EÜ tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 2001/112/EÜ tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2001/112/EÜ muudatused

Direktiivi 2001/112/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse I lisas määratletud toodete suhtes toidualaseid liidu õiguse sätteid, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (6). |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse I lisas määratletud toodete suhtes toidualaseid liidu õiguse sätteid, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (6).

| 2) | Artikkel 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 2 jäetakse välja.

| 3) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Kahest või enamast puuvilja- või marjaliigist valmistatud toodete (välja arvatud sidruni- ja/või laimimahla kasutamisel vastavalt I lisa II osa punktis 2 sätestatud tingimustele) nimetus sisaldab koostisainete loetelus märgitud kasutatud puuviljade ja marjade loetelu puuvilja- ja marjamahlade või -püreede mahu järgi kahanevas järjestuses. Juhul kui toode on valmistatud kolmest või enamast puuvilja- või marjaliigist, võib märke kasutatud puuviljade või marjade kohta asendada sõnadega „mitu puuvilja/marja” sobivas käändes või muu samalaadse sõnastusega või kasutatud puuviljade/marjade liikide arvuga.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Kahest või enamast puuvilja- või marjaliigist valmistatud toodete (välja arvatud sidruni- ja/või laimimahla kasutamisel vastavalt I lisa II osa punktis 2 sätestatud tingimustele) nimetus sisaldab koostisainete loetelus märgitud kasutatud puuviljade ja marjade loetelu puuvilja- ja marjamahlade või -püreede mahu järgi kahanevas järjestuses. Juhul kui toode on valmistatud kolmest või enamast puuvilja- või marjaliigist, võib märke kasutatud puuviljade või marjade kohta asendada sõnadega „mitu puuvilja/marja” sobivas käändes või muu samalaadse sõnastusega või kasutatud puuviljade/marjade liikide arvuga.”;

| b) | punkt 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punkt 4 jäetakse välja.

| 4) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  I lisa I osa punktis 2 osutatud kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla märgistusel, mis ei ole ette nähtud tarnimiseks lõpptarbijale, peab olema viide sidrunimahla, laimimahla või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) (7) lubatud happesust reguleerivate ainete olemasolu ja lisatud koguse kohta. Kõnealune viide peab asuma ühel järgmistest kohtadest:






  — | pakendil, |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

I lisa I osa punktis 2 osutatud kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla märgistusel, mis ei ole ette nähtud tarnimiseks lõpptarbijale, peab olema viide sidrunimahla, laimimahla või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) (7) lubatud happesust reguleerivate ainete olemasolu ja lisatud koguse kohta. Kõnealune viide peab asuma ühel järgmistest kohtadest:

—

pakendil,

| — | pakendi külge kinnitatud etiketil või |
| --- | --- |

—

pakendi külge kinnitatud etiketil või

| — | saatedokumendil. |
| --- | --- |

—

saatedokumendil.

| 5) | Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesolevat direktiivi kohaldatakse I lisas määratletud toodete suhtes, mis on liidus turule viidud vastavalt määrusele (EÜ) nr 178/2002.” |
| --- | --- |

5)

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõik:

„Käesolevat direktiivi kohaldatakse I lisas määratletud toodete suhtes, mis on liidus turule viidud vastavalt määrusele (EÜ) nr 178/2002.”

| 6) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Käesoleva direktiivi lisade kohandamiseks asjaomastes rahvusvahelistes standardites tehtavate muudatustega ning tehnika arengu arvesse võtmiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 7a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi lisade, välja arvatud I lisa I osa ja II lisa muutmise kohta.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Käesoleva direktiivi lisade kohandamiseks asjaomastes rahvusvahelistes standardites tehtavate muudatustega ning tehnika arengu arvesse võtmiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 7a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi lisade, välja arvatud I lisa I osa ja II lisa muutmise kohta.”

| 7) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 7a
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artiklis 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 28. oktoobrist 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.” |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7a

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 28. oktoobrist 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”

| 8) | Artikkel 8 jäetakse välja. |
| --- | --- |

8)

Artikkel 8 jäetakse välja.

| 9) | Lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

9)

Lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vastu vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 28. oktoobrit 2013. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 28. oktoobrist 2013.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Üleminekusätted

1.   Tooteid, mida on kooskõlas direktiiviga 2001/112/EÜ turule viidud või märgistatud enne 28. oktoobrit 2013, võib turule viia kuni 28. aprillini 2015.

2.   Märke „alates 28. oktoobrist 2015 ei sisalda puuvilja- ega marjamahlad lisatud suhkrut” võib märgistusel samale vaateväljale, kus asuvad I lisa I osa punktides 1–4 osutatud toodete nimetused, kanda kuni 28. oktoobrini 2016.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 19. aprill 2012

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BØDSKOV

---

(1)  ELT C 84, 17.3.2011, lk 45.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 8. märtsi 2012. aasta otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 58.

3

(4)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

4

(5)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

5

(6)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.”

6

(7)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.”

7

---

LISA

I LISA

TOODETE NIMETUSED, MÄÄRATLUSED JA OMADUSED

I.   MÕISTED

a)   Puuvilja- ja marjamahl

Käärimisvõimeline, kuid käärimata toode, mis saadakse puuviljade ja marjade söödavast osast, mis on veatu ja küps, värske või jahutatud või külmutatud ja pärineb ühest puuvilja- või marjaliigist või on mitme liigi segu, ning millel on asjaomase puuvilja- või marjamahlale iseloomulik värvus, lõhn ja maitse.

Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liiki puuviljadest või marjadest saadud lõhna ja maitse, samuti viljaliha ja puuviljarakud võib taastada mahlas.

Tsitrusviljade puhul peab mahl pärinema endokarbist. Laimimahla valmistamiseks võib aga kasutada kogu vilja.

Mahlade puhul, mis valmistatakse puuviljadest ja marjadest koos seemnete ja koortega, seemnete ja koorte osakesi mahla ei jäeta. Seda sätet ei kohaldata juhtudel, kui seemnete ja koorte osakesi ei ole võimalik headele tootmistavadele vastava tootmise käigus eemaldada.

Puuvilja- ja marjamahla tootmisel on lubatud mahla sisse segada puuvilja- ja marjapüreed.

b)   Puuvilja- ja marjamahl kontsentreeritud mahlast

Toode, mis saadakse punktis 2 määratletud kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahlast taastamisel joogiveega, mis vastab nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta) (1) kriteeriumidele.

Valmistoote lahustuvate kuivainete sisaldus peab vastama V lisas määratletud taastatud mahla Brixi miinimumväärtusele.

Kui puuvilja- ja marjamahl kontsentreeritud mahlast on valmistatud puuviljast või marjast, mida V lisas ei ole nimetatud, on taastatud mahla Brixi miinimumväärtuseks kontsentraadi valmistamiseks kasutatud puuviljast või marjast eraldatud mahla Brixi väärtus.

Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liiki puuviljadest või marjadest saadud lõhna ja maitse, samuti viljaliha ja puuviljarakud võib taastada puuvilja- ja marjamahlas kontsentreeritud mahlast.

Puuvilja- ja marjamahl kontsentreeritud mahlast valmistatakse sobiva töötlemise teel, mille käigus säilitatakse samadest puuviljadest või marjadest saadud mahlale iseloomulikud põhilised füüsikalised, keemilised, organoleptilised ja toitainelised omadused.

Puuvilja- ja marjamahla kontsentreeritud mahlast valmistamisel on lubatud segada puuvilja- ja marjamahla ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla sisse puuvilja- ja marjapüreed ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreed.

2.   Kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahl

Toode, mis saadakse ühest või mitmest liigist saadud puuvilja- ja marjamahlas sisalduvast veest teatava osa füüsikalise eraldamise teel. Tarbijale valmistatud kontsentreeritud mahlas peab olema eraldatud vähemalt 50 % veest.

Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liiki puuviljadest või marjadest saadud lõhna ja maitse, samuti viljaliha ja puuviljarakud võib taastada kontsentreeritud mahlas.

3.   Tõmmismahl

Toode, mis saadakse järgmiste viljade leotamisel vees:

| — | viljaliharikkad terved puuviljad ja marjad, mille mahla ei ole võimalik eraldada mingite füüsikaliste töötlemisviiside abil, või |
| --- | --- |

—

viljaliharikkad terved puuviljad ja marjad, mille mahla ei ole võimalik eraldada mingite füüsikaliste töötlemisviiside abil, või

| — | veetustatud terved puuviljad ja marjad. |
| --- | --- |

—

veetustatud terved puuviljad ja marjad.

4.   Mahlapulber

Toode, mis saadakse ühest või mitmest liigist valmistatud puuvilja- ja marjamahlast peaaegu kogu vee füüsikalise eraldamise teel.

5.   Puuvilja- ja marjanektar

Käärimisvõimeline, kuid käärimata toode, mis

| — | saadakse kas vee või vee ja suhkrute ja/või mee lisamisega punktides 1–4 määratletud toodetele, puuvilja- ja marjapüreele ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreele ja/või nende toodete segule ning |
| --- | --- |

—

saadakse kas vee või vee ja suhkrute ja/või mee lisamisega punktides 1–4 määratletud toodetele, puuvilja- ja marjapüreele ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreele ja/või nende toodete segule ning

| — | vastab IV lisa nõuetele. |
| --- | --- |

—

vastab IV lisa nõuetele.

Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) (2) kohaldamist, võib ilma lisatud suhkruta valmistatavate või vähendatud energiasisaldusega puuvilja- ja marjanektarite puhul suhkrud täielikult või osaliselt asendada magusainetega vastavalt määrusele (EÜ) nr 1333/2008.

Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liiki puuviljadest või marjadest saadud lõhna ja maitse, samuti viljaliha ja puuviljarakud võib taastada nektaris.

II.   LUBATUD KOOSTISAINED, TÖÖTLEMISVIISID JA -AINED

1.   Koostis

Puuvilja- ja marjamahlade, puuvilja- ja marjapüreede ning puuvilja- ja marjanektarite puhul, mis on valmistatud V lisas loetletud botaanilistele nimedele vastavatest liikidest, tuleb tootenimetuses esitada vastava puuvilja või marja üldnimetus. Kui puuvilja või marja liiki V lisas nimetatud ei ole, kasutatakse korrektset botaanilist nime või üldnimetust.

Puuvilja- ja marjamahla Brixi väärtus on sellise mahla Brixi väärtus, mis on saadud puuvilja ja marjade eraldamisel, ning seda ei saa muuta, välja arvatud juhul, kui mahl segatakse sama liigi puuvilja- või marjamahlaga.

Taastatud puuvilja- ja marjamahla ja -püree suhtes kohaldatav Brixi miinimumväärtus on kehtestatud V lisas ning ei hõlma võimalike täiendavate koostisainete või lisaainete lahustuvate kuivainete sisaldust.

2.   Lubatud koostisained

I osas osutatud toodetele võib lisada ainult järgmisi koostisaineid:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) (3) määratletud vitamiinid ja mineraalained; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) (3) määratletud vitamiinid ja mineraalained;

| — | vastavalt määrusele (EÜ) nr 1333/2008 lubatud toidu lisaained; |
| --- | --- |

—

vastavalt määrusele (EÜ) nr 1333/2008 lubatud toidu lisaained;

ning lisaks:

| — | puuvilja- ja marjamahla, kontsentreeritud mahlast puuvilja- ja marjamahla ning kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla puhul taastatud lõhn, maitse, viljaliha ja puuviljarakud; |
| --- | --- |

—

puuvilja- ja marjamahla, kontsentreeritud mahlast puuvilja- ja marjamahla ning kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla puhul taastatud lõhn, maitse, viljaliha ja puuviljarakud;

| — | viinamarjamahla puhul taastatud viinhappe soolad; |
| --- | --- |

—

viinamarjamahla puhul taastatud viinhappe soolad;

| — | puuvilja- ja marjanektarite puhul taastatud lõhn, maitse, viljaliha ja puuviljarakud; suhkrud ja/või mesi kuni 20 % ulatuses valmistoote kogukaalust ja/või magusained.
  Väite, et puuvilja- ja marjanektarile ei ole suhkruid lisatud, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda mingeid lisatud mono- ega disahhariide ega mingit muud selle magustamisomaduste tõttu kasutatud toitu, sh määruses (EÜ) nr 1333/2008 määratletud magusaineid. Kui suhkrud on puuvilja- ja marjanektaris looduslikult olemas, tuleks märgistusel esitada ka väide „sisaldab looduslikult esinevaid suhkruid”; |
| --- | --- |

—

puuvilja- ja marjanektarite puhul taastatud lõhn, maitse, viljaliha ja puuviljarakud; suhkrud ja/või mesi kuni 20 % ulatuses valmistoote kogukaalust ja/või magusained.

Väite, et puuvilja- ja marjanektarile ei ole suhkruid lisatud, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda mingeid lisatud mono- ega disahhariide ega mingit muud selle magustamisomaduste tõttu kasutatud toitu, sh määruses (EÜ) nr 1333/2008 määratletud magusaineid. Kui suhkrud on puuvilja- ja marjanektaris looduslikult olemas, tuleks märgistusel esitada ka väide „sisaldab looduslikult esinevaid suhkruid”;

| — | III lisa punktis a, punkti b esimeses taandes, punktis c, punkti e teises taandes ja punktis h osutatud toodete puhul suhkrud ja/või mesi; |
| --- | --- |

—

III lisa punktis a, punkti b esimeses taandes, punktis c, punkti e teises taandes ja punktis h osutatud toodete puhul suhkrud ja/või mesi;

| — | I osa punktides 1–5 määratletud toodete puhul hapu maitse reguleerimiseks sidruni- või laimimahla ja/või kontsentreeritud sidruni- või laimimahla arvestatuna veevaba sidrunhappena kuni 3 g ühe liitri mahla kohta; |
| --- | --- |

—

I osa punktides 1–5 määratletud toodete puhul hapu maitse reguleerimiseks sidruni- või laimimahla ja/või kontsentreeritud sidruni- või laimimahla arvestatuna veevaba sidrunhappena kuni 3 g ühe liitri mahla kohta;

| — | tomatimahla ja kontsentreeritud mahlast tomatimahla puhul sool, vürtsid ja maitsetaimed. |
| --- | --- |

—

tomatimahla ja kontsentreeritud mahlast tomatimahla puhul sool, vürtsid ja maitsetaimed.

3.   Lubatud töötlemisviisid ja -ained

I osas osutatud toodete puhul võib kasutada ainult järgmisi töötlemisviise ja nimetatud toodetele võib lisada ainult järgmisi aineid:

| — | mehaanilised eraldamismeetodid; |
| --- | --- |

—

mehaanilised eraldamismeetodid;

| — | tavalised füüsikalised töötlemismeetodid, sh vesiekstraktsioonmeetod (difusioon) puuviljade ja marjade (v.a viinamarjad) söödavatest osadest kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahlade tootmiseks, tingimusel et selliselt saadud puuvilja- ja marjamahlad vastavad I osa punktile 1; |
| --- | --- |

—

tavalised füüsikalised töötlemismeetodid, sh vesiekstraktsioonmeetod (difusioon) puuviljade ja marjade (v.a viinamarjad) söödavatest osadest kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahlade tootmiseks, tingimusel et selliselt saadud puuvilja- ja marjamahlad vastavad I osa punktile 1;

| — | kui viinamarju on töödeldud vääveldioksiidiga, on viinamarjamahla puhul lubatud desulfiteerimine füüsikaliste töötlemisviisidega, tingimusel et SO2 üldkogus ei ületa valmistootes 10 mg/l; |
| --- | --- |

—

kui viinamarju on töödeldud vääveldioksiidiga, on viinamarjamahla puhul lubatud desulfiteerimine füüsikaliste töötlemisviisidega, tingimusel et SO2 üldkogus ei ületa valmistootes 10 mg/l;

| — | ensüümid: pektinaasid (pektiini lõhustamiseks), proteaasid (proteiinide lõhustamiseks) ja amülaasid (tärklise lõhustamiseks) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1332/2008 (mis käsitleb toiduensüüme) (4) nõuetele; |
| --- | --- |

—

ensüümid: pektinaasid (pektiini lõhustamiseks), proteaasid (proteiinide lõhustamiseks) ja amülaasid (tärklise lõhustamiseks) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1332/2008 (mis käsitleb toiduensüüme) (4) nõuetele;

| — | toiduželatiin; |
| --- | --- |

—

toiduželatiin;

| — | tanniinid; |
| --- | --- |

—

tanniinid;

| — | silikasool; |
| --- | --- |

—

silikasool;

| — | aktiivsüsi; |
| --- | --- |

—

aktiivsüsi;

| — | lämmastik; |
| --- | --- |

—

lämmastik;

| — | bentoniit adsorbeeriva savina; |
| --- | --- |

—

bentoniit adsorbeeriva savina;

| — | keemiliselt inertsed filtreerimise abiained ja sadestamise toimeained (sh perliit, pestud diatomiit, tselluloos, lahustumatu polüamiid, polüvinüülpolüpürrolidoon, polüstüreen), mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1935/2004 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta) (5); |
| --- | --- |

—

keemiliselt inertsed filtreerimise abiained ja sadestamise toimeained (sh perliit, pestud diatomiit, tselluloos, lahustumatu polüamiid, polüvinüülpolüpürrolidoon, polüstüreen), mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1935/2004 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta) (5);

| — | keemiliselt inertsed adsorbeerimise abiained, mis vastavad määrusele (EÜ) nr 1935/2004 ning mida kasutatakse sidrunimahla limonoidi- ja naringiinisisalduse vähendamiseks, ilma et see oluliselt mõjutaks limonoidglükosiidide, happe, suhkrute (sh oligosahhariidid) või mineraalide sisaldust. |
| --- | --- |

—

keemiliselt inertsed adsorbeerimise abiained, mis vastavad määrusele (EÜ) nr 1935/2004 ning mida kasutatakse sidrunimahla limonoidi- ja naringiinisisalduse vähendamiseks, ilma et see oluliselt mõjutaks limonoidglükosiidide, happe, suhkrute (sh oligosahhariidid) või mineraalide sisaldust.

II LISA

TOORAINETE MÄÄRATLUSED

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   Puuviljad ja marjad

Kõik puuviljad ja marjad. Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse tomatit nagu marja.

Vili on terve, sobiva küpsusega ning värske või säilitatud füüsikalis(t)e töötlemisviisi(de), sealhulgas saagikoristusjärgsete töötlemisviiside abil, mida kasutatakse vastavalt liidu õigusele.

2.   Puuvilja- ja marjapüree

Käärimisvõimeline, kuid käärimata toode, mis saadakse sobivate füüsikaliste töötlemisviiside (sõelumine, purustamine, jahvatamine) abil tervete või kooritud viljade söödavast osast ilma mahla eemaldamata.

3.   Kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüree

Puuvilja- ja marjapürees sisalduvast veest teatava osa füüsikalise eraldamise teel saadud toode.

Kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreel võib olla taastatud lõhn ja maitse, mis saadakse I lisa II osa punktis 3 määratletud sobiva füüsikalise töötlemisviisi abil, ning mis peab olema saadud sama liiki puuviljadest või marjadest.

4.   Lõhn ja maitse

Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1334/2008 (mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi) (6) kohaldamist, saadakse taastatav lõhn ja maitse vilja töötlemisel sobivate füüsikaliste töötlemismeetoditega. Nimetatud füüsikalisi töötlemismeetodeid võib kasutada lõhna ja maitse kvaliteedi säilitamiseks ja stabiliseerimiseks ning need hõlmavad eelkõige pressimist, ekstraheerimist, destilleerimist, filtreerimist, adsorbeerimist, aurustamist, fraktsioneerimist ja kontsentreerimist.

Lõhn ja maitse saadakse vilja söödavast osast, kuid ka tsitrusvilja koore külmpressitud õlist ja vilja kividest/seemnetest.

5.   Suhkrud:

| — | nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/111/EÜ (teatavate inimtoiduks ettenähtud suhkrute kohta) (7) määratletud suhkrud; |
| --- | --- |

—

nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/111/EÜ (teatavate inimtoiduks ettenähtud suhkrute kohta) (7) määratletud suhkrud;

| — | fruktoosisiirup; |
| --- | --- |

—

fruktoosisiirup;

| — | puuviljasuhkrud. |
| --- | --- |

—

puuviljasuhkrud.

6.   Mesi

Nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/110/EÜ (mee kohta) (8) määratletud toode.

7.   Viljaliha või puuviljarakud

Toode, mis saadakse sama liiki puuviljade või marjade söödavatest osadest ilma mahla eemaldamata. Tsitrusviljade puhul loetakse viljalihaks või puuviljarakkudeks ka endokarbis asuvad sektorid.

III LISA

TEATAVATE I LISAS LOETLETUD TOODETE ERINIMETUSED

| a) | „vruchtendrank” puuvilja- ja marjanektarite puhul; |
| --- | --- |

a)

„vruchtendrank” puuvilja- ja marjanektarite puhul;

| b) | „Süßmost”
  märgistust „Süßmost” võib kasutada ainult koos tootenimetustega „Fruchtsaft” või „Fruchtnektar”:






  — | puuvilja- ja marjanektarite puhul, mis on saadud üksnes sellistest puuvilja- ja marjamahladest, kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahladest või nende toodete segust, mis loomulikus olekus on oma kõrge loomuliku happesuse tõttu ebameeldiva maitsega, |
| --- | --- | --- |

b)

„Süßmost”

märgistust „Süßmost” võib kasutada ainult koos tootenimetustega „Fruchtsaft” või „Fruchtnektar”:

—

puuvilja- ja marjanektarite puhul, mis on saadud üksnes sellistest puuvilja- ja marjamahladest, kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahladest või nende toodete segust, mis loomulikus olekus on oma kõrge loomuliku happesuse tõttu ebameeldiva maitsega,

| — | puuviljamahlade puhul, mis on saadud õuntest või pirnidest, asjakohastel juhtudel õunu lisades, kuid ilma suhkrulisandita; |
| --- | --- |

—

puuviljamahlade puhul, mis on saadud õuntest või pirnidest, asjakohastel juhtudel õunu lisades, kuid ilma suhkrulisandita;

| c) | „succo e polpa” või „sumo e polpa” puuvilja- ja marjanektarite puhul, mis on saadud üksnes puuvilja- ja marjapüreest ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreest; |
| --- | --- |

c)

„succo e polpa” või „sumo e polpa” puuvilja- ja marjanektarite puhul, mis on saadud üksnes puuvilja- ja marjapüreest ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreest;

| d) | „æblemost” suhkrulisandita õunamahla puhul; |
| --- | --- |

d)

„æblemost” suhkrulisandita õunamahla puhul;

| e) | — | „sur ... saft” koos kasutatud puuvilja või marja taanikeelse nimetusega mustsõstardest, kirssidest, punastest sõstardest, valgetest sõstardest, vaarikatest, maasikatest või leedrimarjadest saadud suhkrulisandita mahlade puhul, |
| --- | --- | --- |

e)

—

„sur ... saft” koos kasutatud puuvilja või marja taanikeelse nimetusega mustsõstardest, kirssidest, punastest sõstardest, valgetest sõstardest, vaarikatest, maasikatest või leedrimarjadest saadud suhkrulisandita mahlade puhul,

| — | „sød ... saft” või „sødet ... saft” koos kasutatud puuvilja või marja taanikeelse nimetusega sellest puuviljast või marjast saadud mahlade puhul suhkrulisandiga üle 200 g liitri kohta; |
| --- | --- |

—

„sød ... saft” või „sødet ... saft” koos kasutatud puuvilja või marja taanikeelse nimetusega sellest puuviljast või marjast saadud mahlade puhul suhkrulisandiga üle 200 g liitri kohta;

| f) | „äppelmust/äpplemust” suhkrulisandita õunamahla puhul; |
| --- | --- |

f)

„äppelmust/äpplemust” suhkrulisandita õunamahla puhul;

| g) | „mosto”, viinamarjamahla sünonüüm; |
| --- | --- |

g)

„mosto”, viinamarjamahla sünonüüm;

| h) | „smiltsērkšķu sula ar cukuru” või „astelpaju mahl suhkruga” või „słodzony sok z rokitnika” hariliku astelpaju marjadest saadud mahlade puhul, millele ei ole suhkrut lisatud rohkem kui 140 g liitri kohta. |
| --- | --- |

h)

„smiltsērkšķu sula ar cukuru” või „astelpaju mahl suhkruga” või „słodzony sok z rokitnika” hariliku astelpaju marjadest saadud mahlade puhul, millele ei ole suhkrut lisatud rohkem kui 140 g liitri kohta.

IV LISA

PUUVILJA- JA MARJANEKTAREID KÄSITLEVAD ERISÄTTED

| Puuvilja- ja marjanektarid, mis on valmistatud järgmistest puuviljadest ja marjadest | Minimaalne mahla-, püree- või nende segu sisaldus (mahuprotsentides valmistootes) |
| --- | --- |
| I.   Kõrge loomuliku happesusega puuviljad ja marjad, mis on loomulikus olekus ebameeldiva maitsega |
| Granadillid (kannatuslille viljad) | 25 |
| Lulod (Quito naranjillos) | 25 |
| Mustad sõstrad | 25 |
| Valged sõstrad | 25 |
| Punased sõstrad | 25 |
| Karusmarjad | 30 |
| Astelpaju marjad | 25 |
| Laukapuu ploomid | 30 |
| Ploomid | 30 |
| Kreegid | 30 |
| Pihlakamarjad | 30 |
| Kibuvitsamarjad | 40 |
| Hapukirsid | 35 |
| Muud kirsid | 40 |
| Mustikad | 40 |
| Leedrimarjad | 50 |
| Vaarikad | 40 |
| Aprikoosid | 40 |
| Maasikad | 40 |
| Põldmarjad | 40 |
| Jõhvikad | 30 |
| Küdooniad | 50 |
| Sidrunid ja laimid | 25 |
| Muud sama kategooria puuviljad ja marjad | 25 |
| II.   Vähese happesusega, viljaliharikkad või tugeva aroomiga puuviljad ja marjad, mille mahl on loomulikus olekus ebameeldiva maitsega |
| Mangod | 25 |
| Banaanid | 25 |
| Guajaavid | 25 |
| Papaiad | 25 |
| Litšid | 25 |
| Barbadose kirsid (Neapolitan medlars) | 25 |
| Annoona (Annona muricata) | 25 |
| Võrkannoona (Annona reticulate) | 25 |
| Suhkruõunad (Annona squamosa) | 25 |
| Granaatõunad | 25 |
| Akažuuõunad ehk kašuõunad | 25 |
| Mombiinid | 25 |
| Umbu | 25 |
| Muud sama kategooria puuviljad ja marjad | 25 |
| III.   Puuviljad ja marjad, mille mahl on loomulikus olekus meeldiva maitsega |
| Õunad | 50 |
| Pirnid | 50 |
| Virsikud | 50 |
| Tsitrusviljad, v.a sidrunid ja laimid | 50 |
| Ananassid | 50 |
| Tomatid | 50 |
| Muud sama kategooria puuviljad ja marjad | 50 |

Puuvilja- ja marjanektarid, mis on valmistatud järgmistest puuviljadest ja marjadest

Minimaalne mahla-, püree- või nende segu sisaldus (mahuprotsentides valmistootes)

I.   Kõrge loomuliku happesusega puuviljad ja marjad, mis on loomulikus olekus ebameeldiva maitsega

Granadillid (kannatuslille viljad)

25

Lulod (Quito naranjillos)

25

Mustad sõstrad

25

Valged sõstrad

25

Punased sõstrad

25

Karusmarjad

30

Astelpaju marjad

25

Laukapuu ploomid

30

Ploomid

30

Kreegid

30

Pihlakamarjad

30

Kibuvitsamarjad

40

Hapukirsid

35

Muud kirsid

40

Mustikad

40

Leedrimarjad

50

Vaarikad

40

Aprikoosid

40

Maasikad

40

Põldmarjad

40

Jõhvikad

30

Küdooniad

50

Sidrunid ja laimid

25

Muud sama kategooria puuviljad ja marjad

25

II.   Vähese happesusega, viljaliharikkad või tugeva aroomiga puuviljad ja marjad, mille mahl on loomulikus olekus ebameeldiva maitsega

Mangod

25

Banaanid

25

Guajaavid

25

Papaiad

25

Litšid

25

Barbadose kirsid (Neapolitan medlars)

25

Annoona (Annona muricata)

25

Võrkannoona (Annona reticulate)

25

Suhkruõunad (Annona squamosa)

25

Granaatõunad

25

Akažuuõunad ehk kašuõunad

25

Mombiinid

25

Umbu

25

Muud sama kategooria puuviljad ja marjad

25

III.   Puuviljad ja marjad, mille mahl on loomulikus olekus meeldiva maitsega

Õunad

50

Pirnid

50

Virsikud

50

Tsitrusviljad, v.a sidrunid ja laimid

50

Ananassid

50

Tomatid

50

Muud sama kategooria puuviljad ja marjad

50

V LISA

BRIXI MIINIMUMVÄÄRTUSED TAASTATUD PUUVILJA- JA MARJAMAHLA JA -PÜREE KASUTAMISE PUHUL

| Puuvilja või marja üldnimetus | Botaaniline nimi | Brixi miinimumväärtus |
| --- | --- | --- |
| Õun (*) | Malus domestica Borkh. | 11,2 |
| Aprikoos (**) | Prunus armeniaca L. | 11,2 |
| Banaan (**) | Musa x paradisiaca L. (v.a jahubanaanid) | 21,0 |
| Must sõstar (*) | Ribes nigrum L. | 11,0 |
| Viinamari (*) | Vitis vinifera L. või selle hübriidid

  Vitis labrusca L. või selle hübriidid | 15,9 |
| Greip (*) | Citrus x paradisi Macfad. | 10,0 |
| Guajaav (**) | Psidium guajava L. | 8,5 |
| Sidrun (*) | Citrus limon (L.) Burm.f. | 8,0 |
| Mango (**) | Mangifera indica L. | 13,5 |
| Apelsin (*) | Citrus sinensis (L.) Osbeck | 11,2 |
| Granadill (*) | Passiflora edulis Sims | 12,0 |
| Virsik (**) | Prunus persica (L.) Batsch var. persica | 10,0 |
| Pirn (**) | Pyrus communis L. | 11,9 |
| Ananass (*) | Ananas comosus (L.) Merr. | 12,8 |
| Vaarikas (*) | Rubus idaeus L. | 7,0 |
| Hapukirss (*) | Prunus cerasus L. | 13,5 |
| Maasikas (*) | Fragaria x ananassa Duch. | 7,0 |
| Tomat (*) | Lycopersicon esculentum, Mill. | 5,0 |
| Mandariin (*) | Citrus reticulata Blanco | 11,2 |
| Ühe tärniga (*) märgitud ja mahlana toodetud toodete jaoks on määratletud minimaalne suhteline tihedus sellisena, nagu see on suhtes veega 20/20 °C juures.
  Kahe tärniga (**) märgitud ja püreena toodetud toodete jaoks on määratletud üksnes korrigeerimata Brixi miinimumväärtus (happesust reguleerimata). |

Puuvilja või marja üldnimetus

Botaaniline nimi

Brixi miinimumväärtus

Õun (*)

Malus domestica Borkh.

11,2

Aprikoos (**)

Prunus armeniaca L.

11,2

Banaan (**)

Musa x paradisiaca L. (v.a jahubanaanid)

21,0

Must sõstar (*)

Ribes nigrum L.

11,0

Viinamari (*)

Vitis vinifera L. või selle hübriidid

Vitis labrusca L. või selle hübriidid

15,9

Greip (*)

Citrus x paradisi Macfad.

10,0

Guajaav (**)

Psidium guajava L.

8,5

Sidrun (*)

Citrus limon (L.) Burm.f.

8,0

Mango (**)

Mangifera indica L.

13,5

Apelsin (*)

Citrus sinensis (L.) Osbeck

11,2

Granadill (*)

Passiflora edulis Sims

12,0

Virsik (**)

Prunus persica (L.) Batsch var. persica

10,0

Pirn (**)

Pyrus communis L.

11,9

Ananass (*)

Ananas comosus (L.) Merr.

12,8

Vaarikas (*)

Rubus idaeus L.

7,0

Hapukirss (*)

Prunus cerasus L.

13,5

Maasikas (*)

Fragaria x ananassa Duch.

7,0

Tomat (*)

Lycopersicon esculentum, Mill.

5,0

Mandariin (*)

Citrus reticulata Blanco

11,2

Ühe tärniga (*) märgitud ja mahlana toodetud toodete jaoks on määratletud minimaalne suhteline tihedus sellisena, nagu see on suhtes veega 20/20 °C juures.

Kahe tärniga (**) märgitud ja püreena toodetud toodete jaoks on määratletud üksnes korrigeerimata Brixi miinimumväärtus (happesust reguleerimata).

---

(1)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32.

1

(2)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

2

(3)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

3

(4)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 7.

4

(5)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

5

(6)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 34.

6

(7)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 53.

7

(8)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47.

8

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/12

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 363/2012,

23. veebruar 2012,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused, ette nähtud järelevalveorganisatsioonide tunnustamist ja sellise tunnustuse tühistamist käsitlevate menetluseeskirjade kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 995/2010 esmaeesmärk on võimalikult palju vähendada ebaseaduslikult üles töötatud puidu ja sellest valmistatud toodete siseturule laskmise ohtu. Järelevalveorganisatsioonid peaksid aitama ettevõtjatel kõnealuse määruse nõudeid täita. Selleks peaksid nad välja töötama nõuetekohase hoolsuse süsteemi, andma ettevõtjatele õiguse seda kasutada ja kontrollima selle nõuetekohast kasutamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 995/2010 esmaeesmärk on võimalikult palju vähendada ebaseaduslikult üles töötatud puidu ja sellest valmistatud toodete siseturule laskmise ohtu. Järelevalveorganisatsioonid peaksid aitama ettevõtjatel kõnealuse määruse nõudeid täita. Selleks peaksid nad välja töötama nõuetekohase hoolsuse süsteemi, andma ettevõtjatele õiguse seda kasutada ja kontrollima selle nõuetekohast kasutamist.

| (2) | Menetlus, mille kohaselt komisjon tunnustab järelevalveorganisatsioone, peaks olema õiglane, läbipaistev ja sõltumatu. Seepärast tuleks enne taotlejate hindamist pidada nõu liikmesriikide pädevate asutustega ja koguda taotlejate kohta piisavat teavet. Vajaduse korral tuleks teabe kogumiseks külastada taotleja valdusi. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus, mille kohaselt komisjon tunnustab järelevalveorganisatsioone, peaks olema õiglane, läbipaistev ja sõltumatu. Seepärast tuleks enne taotlejate hindamist pidada nõu liikmesriikide pädevate asutustega ja koguda taotlejate kohta piisavat teavet. Vajaduse korral tuleks teabe kogumiseks külastada taotleja valdusi.

| (3) | Tuleb kindlaks määrata, millised peaksid olema järelevalveorganisatsioonide asjakohased erialateadmised ja suutlikkus, et nad saaksid teha kindlaks puidu vastavuse ülestöötamise riigi asjakohaste õigusnormidega ning pakkuda välja ebaseaduslikult üles töötatud puidu ja sellest valmistatud toodete turulelaskmise ohu hindamise meetmed. Kui kindlakstehtud oht on märkimisväärne, peaks järelevalveorganisatsioonidel olema õigus panna ette sellise ohu tõhusa minimeerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb kindlaks määrata, millised peaksid olema järelevalveorganisatsioonide asjakohased erialateadmised ja suutlikkus, et nad saaksid teha kindlaks puidu vastavuse ülestöötamise riigi asjakohaste õigusnormidega ning pakkuda välja ebaseaduslikult üles töötatud puidu ja sellest valmistatud toodete turulelaskmise ohu hindamise meetmed. Kui kindlakstehtud oht on märkimisväärne, peaks järelevalveorganisatsioonidel olema õigus panna ette sellise ohu tõhusa minimeerimise meetmeid.

| (4) | Tuleks tagada, et järelevalveorganisatsioonid täidaksid oma ülesandeid läbipaistvalt ja sõltumatult, väldiksid huvide konflikte ülesannete täitmisel ning osutaksid oma teenuseid ettevõtjatele võrdsetel alustel. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks tagada, et järelevalveorganisatsioonid täidaksid oma ülesandeid läbipaistvalt ja sõltumatult, väldiksid huvide konflikte ülesannete täitmisel ning osutaksid oma teenuseid ettevõtjatele võrdsetel alustel.

| (5) | Komisjon peaks tunnustuse tühistamise üle otsustama õiglaselt, läbipaistvalt ja sõltumatult. Enne otsuse langetamist peaks komisjon nõu pidama liikmesriikide asjaomaste pädevate asutustega ja koguma piisavat teavet, korraldades vajaduse korral ka kohapealseid külastusi. Asjaomasele järelevalveorganisatsioonile tuleks anda võimalus esitada märkusi enne otsuse langetamist. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peaks tunnustuse tühistamise üle otsustama õiglaselt, läbipaistvalt ja sõltumatult. Enne otsuse langetamist peaks komisjon nõu pidama liikmesriikide asjaomaste pädevate asutustega ja koguma piisavat teavet, korraldades vajaduse korral ka kohapealseid külastusi. Asjaomasele järelevalveorganisatsioonile tuleks anda võimalus esitada märkusi enne otsuse langetamist.

| (6) | Kui järelevalveorganisatsioon ei täida enam määruse (EL) nr 995/2010 artiklis 8 sätestatud ülesandeid või ei vasta enam kõnealuses artiklis sätestatud nõuetele, peaks komisjonil proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt olema õigus vastavalt avastatud puuduste tõsiduse astmele tühistada tunnustus ajutiselt ja/või tingimuslikult või alaliselt. |
| --- | --- |

(6)

Kui järelevalveorganisatsioon ei täida enam määruse (EL) nr 995/2010 artiklis 8 sätestatud ülesandeid või ei vasta enam kõnealuses artiklis sätestatud nõuetele, peaks komisjonil proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt olema õigus vastavalt avastatud puuduste tõsiduse astmele tühistada tunnustus ajutiselt ja/või tingimuslikult või alaliselt.

| (7) | Tuleb tagada, et üksikisikute kaitse käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluval isikuandmete töötlemisel, eelkõige järelevalveorganisatsioonina tunnustamise taotluste menetlemisel, vastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (2) nõuetele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3), |
| --- | --- |

(7)

Tuleb tagada, et üksikisikute kaitse käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluval isikuandmete töötlemisel, eelkõige järelevalveorganisatsioonina tunnustamise taotluste menetlemisel, vastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (2) nõuetele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EL) nr 995/2010 artiklis 2 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

1)   „asjaomased pädevad asutused”– selliste liikmesriikide pädevad asutused, kus järelevalveorganisatsioonid või järelevalveorganisatsioonina tunnustamise taotlejad on seaduslikult asutatud või kus järelevalveorganisatsioonid või järelevalveorganisatsioonina tunnustamise taotlejad osutavad teenuseid või kavatsevad osutada teenuseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ (4) tähenduses;

2)   „kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid”– diplomid, tunnistused ja muud dokumendid, mille on välja andnud teatava riigi õigus- või haldusnormidega määratud ametiasutus ning mis tõendavad kutsealase koolituse edukat läbimist;

3)   „erialane töökogemus”– tegelik ja õiguspärane tegutsemine asjaomasel kutsealal.

Artikkel 2

Tunnustamistaotlus

1.   Igasugune ELis seaduslikult asutatud avalik-õiguslik või eraõiguslik üksus, st äriühing, korporatsioon, ettevõtja, ettevõte, institutsioon või asutus, võib esitada komisjonile järelevalveorganisatsioonina tunnustamise taotluse.

Üksus esitab taotluse koos lisas loetletud dokumentidega ELi mis tahes ametlikus keeles.

2.   Järelevalveorganisatsioonina tunnustamiseks peab taotleja tõendama kõigi määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 lõike 2 ja käesoleva määruse artiklite 5–8 nõuete täitmist.

3.   Komisjon kinnitab taotluse kättesaamist ja annab taotlejale viitenumbri kümne päeva jooksul alates taotluse saamisest.

Samuti teatab ta taotlejale orienteeruva tähtaja, mille jooksul ta teeb taotluse kohta otsuse. Komisjon teavitab taotlejat alati, kui ta muudab kõnealust tähtaega tulenevalt vajadusest saada taotluse hindamiseks lisateavet või -dokumente.

4.   Kolme kuu möödumisel taotluse saamisest või komisjoni viimasest kirjalikust teatest taotlejale – olenevalt sellest, kumb on hilisem – teatab komisjon, juhul kui ta ei ole tunnustamisotsust vastu võtnud ega taotlust tagasi lükanud, taotlejale kirjalikult taotluse hindamise edenemisest.

Ühe taotluse menetlemisel võib esimest lõiku kohaldada mitu korda.

5.   Komisjon edastab taotluse ja tõendavate dokumentide koopiad asjaomastele pädevatele asutustele, kes võivad teha taotluse kohta märkusi ühe kuu jooksul alates nimetatud dokumentide edastamise kuupäevast.

Artikkel 3

Lisadokumendid ja juurdepääs valdustele

1.   Komisjoni taotluse korral esitavad taotleja või asjaomased pädevad asutused komisjoni nõutud lisateabe või -dokumendid kindlaksmääratud aja jooksul.

2.   Taotleja tagab komisjonile juurdepääsu oma valdustele, et komisjon saaks kontrollida kõigi määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 ja käesoleva määruse artiklite 5–8 nõuete täitmist. Komisjon teavitab taotlejat valduste külastamisest ette. Külastusel võivad osaleda ka asjaomased pädevad asutused.

Taotleja annab selliste külastuste hõlbustamiseks kogu vajaliku abi.

Artikkel 4

Tunnustamisotsus

Komisjon teavitab asjaomast taotlejat kümne päeva jooksul alates tunnustamisotsuse vastuvõtmisest vastavalt määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 lõikele 3.

Komisjon annab taotlejale viivitamata tunnustamistõendi ja teavitab oma otsusest kõigi liikmesriikide pädevaid asutusi esimeses lõigus osutatud tähtaja jooksul kooskõlas määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 lõike 3 teise lõiguga.

Artikkel 5

Juriidilise isiku staatus ja seaduslik asutamine ELis

1.   Kui taotleja on seaduslikult asutatud mitmes liikmesriigis, esitab ta andmed oma peakontori, juhatuse asukoha või peamise tegevuskoha kohta ELis ning mis tahes liikmesriigi territooriumil asutatud esinduste, filiaalide või tütarettevõtjate kohta. Samuti märgib taotleja, millises liikmesriigis ta kavatseb teenuseid osutada.

2.   Kui taotleja on liikmesriigi ametiasutus või selle osa, ei pea ta juriidilise isiku staatust ega ELis seaduslikku asutamist tõendama.

Artikkel 6

Asjakohased erialateadmised

1.   Selleks et tagada, et taotleja oleks suuteline nõuetekohaselt täitma järelevalveorganisatsiooni ülesandeid vastavalt määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 lõike 2 punktile b, peavad tema tehniliselt pädevad töötajad vastama järgmistele miinimumkriteeriumidele (ning seda peavad kinnitama kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid ja erialane töökogemus):

| a) | ametlik kutsealane koolitus järelevalveorganisatsiooni ülesannete täitmise jaoks asjakohases valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

ametlik kutsealane koolitus järelevalveorganisatsiooni ülesannete täitmise jaoks asjakohases valdkonnas;

| b) | tehnilistel juhtivtöötajatel peab olema vähemalt viie aasta pikkune erialane töökogemus järelevalveorganisatsiooni ülesannete täitmisega seotud kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

b)

tehnilistel juhtivtöötajatel peab olema vähemalt viie aasta pikkune erialane töökogemus järelevalveorganisatsiooni ülesannete täitmisega seotud kohustuste täitmisel.

Esimese lõigu punkti a asjakohased valdkonnad on seotud metsandusega, keskkonnaga, õigusega, ärijuhtimisega, riskijuhtimisega, kaubandusega, auditiga, finantskontrolliga või tarneahela haldamisega.

2.   Taotleja dokumenteerib oma töötajate kohustused ja ülesanded. Taotleja peab olema kehtestanud töötajate ülesannete täitmise ja nende tehnilise pädevuse jälgimise korra.

Artikkel 7

Järelevalveorganisatsiooni ülesannete täitmise suutlikkus

1.   Taotleja tõendab kõigi järgmiste elementide olemasolu:

| a) | organisatsiooniline struktuur, mis tagab järelevalveorganisatsiooni ülesannete nõuetekohase täitmise; |
| --- | --- |

a)

organisatsiooniline struktuur, mis tagab järelevalveorganisatsiooni ülesannete nõuetekohase täitmise;

| b) | nõuetekohase hoolsuse süsteem, mis tehakse ettevõtjatele kasutamiseks kättesaadavaks; |
| --- | --- |

b)

nõuetekohase hoolsuse süsteem, mis tehakse ettevõtjatele kasutamiseks kättesaadavaks;

| c) | nõuetekohase hoolsuse süsteemi hindamise ja täiustamise strateegia ning menetlused; |
| --- | --- |

c)

nõuetekohase hoolsuse süsteemi hindamise ja täiustamise strateegia ning menetlused;

| d) | menetlused, mille kohaselt kontrollitakse nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrektset kasutamist ettevõtjate poolt; |
| --- | --- |

d)

menetlused, mille kohaselt kontrollitakse nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrektset kasutamist ettevõtjate poolt;

| e) | parandusmeetmed juhuks, kui ettevõtja ei ole oma nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrektselt kasutanud. |
| --- | --- |

e)

parandusmeetmed juhuks, kui ettevõtja ei ole oma nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrektselt kasutanud.

2.   Lisaks lõike 1 nõuetele tõendab taotleja järelevalveorganisatsiooni ülesannete täitmiseks vajalikku tehnilist ja finantssuutlikkust.

Artikkel 8

Huvide konflikti puudumine

1.   Taotleva asutuse töökorraldus tagab tema tegevuse objektiivsuse ja erapooletuse.

2.   Taotleja selgitab välja järelevalveorganisatsiooni ülesannete täitmisest, sh koostööst asjakohaste asutuste või alltöövõtjatega, tuleneda võiva huvide konflikti ohu, analüüsib seda ja dokumenteerib selle.

3.   Kui taotleja on selgitanud välja, et huvide konflikt võib tekkida, koostab ta kirjalikult strateegia ja menetlused konfliktide vältimiseks organisatsiooni ja üksikisiku tasandil. Kirjalikult koostatud strateegia ja menetlused säilitatakse ning neid rakendatakse. Eelnimetatud kirjalikult koostatud strateegia ja menetlused võivad hõlmata ka kolmanda isiku tehtavat auditit.

Artikkel 9

Teave edasiste muudatuste kohta

1.   Järelevalveorganisatsioon teavitab komisjoni viivitamata, kui pärast tema tunnustamist esineb üks järgmistest olukordadest:

| a) | pärast järelevalveorganisatsiooni tunnustamist on tehtud muudatus, mis võib mõjutada selle organisatsiooni suutlikkust täita artiklite 5–8 nõudeid; |
| --- | --- |

a)

pärast järelevalveorganisatsiooni tunnustamist on tehtud muudatus, mis võib mõjutada selle organisatsiooni suutlikkust täita artiklite 5–8 nõudeid;

| b) | järelevalveorganisatsioon asutab ELis esindusi, filiaale või tütarettevõtjaid, mida ei ole taotluses märgitud; |
| --- | --- |

b)

järelevalveorganisatsioon asutab ELis esindusi, filiaale või tütarettevõtjaid, mida ei ole taotluses märgitud;

| c) | järelevalveorganisatsioon otsustab osutada teenuseid muus kui taotlusele märgitud liikmesriigis või liikmesriigis, milles teenuste osutamise lõpetamisest ta on teatanud vastavalt punktile d; |
| --- | --- |

c)

järelevalveorganisatsioon otsustab osutada teenuseid muus kui taotlusele märgitud liikmesriigis või liikmesriigis, milles teenuste osutamise lõpetamisest ta on teatanud vastavalt punktile d;

| d) | järelevalveorganisatsioon lõpetab teenuste osutamise mis tahes liikmesriigis. |
| --- | --- |

d)

järelevalveorganisatsioon lõpetab teenuste osutamise mis tahes liikmesriigis.

2.   Komisjon edastab kogu lõike 1 kohaselt saadud teabe asjaomastele pädevatele asutustele.

Artikkel 10

Tunnustamisotsuse läbivaatamine

1.   Komisjon võib järelevalveorganisatsiooni tunnustamise otsuse igal ajal läbi vaadata.

Komisjon vaatab sellise otsuse läbi järgmistel juhtudel:

| a) | asjaomane pädev asutus teatab komisjonile, et ta on kindlaks teinud, et teatav järelevalveorganisatsioon ei täida enam määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 lõike 1 kohaseid ülesandeid või ei vasta enam kõnealuse määruse artikli 8 lõike 2 nõuetele, mida on täpsustatud käesoleva määruse artiklites 5–8; |
| --- | --- |

a)

asjaomane pädev asutus teatab komisjonile, et ta on kindlaks teinud, et teatav järelevalveorganisatsioon ei täida enam määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 lõike 1 kohaseid ülesandeid või ei vasta enam kõnealuse määruse artikli 8 lõike 2 nõuetele, mida on täpsustatud käesoleva määruse artiklites 5–8;

| b) | komisjonil on asjakohast teavet, sh põhjendatud kahtlusi kolmandatelt isikutelt, et teatav järelevalveorganisatsioon ei vasta enam määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 lõigete 1 ja 2 ega käesoleva määruse artiklite 5–8 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

komisjonil on asjakohast teavet, sh põhjendatud kahtlusi kolmandatelt isikutelt, et teatav järelevalveorganisatsioon ei vasta enam määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 lõigete 1 ja 2 ega käesoleva määruse artiklite 5–8 nõuetele;

| c) | järelevalveorganisatsioon on teatanud komisjonile käesoleva määruse artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud muudatustest. |
| --- | --- |

c)

järelevalveorganisatsioon on teatanud komisjonile käesoleva määruse artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud muudatustest.

2.   Kui on algatatud läbivaatamine, abistab komisjoni läbivaatamisel ja kontrollide tegemisel läbivaatamisrühm.

3.   Taotleja tagab läbivaatamisrühmale juurdepääsu oma valdustele, et viimane saaks kontrollida kõigi määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 ja käesoleva määruse artiklite 5–8 nõuete täitmist. Külastusel võivad osaleda ka asjaomased pädevad asutused.

Taotleja annab selliste külastuste hõlbustamiseks kogu vajaliku abi.

4.   Läbivaatamisrühm koostab tulemuste kohta aruande. Läbivaatamisaruandele lisatakse tõendavad dokumendid.

Läbivaatamisrühm esitab soovituse selle kohta, kas järelevalveorganisatsiooni tunnustus tuleks tühistada.

Läbivaatamisrühm saadab läbivaatamisaruande asjaomastele pädevatele asutustele. Kõnealused asutused võivad esitada märkusi kolme nädalala jooksul alates aruande edastamise kuupäevast.

Läbivaatamisrühm esitab asjaomasele järelevalveorganisatsioonile tulemuste ja aruandes tehtud järelduste kokkuvõtte. Kõnealune organisatsioon võib esitada läbivaatamisrühmale märkusi kolme nädalala jooksul alates kokkuvõtte edastamise kuupäevast.

5.   Kui läbivaatamisrühm on kindlaks teinud, et järelevalveorganisatsioon ei täida enam määruse (EL) nr 995/2010 artiklis 8 sätestatud ülesandeid või ei vasta enam kõnealuses artiklis sätestatud nõuetele, soovitab ta oma läbivaatamisaruandes vastavalt avastatud puuduste tõsiduse astmele tühistada tunnustus ajutiselt ja/või tingimuslikult või alaliselt.

Teise võimalusena võib läbivaatamisrühm soovitada, et komisjon annaks välja teate parandusmeetmete võtmise kohta, teeks ametliku hoiatuse või loobuks edasiste meetmete võtmisest.

Artikkel 11

Tunnustamise tühistamise otsus

1.   Komisjon otsustab artiklis 10 osutatud läbivaatamisaruannet arvesse võttes, kas tühistada järelevalveorganisatsiooni tunnustus ajutiselt ja/või tingimuslikult või alaliselt.

2.   Komisjon võib anda välja teate parandusmeetmete võtmise kohta või teha ametliku hoiatuse, kui avastatud puudused ei ole nii tõsised, et need tingiksid määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 lõike 6 kohase otsuse selle kohta, et järelevalveorganisatsioon ei täida enam määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 lõikes 2 sätestatud ülesandeid või ei vasta enam kõnealuses artiklis sätestatud nõuetele.

3.   Järelevalveorganisatsiooni tunnustuse tühistamise otsusest ja lõike 2 kohasest teatest või hoiatusest teavitatakse asjaomast järelevalveorganisatsiooni ja kõigi liikmesriikide pädevaid asutusi kooskõlas määruse (EL) nr 995/2010 artikli 8 lõikega 6 kümne tööpäeva jooksul alates otsuse, teate või hoiatuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 12

Andmekaitse

Käesoleva määruse kohaldamine ei piira isikuandmete töötlemist käsitlevaid eeskirju, mis on sätestatud direktiivis 95/46/EÜ ja määruses (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 13

Lõppsätted

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

1

(2)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

2

(3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

(4)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

4

---

LISA

Tõendavad dokumendid

| | Juriidilise isiku staatus, seaduslik asutamine ja teenuste osutamine:







  — | asjakohaste siseriiklike õigusnormidega ette nähtud tõendite kinnitatud koopiad; |
| --- | --- | --- |

Juriidilise isiku staatus, seaduslik asutamine ja teenuste osutamine:

—

asjakohaste siseriiklike õigusnormidega ette nähtud tõendite kinnitatud koopiad;

| — | nende liikmesriikide loetelu, kus taotleja kavatseb teenuseid osutada. |
| --- | --- |

—

nende liikmesriikide loetelu, kus taotleja kavatseb teenuseid osutada.

| | Asjakohased erialateadmised:







  — | üksuse töökorralduse ja struktuuri kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

Asjakohased erialateadmised:

—

üksuse töökorralduse ja struktuuri kirjeldus;

| — | tehniliselt pädevate töötajate nimekiri ja nende elulookirjelduste koopiad; |
| --- | --- |

—

tehniliselt pädevate töötajate nimekiri ja nende elulookirjelduste koopiad;

| — | ülesannete ja kohustuste kirjeldus ja jaotus; |
| --- | --- |

—

ülesannete ja kohustuste kirjeldus ja jaotus;

| — | tehniliselt pädevate töötajate ülesannete täitmise ja nende pädevuse jälgimise korra üksikasjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

—

tehniliselt pädevate töötajate ülesannete täitmise ja nende pädevuse jälgimise korra üksikasjalik kirjeldus.

| | Järelevalveorganisatsiooni ülesannete täitmise suutlikkus:

  järgmise üksikasjalik kirjeldus:






  — | nõuetekohase hoolsuse süsteem; |
| --- | --- | --- |

Järelevalveorganisatsiooni ülesannete täitmise suutlikkus:

järgmise üksikasjalik kirjeldus:

—

nõuetekohase hoolsuse süsteem;

| — | nõuetekohase hoolsuse süsteemi hindamise ja täiustamise strateegia ja menetlused; |
| --- | --- |

—

nõuetekohase hoolsuse süsteemi hindamise ja täiustamise strateegia ja menetlused;

| — | ettevõtjate või kolmandate isikute kaebustega tegelemise strateegia ja menetlused; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate või kolmandate isikute kaebustega tegelemise strateegia ja menetlused;

| — | menetlused, mille kohaselt kontrollitakse nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrektset kasutamist ettevõtjate poolt; |
| --- | --- |

—

menetlused, mille kohaselt kontrollitakse nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrektset kasutamist ettevõtjate poolt;

| — | parandusmeetmed juhuks, kui ettevõtja ei ole oma nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrektselt kasutanud; |
| --- | --- |

—

parandusmeetmed juhuks, kui ettevõtja ei ole oma nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrektselt kasutanud;

| — | dokumenteerimissüsteem. |
| --- | --- |

—

dokumenteerimissüsteem.

| | Finantssuutlikkus:







  — | viimase eelarveaasta finantsselgituste koopiad või |
| --- | --- | --- |

Finantssuutlikkus:

—

viimase eelarveaasta finantsselgituste koopiad või

| — | müügikäibe deklaratsioon või |
| --- | --- |

—

müügikäibe deklaratsioon või

| — | muud tõendavad dokumendid, kui taotlejal ei ole kaalukatel põhjustel võimalik esitada eespool osutatud dokumente; |
| --- | --- |

—

muud tõendavad dokumendid, kui taotlejal ei ole kaalukatel põhjustel võimalik esitada eespool osutatud dokumente;

| — | tõend vastutuskindlustuse kohta. |
| --- | --- |

—

tõend vastutuskindlustuse kohta.

| | Huvide konflikti puudumine:







  — | kinnitus huvide konflikti puudumise kohta; |
| --- | --- | --- |

Huvide konflikti puudumine:

—

kinnitus huvide konflikti puudumise kohta;

| — | organisatsiooni ja üksikisiku tasandil konfliktide vältimise kirjalikult kehtestatud strateegia ja menetluste (mis võivad hõlmata kolmanda isiku tehtavat auditit) kirjeldus. |
| --- | --- |

—

organisatsiooni ja üksikisiku tasandil konfliktide vältimise kirjalikult kehtestatud strateegia ja menetluste (mis võivad hõlmata kolmanda isiku tehtavat auditit) kirjeldus.

| | Alltöövõtt:







  — | alltöövõtjatele antud ülesannete kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

Alltöövõtt:

—

alltöövõtjatele antud ülesannete kirjeldus;

| — | tõendid selle kohta, et kõik alltöövõtjad või asutatud tütarettevõtjad vastavad eespool esitatud asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

—

tõendid selle kohta, et kõik alltöövõtjad või asutatud tütarettevõtjad vastavad eespool esitatud asjakohastele nõuetele.

---

| 27.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 364/2012,

26. aprill 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. aprill 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 98,8 |
| MA | 60,4 |
| TN | 124,7 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 99,9 |
| 0707 00 05 | JO | 216,8 |
| TR | 133,3 |
| ZZ | 175,1 |
| 0709 93 10 | MA | 29,9 |
| TR | 107,1 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 10 20 | CL | 48,2 |
| EG | 58,6 |
| IL | 73,9 |
| MA | 50,7 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 50 10 | TR | 55,4 |
| ZA | 63,9 |
| ZZ | 59,7 |
| 0808 10 80 | AR | 94,2 |
| BR | 79,9 |
| CA | 117,0 |
| CL | 96,0 |
| CN | 117,5 |
| MK | 31,8 |
| NZ | 126,1 |
| US | 151,5 |
| ZA | 85,6 |
| ZZ | 100,0 |
| 0808 30 90 | AR | 110,3 |
| CL | 108,7 |
| CN | 88,0 |
| US | 107,0 |
| ZA | 115,4 |
| ZZ | 105,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

98,8

MA

60,4

TN

124,7

TR

115,6

ZZ

99,9

0707 00 05

JO

216,8

TR

133,3

ZZ

175,1

0709 93 10

MA

29,9

TR

107,1

ZZ

68,5

0805 10 20

CL

48,2

EG

58,6

IL

73,9

MA

50,7

TR

50,5

ZZ

56,4

0805 50 10

TR

55,4

ZA

63,9

ZZ

59,7

0808 10 80

AR

94,2

BR

79,9

CA

117,0

CL

96,0

CN

117,5

MK

31,8

NZ

126,1

US

151,5

ZA

85,6

ZZ

100,0

0808 30 90

AR

110,3

CL

108,7

CN

88,0

US

107,0

ZA

115,4

ZZ

105,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 27.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 365/2012,

26. aprill 2012,

milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2012. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1273/2011, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus, (3) eriti selle artikli 5 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale, ning on sätestatud nende korraldus. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale, ning on sätestatud nende korraldus.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvootide teine alaperiood on aprill. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvootide teine alaperiood on aprill.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et 2012. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4130 hõlmavad saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates asjaomase kvoodi raames taotletud koguse suhtes kindlaks kohaldatava jaotuskoefitsiendi. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et 2012. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4130 hõlmavad saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates asjaomase kvoodi raames taotletud koguse suhtes kindlaks kohaldatava jaotuskoefitsiendi.

| (4) | Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et 2012. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128 ja 09.4129 hõlmavad saada olevast kogusest väiksemaid koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et 2012. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128 ja 09.4129 hõlmavad saada olevast kogusest väiksemaid koguseid.

| (5) | Ühtlasi tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130. |
| --- | --- |

(5)

Ühtlasi tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130.

| (6) | Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(6)

Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbriga 09.4130 kvoodi alla kuuluva riisi jaoks 2012. aasta aprilli kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogustele, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsienti.

2.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130 on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. aprill 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 325, 8.12.2011, lk 6.

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 kohaselt 2012. aasta aprilli alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saada olevad kogused

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

| Päritolu | Jrk-nr | 2012. aasta aprilli alaperioodi jaotuskoefitsient | 2012. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4127 | (1) | 27 865 684 |
| Tai | 09.4128 | (1) | 8 627 076 |
| Austraalia | 09.4129 | (1) | 916 000 |
| Muud riigid | 09.4130 | 0,988521 % | 0 |

Päritolu

Jrk-nr

2012. aasta aprilli alaperioodi jaotuskoefitsient

2012. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus (kg)

Ameerika Ühendriigid

09.4127

(1)

27 865 684

Tai

09.4128

(1)

8 627 076

Austraalia

09.4129

(1)

916 000

Muud riigid

09.4130

0,988521 %

0

---

(1)  Taotlused hõlmavad saada olevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

---

OTSUSED

| 27.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/21

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

29. märts 2012,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

(2012/224/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu rakendusotsuse 2011/344/EL (2) artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ning Euroopa Keskpangaga konsulteerides kolmandat korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi (edaspidi „programm”) raames kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu rakendusotsuse 2011/344/EL (2) artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ning Euroopa Keskpangaga konsulteerides kolmandat korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi (edaspidi „programm”) raames kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju.

| (2) | Läbivaatamise käigus jõuti järeldusele, et Portugal täitis tingimusi 2011. aasta neljandas kvartalis rahuldavalt. Valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 2011. aastal allapoole sihttaset 5,9 % SKPst ja peaks hinnanguliselt olema ligikaudu 4 % SKPst, kuigi see on tingitud pankade pensionifondide erakorralisest üleviimisest riiklikku sotsiaalkindlustussüsteemi mahus ligikaudu 6 miljardit eurot (ligikaudu 31⁄2 % SKPst). 2012. aasta eelarve on kooskõlas vajadusega saavutada vastavalt programmile puudujäägieesmärk 41⁄2 % SKPst. Jätkatakse poliitikameetmete rakendamist finantssüsteemi stabiliseerimiseks. Portugali pangad võtavad vastavalt programmile meetmeid rangemate kapitalinõuete täitmiseks, võttes samas arvesse mõju, mis tuleneb Euroopa Pangandusjärelevalve nõudest näha riiginõuete jaoks ette uus ajutine kapitalipuhver, kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest riiklikku sotsiaalkindlustussüsteemi. Samuti on edenemas töö- ja tooteturu reformid: sotsiaalpartneritega jõuti kokkuleppele laiaulatusliku ja kaugelevaatava tööturureformi osas ning parlamendile on esitatud oluliselt muudetud konkurentsialane õiguslik raamistik, millega luuakse tingimused konkurentsi tagamiseks tõhusa korra kehtestamiseks. Uue raamseaduse alusel rakendatakse praegu erastamiskava. Energiaettevõtja EDP ja energiavõrguettevõtja REN on müüdud ning välja on töötatud riigi osalusega ettevõtete restruktureerimise strateegia. Parandatud on riigihangete õigusraamistikku ja käimas on eluasemeturu õigusraamistiku uuendamine. Hästi on edenemas kohtusüsteemi reform. |
| --- | --- |

(2)

Läbivaatamise käigus jõuti järeldusele, et Portugal täitis tingimusi 2011. aasta neljandas kvartalis rahuldavalt. Valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 2011. aastal allapoole sihttaset 5,9 % SKPst ja peaks hinnanguliselt olema ligikaudu 4 % SKPst, kuigi see on tingitud pankade pensionifondide erakorralisest üleviimisest riiklikku sotsiaalkindlustussüsteemi mahus ligikaudu 6 miljardit eurot (ligikaudu 31⁄2 % SKPst). 2012. aasta eelarve on kooskõlas vajadusega saavutada vastavalt programmile puudujäägieesmärk 41⁄2 % SKPst. Jätkatakse poliitikameetmete rakendamist finantssüsteemi stabiliseerimiseks. Portugali pangad võtavad vastavalt programmile meetmeid rangemate kapitalinõuete täitmiseks, võttes samas arvesse mõju, mis tuleneb Euroopa Pangandusjärelevalve nõudest näha riiginõuete jaoks ette uus ajutine kapitalipuhver, kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest riiklikku sotsiaalkindlustussüsteemi. Samuti on edenemas töö- ja tooteturu reformid: sotsiaalpartneritega jõuti kokkuleppele laiaulatusliku ja kaugelevaatava tööturureformi osas ning parlamendile on esitatud oluliselt muudetud konkurentsialane õiguslik raamistik, millega luuakse tingimused konkurentsi tagamiseks tõhusa korra kehtestamiseks. Uue raamseaduse alusel rakendatakse praegu erastamiskava. Energiaettevõtja EDP ja energiavõrguettevõtja REN on müüdud ning välja on töötatud riigi osalusega ettevõtete restruktureerimise strateegia. Parandatud on riigihangete õigusraamistikku ja käimas on eluasemeturu õigusraamistiku uuendamine. Hästi on edenemas kohtusüsteemi reform.

| (3) | Kõnealuse arengu arvessevõtmiseks tuleks muuta rakendusotsust 2011/344/EL, |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse arengu arvessevõtmiseks tuleks muuta rakendusotsust 2011/344/EL,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2011/344/EL artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

| 1) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Portugal võtab 2012. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed:






  a) | 2012. aasta eelarvesse lisatakse punktides b ja c määratletud meetmed, mille maht on vähemalt 9,8 miljardit eurot. 2012. aasta eelarvesuundumustest tekkinud võimaliku lõhe täitmiseks võetakse täiendavaid meetmeid, peamiselt kulude poolel. Valitsus võtab märtsis vastu lisaeelarve, mis hõlmab mitmeid elemente, nagu pankade pensionifondide riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi üleviimise mõju, Madeira autonoomse piirkonnaga sõlmitav rahastamiskokkulepe, majandusväljavaadete halvenemise mõju eelarvele, väiksemad intressimaksed ja maksevõlgnevuste kõrvaldamise strateegia. Lisaeelarvega valitsemissektori eelarve 2012. aasta puudujäägieesmärki (vastab 41⁄2 protsendile SKPst) ei muudeta; |
| --- | --- | --- |

1)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Portugal võtab 2012. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed:

a)

2012. aasta eelarvesse lisatakse punktides b ja c määratletud meetmed, mille maht on vähemalt 9,8 miljardit eurot. 2012. aasta eelarvesuundumustest tekkinud võimaliku lõhe täitmiseks võetakse täiendavaid meetmeid, peamiselt kulude poolel. Valitsus võtab märtsis vastu lisaeelarve, mis hõlmab mitmeid elemente, nagu pankade pensionifondide riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi üleviimise mõju, Madeira autonoomse piirkonnaga sõlmitav rahastamiskokkulepe, majandusväljavaadete halvenemise mõju eelarvele, väiksemad intressimaksed ja maksevõlgnevuste kõrvaldamise strateegia. Lisaeelarvega valitsemissektori eelarve 2012. aasta puudujäägieesmärki (vastab 41⁄2 protsendile SKPst) ei muudeta;

| b) | Portugal seab eesmärgiks kärpida kulusid 2012. aastal vähemalt 6,8 miljardi euro võrra, sealhulgas vähendada palkasid ja tööhõivet avalikus sektoris; kärpida pensione; korraldada põhjalikult ümber keskvalitsuse tegevus ning kõrvaldada kattuvused ja muu ebatõhusus; vähendada ülekandeid riigi osalusega ettevõtetele; reorganiseerida omavalitsusi ja valdu ning vähendada nende arvu; kärpida haridus- ja tervishoiukulusid; vähendada piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavaid makseid ning vähendada kapitalikulusid ja muid kulusid vastavalt programmile; |
| --- | --- |

b)

Portugal seab eesmärgiks kärpida kulusid 2012. aastal vähemalt 6,8 miljardi euro võrra, sealhulgas vähendada palkasid ja tööhõivet avalikus sektoris; kärpida pensione; korraldada põhjalikult ümber keskvalitsuse tegevus ning kõrvaldada kattuvused ja muu ebatõhusus; vähendada ülekandeid riigi osalusega ettevõtetele; reorganiseerida omavalitsusi ja valdu ning vähendada nende arvu; kärpida haridus- ja tervishoiukulusid; vähendada piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavaid makseid ning vähendada kapitalikulusid ja muid kulusid vastavalt programmile;

| c) | tulude poolel rakendab Portugal tulude suurendamise meetmeid mahus ligikaudu 3 miljardit eurot, sealhulgas laiendab käibemaksubaasi, piirates maksuvabastusi ja vaadates läbi selliste kaupade ja teenuste loetelud, mille suhtes kohaldatakse vähendatud, keskmist ja kõrget maksumäära; suurendab aktsiisimaksusid; laiendab ettevõtete ja üksikisiku tulumaksu baasi, piirates maksudest mahaarvamisi ja eriskeeme; ühtlustab pensionide ja töötasu suhtes kohaldatavaid üksikisiku tulumaksu mahaarvamisi ning teeb muudatusi omandi maksustamisel, piirates oluliselt maksuvabastusi. Kõnealuseid meetmeid täiendatakse maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuste ja maksustamiseeskirjade eiramise vastaste meetmetega; |
| --- | --- |

c)

tulude poolel rakendab Portugal tulude suurendamise meetmeid mahus ligikaudu 3 miljardit eurot, sealhulgas laiendab käibemaksubaasi, piirates maksuvabastusi ja vaadates läbi selliste kaupade ja teenuste loetelud, mille suhtes kohaldatakse vähendatud, keskmist ja kõrget maksumäära; suurendab aktsiisimaksusid; laiendab ettevõtete ja üksikisiku tulumaksu baasi, piirates maksudest mahaarvamisi ja eriskeeme; ühtlustab pensionide ja töötasu suhtes kohaldatavaid üksikisiku tulumaksu mahaarvamisi ning teeb muudatusi omandi maksustamisel, piirates oluliselt maksuvabastusi. Kõnealuseid meetmeid täiendatakse maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuste ja maksustamiseeskirjade eiramise vastaste meetmetega;

| d) | Portugal võtab vastu meetmed riigi rahanduse juhtimise tugevdamiseks. Portugal rakendab uue eelarveraamistiku seadusega ette nähtud meetmed, sealhulgas kehtestab keskpika perioodi eelarveraamistiku. Kohaliku ja piirkondliku tasandi eelarveraamistikku tugevdatakse märkimisväärselt, eelkõige nähes ette peamised võimalused, et viia vastavad finantseerimisseadused kooskõlla eelarveraamistiku seadusega. Portugal edendab riigi rahanduse aruandlust ja seiret ning tugevdab eelarve täitmise eeskirju ja menetlusi. Portugali valitsus töötab välja maksevõlgnevuste valideerimise ja arveldamise strateegia. Kõnealuse strateegiaga nähakse ette prioriteetide seadmise kriteeriumid võlausaldajatele maksmisel, samuti juhtimiskord, millega tagatakse õiglane ja läbipaistev arveldamine kõigis sektorites. Portugal kehtestab tõhusama õigusliku ja institutsionaalse raamistiku, mille alusel hinnatakse eelarveriske enne avaliku ja erasektori partnerluse lepingu sõlmimist. Samuti võtab Portugal vastu õigusakti, millega reguleeritakse riigi osalusega ettevõtete asutamist ja toimimist riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Enne raamistiku läbivaatamist ja uue õigusliku struktuuri kehtestamist ei sõlmi Portugal uusi avaliku ja erasektori partnerluse lepinguid ega asuta riigi osalusega ettevõtteid; |
| --- | --- |

d)

Portugal võtab vastu meetmed riigi rahanduse juhtimise tugevdamiseks. Portugal rakendab uue eelarveraamistiku seadusega ette nähtud meetmed, sealhulgas kehtestab keskpika perioodi eelarveraamistiku. Kohaliku ja piirkondliku tasandi eelarveraamistikku tugevdatakse märkimisväärselt, eelkõige nähes ette peamised võimalused, et viia vastavad finantseerimisseadused kooskõlla eelarveraamistiku seadusega. Portugal edendab riigi rahanduse aruandlust ja seiret ning tugevdab eelarve täitmise eeskirju ja menetlusi. Portugali valitsus töötab välja maksevõlgnevuste valideerimise ja arveldamise strateegia. Kõnealuse strateegiaga nähakse ette prioriteetide seadmise kriteeriumid võlausaldajatele maksmisel, samuti juhtimiskord, millega tagatakse õiglane ja läbipaistev arveldamine kõigis sektorites. Portugal kehtestab tõhusama õigusliku ja institutsionaalse raamistiku, mille alusel hinnatakse eelarveriske enne avaliku ja erasektori partnerluse lepingu sõlmimist. Samuti võtab Portugal vastu õigusakti, millega reguleeritakse riigi osalusega ettevõtete asutamist ja toimimist riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Enne raamistiku läbivaatamist ja uue õigusliku struktuuri kehtestamist ei sõlmi Portugal uusi avaliku ja erasektori partnerluse lepinguid ega asuta riigi osalusega ettevõtteid;

| e) | Portugali kohalike omavalitsusüksuste haldussüsteemi kuulub hetkel 308 omavalitsust ja 4 259 valda. Portugal töötab välja konsolideerimiskava, et neid üksuseid reorganiseerida ja nende arvu oluliselt vähendada. Kõnealused muudatused jõustuvad järgmise kohalike valimiste tsükli alguseks; |
| --- | --- |

e)

Portugali kohalike omavalitsusüksuste haldussüsteemi kuulub hetkel 308 omavalitsust ja 4 259 valda. Portugal töötab välja konsolideerimiskava, et neid üksuseid reorganiseerida ja nende arvu oluliselt vähendada. Kõnealused muudatused jõustuvad järgmise kohalike valimiste tsükli alguseks;

| f) | Portugal ajakohastab tulude haldamist, luues ühe üksuse, vähendades omavalitsuste büroode arvu ja kõrvaldades olemasolevad puudused maksuarbitraažisüsteemis; |
| --- | --- |

f)

Portugal ajakohastab tulude haldamist, luues ühe üksuse, vähendades omavalitsuste büroode arvu ja kõrvaldades olemasolevad puudused maksuarbitraažisüsteemis;

| g) | Portugal rakendab rahastamiskorra Madeira autonoomse piirkonnaga; |
| --- | --- |

g)

Portugal rakendab rahastamiskorra Madeira autonoomse piirkonnaga;

| h) | Portugal võtab vastu meetmed, et parandada riigi osalusega ettevõtete tõhusust ja jätkusuutlikkust nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Portugal rakendab strateegia, millega korraldatakse ümber riigi osalusega ettevõtted ja vähendatakse nende võlakoormust ning parandatakse turupõhise rahastamise tingimusi. Portugal rakendab kõnealuse strateegia, et tagada tegevuse tasakaal sektorite tasandil 2012. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

h)

Portugal võtab vastu meetmed, et parandada riigi osalusega ettevõtete tõhusust ja jätkusuutlikkust nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Portugal rakendab strateegia, millega korraldatakse ümber riigi osalusega ettevõtted ja vähendatakse nende võlakoormust ning parandatakse turupõhise rahastamise tingimusi. Portugal rakendab kõnealuse strateegia, et tagada tegevuse tasakaal sektorite tasandil 2012. aasta lõpuks;

| i) | Portugal jätkab erastamiskava rakendamist. Täpsemalt müüakse 2012. aastal riigi osalus ettevõtetes GALP, TAP ja ANA ning käivitatakse ettevõtte Comboios de Portugal kaubaveoga tegeleva haru, ettevõtte Correios de Portugal ja mitmete väiksemate ettevõtete erastamine. Töötatakse välja ettevõtet Parpublica käsitlev strateegia, kaaludes võimalust ettevõtte tegevus järk-järgult lõpetada või kaasata ettevõte valitsemissektori koosseisu; |
| --- | --- |

i)

Portugal jätkab erastamiskava rakendamist. Täpsemalt müüakse 2012. aastal riigi osalus ettevõtetes GALP, TAP ja ANA ning käivitatakse ettevõtte Comboios de Portugal kaubaveoga tegeleva haru, ettevõtte Correios de Portugal ja mitmete väiksemate ettevõtete erastamine. Töötatakse välja ettevõtet Parpublica käsitlev strateegia, kaaludes võimalust ettevõtte tegevus järk-järgult lõpetada või kaasata ettevõte valitsemissektori koosseisu;

| j) | Portugal rakendab õigusaktid töötuskindlustussüsteemi reformimiseks, vähendades sealhulgas töötuskindlustushüvitiste maksmise maksimaalset kestust, kehtestades töötuskindlustushüvitiste ülemmääraks sotsiaalabiindeksi 2,5-kordse näitaja, vähendades hüvitise suurust töötusperioodi jooksul, vähendades minimaalset töötuskindlustusmaksete tegemise perioodi ja laiendades töötuskindlustussüsteemi teatavatele füüsilisest isikust ettevõtjatele; |
| --- | --- |

j)

Portugal rakendab õigusaktid töötuskindlustussüsteemi reformimiseks, vähendades sealhulgas töötuskindlustushüvitiste maksmise maksimaalset kestust, kehtestades töötuskindlustushüvitiste ülemmääraks sotsiaalabiindeksi 2,5-kordse näitaja, vähendades hüvitise suurust töötusperioodi jooksul, vähendades minimaalset töötuskindlustusmaksete tegemise perioodi ja laiendades töötuskindlustussüsteemi teatavatele füüsilisest isikust ettevõtjatele;

| k) | Portugali valitsus töötab välja ettepaneku, et ühtlustada töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude süsteem, et vähendada kõnealuste tasude taset liidu keskmiseni (8–12 päeva tööaasta kohta) ja luua töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude hüvitamise fond; |
| --- | --- |

k)

Portugali valitsus töötab välja ettepaneku, et ühtlustada töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude süsteem, et vähendada kõnealuste tasude taset liidu keskmiseni (8–12 päeva tööaasta kohta) ja luua töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude hüvitamise fond;

| l) | leevendatakse ületunnitöö tasustamist reguleerivaid eeskirju ja tööaja planeerimise võimalused muudetakse paindlikumaks; |
| --- | --- |

l)

leevendatakse ületunnitöö tasustamist reguleerivaid eeskirju ja tööaja planeerimise võimalused muudetakse paindlikumaks;

| m) | Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega. Võetakse meetmeid praeguse palgaläbirääkimiskorra puuduste kõrvaldamiseks, sealhulgas võetakse vastu õigusaktid, millega vaadatakse läbi kollektiivlepingute pikendamise kriteeriumid ja kord ning hõlbustatakse ettevõtte tasandil sõlmitavate lepingute kasutamist. Seniks peatatakse kollektiivlepingute pikendamine; |
| --- | --- |

m)

Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega. Võetakse meetmeid praeguse palgaläbirääkimiskorra puuduste kõrvaldamiseks, sealhulgas võetakse vastu õigusaktid, millega vaadatakse läbi kollektiivlepingute pikendamise kriteeriumid ja kord ning hõlbustatakse ettevõtte tasandil sõlmitavate lepingute kasutamist. Seniks peatatakse kollektiivlepingute pikendamine;

| n) | pärast praeguste tavade läbivaatamist ja uue tegevuskava koostamist tugevdatakse aktiivset tööturupoliitikat; |
| --- | --- |

n)

pärast praeguste tavade läbivaatamist ja uue tegevuskava koostamist tugevdatakse aktiivset tööturupoliitikat;

| o) | koostatakse tegevuskava kesk- ja kutsehariduse ning väljaõppe kvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

o)

koostatakse tegevuskava kesk- ja kutsehariduse ning väljaõppe kvaliteedi parandamiseks;

| p) | parandatakse kohtusüsteemi toimimist, rakendades kohtureformikavaga ettenähtud meetmed ning vaadates läbi ja auditeerides käsitlemata juhtumeid, et määrata kindlaks meetmed, mille abil lahendada kuhjunud kohtuasju ja edendada alternatiivseid vaidluste lahendamise võimalusi; |
| --- | --- |

p)

parandatakse kohtusüsteemi toimimist, rakendades kohtureformikavaga ettenähtud meetmed ning vaadates läbi ja auditeerides käsitlemata juhtumeid, et määrata kindlaks meetmed, mille abil lahendada kuhjunud kohtuasju ja edendada alternatiivseid vaidluste lahendamise võimalusi;

| q) | Portugal jätkab majanduse avamist konkurentsile. Portugali valitsus võtab vajalikke meetmeid, et vältida tõkkeid kapitali vabale liikumisele, eelkõige tagamaks, et Portugali riik ega mis tahes avaliku sektori asutus ei sõlmi aktsionärina lepinguid, mis võiksid pärssida kapitali vaba liikumist või mõjutada ettevõtete juhtimist. Liberaliseeritakse kutseteenused, parandades kutsekvalifikatsiooniraamistikku ja kõrvaldades piirangud reguleeritud kutsealade puhul. Ehitus- ja kinnisvarasektoris leevendab Portugal piiriüleste pakkujate suhtes kohaldatavaid nõudeid ja vaatab läbi teenusepakkujate asutamist raskendavad tõkked; |
| --- | --- |

q)

Portugal jätkab majanduse avamist konkurentsile. Portugali valitsus võtab vajalikke meetmeid, et vältida tõkkeid kapitali vabale liikumisele, eelkõige tagamaks, et Portugali riik ega mis tahes avaliku sektori asutus ei sõlmi aktsionärina lepinguid, mis võiksid pärssida kapitali vaba liikumist või mõjutada ettevõtete juhtimist. Liberaliseeritakse kutseteenused, parandades kutsekvalifikatsiooniraamistikku ja kõrvaldades piirangud reguleeritud kutsealade puhul. Ehitus- ja kinnisvarasektoris leevendab Portugal piiriüleste pakkujate suhtes kohaldatavaid nõudeid ja vaatab läbi teenusepakkujate asutamist raskendavad tõkked;

| r) | tuleb edendada konkurentsi ja õiguslikku raamistikku. Portugal tugevdab peamiste riiklike reguleerivate asutuste sõltumatust ja vahendeid, rakendab konkurentsiseadust, et suurendada konkurentsieeskirjade jõustamise kiirust ja tõhusust, ning käivitab konkurentsile, reguleerimisele ja järelevalvele spetsialiseeritud kohtu tegevuse; |
| --- | --- |

r)

tuleb edendada konkurentsi ja õiguslikku raamistikku. Portugal tugevdab peamiste riiklike reguleerivate asutuste sõltumatust ja vahendeid, rakendab konkurentsiseadust, et suurendada konkurentsieeskirjade jõustamise kiirust ja tõhusust, ning käivitab konkurentsile, reguleerimisele ja järelevalvele spetsialiseeritud kohtu tegevuse;

| s) | energiasektoris võtab Portugal meetmeid, et hõlbustada turule sisenemist, edendada Pürenee gaasituru loomist ning astuda täiendavaid samme ELi kolmanda energiapaketi täielikuks ülevõtmiseks. Portugal võtab meetmeid, et vaadata läbi elektrienergia tootmise toetus- ja hüvitusskeemid. Portugal võtab meetmeid, et vähendada ülemääraseid hinnalisandeid ja kõrvaldada tariifivõlg 2020. aastaks, keskendudes elektrigarantii hüvitusskeemidele, erikorrale (taastuvad energiaallikad, välja arvatud need, mis on hõlmatud pakkumismehhanismiga, ja koostootmine) ja tavakorrale (CMEC ja CAE); |
| --- | --- |

s)

energiasektoris võtab Portugal meetmeid, et hõlbustada turule sisenemist, edendada Pürenee gaasituru loomist ning astuda täiendavaid samme ELi kolmanda energiapaketi täielikuks ülevõtmiseks. Portugal võtab meetmeid, et vaadata läbi elektrienergia tootmise toetus- ja hüvitusskeemid. Portugal võtab meetmeid, et vähendada ülemääraseid hinnalisandeid ja kõrvaldada tariifivõlg 2020. aastaks, keskendudes elektrigarantii hüvitusskeemidele, erikorrale (taastuvad energiaallikad, välja arvatud need, mis on hõlmatud pakkumismehhanismiga, ja koostootmine) ja tavakorrale (CMEC ja CAE);

| t) | muudes võrgutööstustes, eelkõige transpordi, telekommunikatsiooni ja postiteenuste sektoris, võtab Portugal vastu täiendavad meetmed konkurentsi ja paindlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

t)

muudes võrgutööstustes, eelkõige transpordi, telekommunikatsiooni ja postiteenuste sektoris, võtab Portugal vastu täiendavad meetmed konkurentsi ja paindlikkuse suurendamiseks;

| u) | Portugal võtab vastu riigihangete läbivaadatud eeskirjad, et muuta ärikeskkond konkurentsile avatumaks ja tõhustada avaliku sektori kulutusi; |
| --- | --- |

u)

Portugal võtab vastu riigihangete läbivaadatud eeskirjad, et muuta ärikeskkond konkurentsile avatumaks ja tõhustada avaliku sektori kulutusi;

| v) | Portugal rakendab eluaseme üüriturgu käsitlevad õigusaktid, et veelgi tasakaalustada rentnike ja rendile andjate kohustusi, suurendada renoveerimise stiimuleid ning muuta turg paindlikumaks ja dünaamilisemaks.”; |
| --- | --- |

v)

Portugal rakendab eluaseme üüriturgu käsitlevad õigusaktid, et veelgi tasakaalustada rentnike ja rendile andjate kohustusi, suurendada renoveerimise stiimuleid ning muuta turg paindlikumaks ja dünaamilisemaks.”;

| 2) | lõiget 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid b ja c asendatakse järgmisega:






  „b) | jälgib tähelepanelikult, kuidas pangad täidavad enda esitatud plaane, et saavutada hiljemalt 2012. aasta lõpuks esimese taseme omavahendite määraks 10 %. Kapitalinõuded, mis tulenevad riigivõla hindamisest turuhinnas vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve nõuetele, täidetakse 2012. aasta juuniks, võttes samas arvesse mõju, mis tuleneb kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi. Juhul kui pangad ei saavuta kapitalinõude künnist õigeaegselt, võivad nad taotleda ajutiselt avaliku sektori vahendeid erapankadele suunatud 12 miljardi euro suurusest pankade maksevõime toetusfondist, mis on loodud programmi raames; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

lõiget 8 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid b ja c asendatakse järgmisega:

„b)

jälgib tähelepanelikult, kuidas pangad täidavad enda esitatud plaane, et saavutada hiljemalt 2012. aasta lõpuks esimese taseme omavahendite määraks 10 %. Kapitalinõuded, mis tulenevad riigivõla hindamisest turuhinnas vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve nõuetele, täidetakse 2012. aasta juuniks, võttes samas arvesse mõju, mis tuleneb kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi. Juhul kui pangad ei saavuta kapitalinõude künnist õigeaegselt, võivad nad taotleda ajutiselt avaliku sektori vahendeid erapankadele suunatud 12 miljardi euro suurusest pankade maksevõime toetusfondist, mis on loodud programmi raames;

| c) | tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamisega seotud tasakaalustamatus. Pankade rahastamiskavades seatakse eesmärgiks vähendada laenu ja hoiuste suhet soovitusliku näitajani ligikaudu 120 % programmi kestuse lõpuks ning potentsiaalselt piirata programmi jooksul sõltuvust eurosüsteemi rahalistest vahenditest. Kõnealused rahastamiskavad vaadatakse läbi kord kvartalis;”; |
| --- | --- |

c)

tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamisega seotud tasakaalustamatus. Pankade rahastamiskavades seatakse eesmärgiks vähendada laenu ja hoiuste suhet soovitusliku näitajani ligikaudu 120 % programmi kestuse lõpuks ning potentsiaalselt piirata programmi jooksul sõltuvust eurosüsteemi rahalistest vahenditest. Kõnealused rahastamiskavad vaadatakse läbi kord kvartalis;”;

| b) | punktid e ja f asendatakse järgmisega:






  „e) | tagab riigi omanduses oleva ettevõtte Caixa Geral de Depositos (CGD) tegevuse tõhustamise, et suurendada vastavalt vajadusele selle peamiste pangateenuste haru kapitalibaasi. Kindlustusharu müüakse kavakohaselt 2012. aastal otse lõppostjale ja sellest saadavaid vahendeid kasutatakse kõnealuse aasta täiendavate kapitalivajaduste rahuldamiseks, samas kui Caixa Geral de Depositos jätkab investeeringutest väljumist mittestrateegiliste varade puhul. Seni kuni kõnealuseid vajadusi ei saa rahuldada grupisisestest allikatest 2012. aasta juuni lõpuks, antakse ettevõttele Caixa Geral de Depositos valitsemissektoripoolset kapitaliteotust pankade maksevõime toetusfondi välisest rahapuhvrist; |
| --- | --- | --- |

b)

punktid e ja f asendatakse järgmisega:

„e)

tagab riigi omanduses oleva ettevõtte Caixa Geral de Depositos (CGD) tegevuse tõhustamise, et suurendada vastavalt vajadusele selle peamiste pangateenuste haru kapitalibaasi. Kindlustusharu müüakse kavakohaselt 2012. aastal otse lõppostjale ja sellest saadavaid vahendeid kasutatakse kõnealuse aasta täiendavate kapitalivajaduste rahuldamiseks, samas kui Caixa Geral de Depositos jätkab investeeringutest väljumist mittestrateegiliste varade puhul. Seni kuni kõnealuseid vajadusi ei saa rahuldada grupisisestest allikatest 2012. aasta juuni lõpuks, antakse ettevõttele Caixa Geral de Depositos valitsemissektoripoolset kapitaliteotust pankade maksevõime toetusfondi välisest rahapuhvrist;

| f) | tagab, et pankade pensionifondide osalisest riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi üleviimisest saadavat tulu kasutatakse kooskõlas liidu riigiabieeskirjadega. Portugali valitsus teostab rangete kõlblikkuskriteeriumide alusel nõuete loovutamise mahus 3 miljardit eurot pankadelt valitsemissektorile, säilitades samas võlgniku lepingulised kohustused;”; |
| --- | --- |

f)

tagab, et pankade pensionifondide osalisest riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi üleviimisest saadavat tulu kasutatakse kooskõlas liidu riigiabieeskirjadega. Portugali valitsus teostab rangete kõlblikkuskriteeriumide alusel nõuete loovutamise mahus 3 miljardit eurot pankadelt valitsemissektorile, säilitades samas võlgniku lepingulised kohustused;”;

| c) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | töötab välja ja rakendab eriotstarbeliste majandusüksuste raskustes varade tagasisaamise strateegia, et maksimeerida maksumaksja tulu mõistlikku aja jooksul;”; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

töötab välja ja rakendab eriotstarbeliste majandusüksuste raskustes varade tagasisaamise strateegia, et maksimeerida maksumaksja tulu mõistlikku aja jooksul;”;

| d) | punkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | tagab, et pangad võtavad kohapealse kontrolli eriprogrammi olemasolevaid tulemusi arvesse stressitestides, mille puhul võetakse aluseks esimese taseme omavahendite künnis 6 %.”; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt i asendatakse järgmisega:

„i)

tagab, et pangad võtavad kohapealse kontrolli eriprogrammi olemasolevaid tulemusi arvesse stressitestides, mille puhul võetakse aluseks esimese taseme omavahendite künnis 6 %.”;

| e) | punkt j jäetakse välja. |
| --- | --- |

e)

punkt j jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 29. märts 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 159, 17.6.2011, lk 88.

2

---

| 27.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/25

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/225/ÜVJP,

26. aprill 2012,

millega muudetakse otsust 2010/232/ÜVJP Birma/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. aprillil 2010 vastu otsuse 2010/232/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. aprillil 2010 vastu otsuse 2010/232/ÜVJP (1).

| (2) | Liit on austuse ja heameelega jälginud Birmas/Myanmaris viimase aasta jooksul toimunud ajaloolisi muutusi ning julgustanud laiahaardelisi reforme jätkama, arendades partnerlust poliitiliste ja kodanikuühiskonna osalejatega. Liit on tervitanud eesmärkide saavutamiseks tehtud konkreetseid samme. |
| --- | --- |

(2)

Liit on austuse ja heameelega jälginud Birmas/Myanmaris viimase aasta jooksul toimunud ajaloolisi muutusi ning julgustanud laiahaardelisi reforme jätkama, arendades partnerlust poliitiliste ja kodanikuühiskonna osalejatega. Liit on tervitanud eesmärkide saavutamiseks tehtud konkreetseid samme.

| (3) | Kõnealuseid arenguid silmas pidades ning selleks et tervitada ja julgustada reformiprotsessi, tuleks piiravad meetmed peatada, välja arvatud piiravad meetmed, mis käsitlevad relvaembargot ja embargot varustuse kohta, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ning mis tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuseid arenguid silmas pidades ning selleks et tervitada ja julgustada reformiprotsessi, tuleks piiravad meetmed peatada, välja arvatud piiravad meetmed, mis käsitlevad relvaembargot ja embargot varustuse kohta, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ning mis tuleks säilitada.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 2010/232/ÜVJP vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 2010/232/ÜVJP vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/232/ÜVJP artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

2.   Käesolev otsus kehtib kuni 30. aprillini 2013.

3.   Artiklites 3 kuni 13a osutatud meetmed peatatakse kuni 30. aprillini 2013.”.

Artikkel 2

Lisas loetletud isikud jäetakse välja otsuse 2010/232/ÜVJP II lisa J osas esitatud isikute nimekirjast.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 26. aprill 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BØDSKOV

---

(1)  ELT L 105, 27.4.2010, lk 22.

1

---

LISA

Artiklis 2 osutatud isikud

| 1. | Thidar Zaw |
| --- | --- |

1.

Thidar Zaw

| 2. | Pye Phyo Tay Za |
| --- | --- |

2.

Pye Phyo Tay Za

| 3. | Ohn |
| --- | --- |

3.

Ohn

| 4. | Shwe Shwe Lin |
| --- | --- |

4.

Shwe Shwe Lin

| 5. | Nan Than Htwe, teise nimega Nan Than Htay |
| --- | --- |

5.

Nan Than Htwe, teise nimega Nan Than Htay

| 6. | Nang Lang Kham, teise nimega. Nan Lan Khan |
| --- | --- |

6.

Nang Lang Kham, teise nimega. Nan Lan Khan

| 7. | Lo Hsing-han |
| --- | --- |

7.

Lo Hsing-han

| 8. | San San Kywe |
| --- | --- |

8.

San San Kywe

| 9. | Nandar Hlaing |
| --- | --- |

9.

Nandar Hlaing

| 10. | Aye Aye Maw |
| --- | --- |

10.

Aye Aye Maw

| 11. | Nan Mauk Loung Sai, teise nimega Nang Mauk Lao Hsai |
| --- | --- |

11.

Nan Mauk Loung Sai, teise nimega Nang Mauk Lao Hsai

| 12. | Than Than Nwe |
| --- | --- |

12.

Than Than Nwe

| 13. | Nay Soe |
| --- | --- |

13.

Nay Soe

| 14. | Theint Theint Soe |
| --- | --- |

14.

Theint Theint Soe

| 15. | Sabai Myaing |
| --- | --- |

15.

Sabai Myaing

| 16. | Htin Htut |
| --- | --- |

16.

Htin Htut

| 17. | Htay Htay Khine (Khaing) |
| --- | --- |

17.

Htay Htay Khine (Khaing)

| 18. | Sandar Tun |
| --- | --- |

18.

Sandar Tun

| 19. | Aung Zaw Naing |
| --- | --- |

19.

Aung Zaw Naing

| 20. | Mi Mi Khaing |
| --- | --- |

20.

Mi Mi Khaing

| 21. | Moe Mya Mya |
| --- | --- |

21.

Moe Mya Mya

| 22. | Thurane Aung, teise nimega Christopher Aung, Thurein Aung |
| --- | --- |

22.

Thurane Aung, teise nimega Christopher Aung, Thurein Aung

| 23. | Khin Phyone |
| --- | --- |

23.

Khin Phyone

| 24. | Nyunt Nyunt Oo |
| --- | --- |

24.

Nyunt Nyunt Oo

| 25. | Myint Myint Aye |
| --- | --- |

25.

Myint Myint Aye

| 26. | Min Thein, teise nimega Ko Pauk |
| --- | --- |

26.

Min Thein, teise nimega Ko Pauk

| 27. | Tin Tin Latt |
| --- | --- |

27.

Tin Tin Latt

| 28. | Wut Yi Oo |
| --- | --- |

28.

Wut Yi Oo

| 29. | Capitain Htun Zaw Win |
| --- | --- |

29.

Capitain Htun Zaw Win

| 30. | Yin Thu Aye |
| --- | --- |

30.

Yin Thu Aye

| 31. | Yi Phone Zaw |
| --- | --- |

31.

Yi Phone Zaw

---

| 27.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/27

---

KOMISJONI OTSUS,

23. aprill 2012,

raudteesüsteemiga seotud ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2084 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/226/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv), (1) eriti selle artikli 7 lõike 3 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon andis Euroopa Raudteeagentuurile (edaspidi „agentuur”) direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt volituse koostada ühiste ohutuseesmärkide kavand ja sellekohane ühiste ohutusmeetodite kavand aastateks 2011–2015. Agentuur esitas komisjonile oma soovitused kavandatavate ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti kohta. Käesoleva otsuse aluseks on agentuuri soovitus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon andis Euroopa Raudteeagentuurile (edaspidi „agentuur”) direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt volituse koostada ühiste ohutuseesmärkide kavand ja sellekohane ühiste ohutusmeetodite kavand aastateks 2011–2015. Agentuur esitas komisjonile oma soovitused kavandatavate ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti kohta. Käesoleva otsuse aluseks on agentuuri soovitus.

| (2) | Vastavalt metoodikale, mis kehtestati komisjoni 5. juuni 2009. aasta otsusega, milles käsitletakse ohutuseesmärkide saavutamise hindamiseks ettenähtud ühise ohutusmeetodi vastuvõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artiklile 6, (2) ning selleks, et kehtestada kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ ühiste ohutuseesmärkide esimene ja teine komplekt, on riiklike kontrollväärtuste abil vaja kvantitatiivselt kindlaks teha liikmesriikide raudteesüsteemide ohutustase. Otsuses 2009/460/EÜ esitatud määratluse kohaselt on riiklik kontrollväärtus viiteväärtus, millega väljendatakse raudtee riskikategooria aktsepteeritavat taset asjaomases liikmesriigis. Kui riiklik kontrollväärtus on suurem kui metoodika alusel arvutatud vastav ühine ohutuseesmärk, on riski suurim aktsepteeritav tase liikmesriigis vastav ühine ohutuseesmärk, mis tuletatakse riiklikust kontrollväärtusest vastavalt otsuse 2009/460/EÜ lisa punktis 2.2 esitatud metoodikale. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt metoodikale, mis kehtestati komisjoni 5. juuni 2009. aasta otsusega, milles käsitletakse ohutuseesmärkide saavutamise hindamiseks ettenähtud ühise ohutusmeetodi vastuvõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artiklile 6, (2) ning selleks, et kehtestada kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ ühiste ohutuseesmärkide esimene ja teine komplekt, on riiklike kontrollväärtuste abil vaja kvantitatiivselt kindlaks teha liikmesriikide raudteesüsteemide ohutustase. Otsuses 2009/460/EÜ esitatud määratluse kohaselt on riiklik kontrollväärtus viiteväärtus, millega väljendatakse raudtee riskikategooria aktsepteeritavat taset asjaomases liikmesriigis. Kui riiklik kontrollväärtus on suurem kui metoodika alusel arvutatud vastav ühine ohutuseesmärk, on riski suurim aktsepteeritav tase liikmesriigis vastav ühine ohutuseesmärk, mis tuletatakse riiklikust kontrollväärtusest vastavalt otsuse 2009/460/EÜ lisa punktis 2.2 esitatud metoodikale.

| (3) | Ühiste ohutuseesmärkide esimese komplekti väärtused, mis arvutati 2004.–2007. aasta andmete alusel, esitati komisjoni 19. juuli 2010. aasta otsuses 2010/409/EL Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 7 osutatud ühiste ohutuseesmärkide kohta (3). |
| --- | --- |

(3)

Ühiste ohutuseesmärkide esimese komplekti väärtused, mis arvutati 2004.–2007. aasta andmete alusel, esitati komisjoni 19. juuli 2010. aasta otsuses 2010/409/EL Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 7 osutatud ühiste ohutuseesmärkide kohta (3).

| (4) | Direktiiviga 2004/49/EÜ nähakse ette selliste ühiste ohutuseesmärkide teine komplekt, mis peaksid põhinema ühiste ohutuseesmärkide esimesest komplektist ja kõnealuste eesmärkide rakendamisest saadud kogemustel. See peaks peegeldama eelisvaldkondi, kus ohutust tuleb veelgi suurendada. Ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti väärtuste arvutamisel on võetud aluseks 2004.–2009. aasta andmed, mille liikmesriigid on esitanud Eurostatile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta (4). Need on arvutatud otsuse 2009/460/EÜ lisa punktides 2.1.1 ja 2.3.1 esitatud meetodil. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviga 2004/49/EÜ nähakse ette selliste ühiste ohutuseesmärkide teine komplekt, mis peaksid põhinema ühiste ohutuseesmärkide esimesest komplektist ja kõnealuste eesmärkide rakendamisest saadud kogemustel. See peaks peegeldama eelisvaldkondi, kus ohutust tuleb veelgi suurendada. Ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti väärtuste arvutamisel on võetud aluseks 2004.–2009. aasta andmed, mille liikmesriigid on esitanud Eurostatile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta (4). Need on arvutatud otsuse 2009/460/EÜ lisa punktides 2.1.1 ja 2.3.1 esitatud meetodil.

| (5) | Pärast ühiste ohutuseesmärkide esimese komplekti avaldamist 2010. aasta juulis ei ole olnud küllaldaselt aega piisavate kogemuste omandamiseks, et riskikategooriaid muuta. Seepärast jäävad riskikategooriad samaks nagu ühiste ohutuseesmärkide esimese komplekti puhul. Võttes arvesse raudteeliikluses toimunud õnnetuste ja surmajuhtumite arvu, on kaks põhilist riskikategooriat raudtee territooriumil loata viibivad isikud (60 % surmajuhtumitest) ja raudteeületuskoha kasutajad (29 % surmajuhtumistest). |
| --- | --- |

(5)

Pärast ühiste ohutuseesmärkide esimese komplekti avaldamist 2010. aasta juulis ei ole olnud küllaldaselt aega piisavate kogemuste omandamiseks, et riskikategooriaid muuta. Seepärast jäävad riskikategooriad samaks nagu ühiste ohutuseesmärkide esimese komplekti puhul. Võttes arvesse raudteeliikluses toimunud õnnetuste ja surmajuhtumite arvu, on kaks põhilist riskikategooriat raudtee territooriumil loata viibivad isikud (60 % surmajuhtumitest) ja raudteeületuskoha kasutajad (29 % surmajuhtumistest).

| (6) | Ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti väärtused hõlmavad liidu raudteesüsteemi tervikuna. Puuduvad andmed selle kohta, et ühised ohutuseesmärgid oleksid arvutatud raudteesüsteemi eri osade kohta, nagu on sätestatud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 3 punktis e. Kõnealuse sätte määratluse kohaselt on ühised ohutuseesmärgid minimaalsed ohutustasemed, mis tuleb saavutada raudteesüsteemi eri osades (näiteks tavaraudteesüsteem, kiirraudteesüsteem, pikad raudteetunnelid või üksnes kaubaveoks kasutatavad liinid) ja süsteemis tervikuna, väljendatuna aktsepteeritava riskitaseme näitajates. Praegu ei ole otstarbekas välja töötada ühiseid ohutuseesmärke kõnealuste raudteesüsteemiosade jaoks, kuna puuduvad ühtlustatud ja usaldusväärsed andmed liikmesriikide raudteesüsteemi osade ohutustaseme kohta. Samas on siiski asjakohane ühiste ohutuseesmärkide teine komplekt vastu võtta. |
| --- | --- |

(6)

Ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti väärtused hõlmavad liidu raudteesüsteemi tervikuna. Puuduvad andmed selle kohta, et ühised ohutuseesmärgid oleksid arvutatud raudteesüsteemi eri osade kohta, nagu on sätestatud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 3 punktis e. Kõnealuse sätte määratluse kohaselt on ühised ohutuseesmärgid minimaalsed ohutustasemed, mis tuleb saavutada raudteesüsteemi eri osades (näiteks tavaraudteesüsteem, kiirraudteesüsteem, pikad raudteetunnelid või üksnes kaubaveoks kasutatavad liinid) ja süsteemis tervikuna, väljendatuna aktsepteeritava riskitaseme näitajates. Praegu ei ole otstarbekas välja töötada ühiseid ohutuseesmärke kõnealuste raudteesüsteemiosade jaoks, kuna puuduvad ühtlustatud ja usaldusväärsed andmed liikmesriikide raudteesüsteemi osade ohutustaseme kohta. Samas on siiski asjakohane ühiste ohutuseesmärkide teine komplekt vastu võtta.

| (7) | Otsus 2010/409/EL tuleks seetõttu asendada käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(7)

Otsus 2010/409/EL tuleks seetõttu asendada käesoleva otsusega.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja mõisted

Käesoleva otsusega kehtestatakse kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ ja otsusega 2009/460/EÜ raudteesüsteemi ühiste ohutuseesmärkide teine komplekt.

Käesoleva otsuse kohaldamisel kasutatakse direktiivis 2004/49/EÜ, määruses (EÜ) nr 91/2003 ja otsuses 2009/460/EÜ sätestatud mõisteid.

Artikkel 2

Riiklikud kontrollväärtused

Liikmesriikides ja ühiste ohutuseesmärkide arvutamisel kasutatavate eri riskikategooriate puhul kehtivad riiklikud kontrollväärtused on esitatud lisa 1. osas.

Artikkel 3

Ühised ohutuseesmärgid

Eri riskikategooriate puhul kehtivad ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti väärtused, mis hõlmavad kogu raudteesüsteemi, on esitatud lisa 2. osas.

Artikkel 4

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2010/409/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. aprill 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 44.

1

(2)  ELT L 150, 13.6.2009, lk 11.

2

(3)  ELT L 189, 22.7.2010, lk 19.

3

(4)  EÜT L 14, 21.1.2003, lk 1.

4

---

LISA

1.   Riiklikud kontrollväärtused (National Reference Value – NRV)

1.1.   Reisijatega seotud riski riiklik kontrollväärtus (NRV 1.1 ja NRV 1.2)

| Liikmesriik | NRV 1.1 (× 10–9) (1) | NRV 1.2 (× 10–9) (2) |
| --- | --- | --- |
| Belgia (BE) | 37,30 | 0,318 |
| Bulgaaria (BG) | 170,00 | 1,65 |
| Tšehhi Vabariik (CZ) | 46,50 | 0,817 |
| Taani (DK) | 9,04 | 0,11 |
| Saksamaa (DE) | 8,13 | 0,081 |
| Eesti (EE) | 78,20 | 0,665 |
| Iirimaa (IE) | 2,74 | 0,0276 |
| Kreeka (EL) | 54,70 | 0,503 |
| Hispaania (ES) | 29,20 | 0,27 |
| Prantsusmaa (FR) | 22,50 | 0,11 |
| Itaalia (IT) | 38,10 | 0,257 |
| Läti (LV) | 78,20 | 0,665 |
| Leedu (LT) | 97,20 | 0,757 |
| Luksemburg (LU) | 23,80 | 0,176 |
| Ungari (HU) | 170,00 | 1,65 |
| Madalmaad (NL) | 7,43 | 0,0889 |
| Austria (AT) | 26,30 | 0,292 |
| Poola (PL) | 116,10 | 0,849 |
| Portugal (PT) | 41,80 | 0,309 |
| Rumeenia (RO) | 170,00 | 1,65 |
| Sloveenia (SI) | 25,30 | 0,362 |
| Slovakkia (SK) | 35,80 | 0,513 |
| Soome (FI) | 9,04 | 0,11 |
| Rootsi (SE) | 3,54 | 0,0329 |
| Ühendkuningriik (UK) | 2,73 | 0,0276 |
| Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse viidetes (*) ja (**) otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses. |

Liikmesriik

NRV 1.1 (× 10–9) (1)

NRV 1.2 (× 10–9) (2)

Belgia (BE)

37,30

0,318

Bulgaaria (BG)

170,00

1,65

Tšehhi Vabariik (CZ)

46,50

0,817

Taani (DK)

9,04

0,11

Saksamaa (DE)

8,13

0,081

Eesti (EE)

78,20

0,665

Iirimaa (IE)

2,74

0,0276

Kreeka (EL)

54,70

0,503

Hispaania (ES)

29,20

0,27

Prantsusmaa (FR)

22,50

0,11

Itaalia (IT)

38,10

0,257

Läti (LV)

78,20

0,665

Leedu (LT)

97,20

0,757

Luksemburg (LU)

23,80

0,176

Ungari (HU)

170,00

1,65

Madalmaad (NL)

7,43

0,0889

Austria (AT)

26,30

0,292

Poola (PL)

116,10

0,849

Portugal (PT)

41,80

0,309

Rumeenia (RO)

170,00

1,65

Sloveenia (SI)

25,30

0,362

Slovakkia (SK)

35,80

0,513

Soome (FI)

9,04

0,11

Rootsi (SE)

3,54

0,0329

Ühendkuningriik (UK)

2,73

0,0276

Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse viidetes (*) ja (**) otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses.

1.2.   Töötajatega seotud riski riiklik kontrollväärtus (NRV 2)

| Liikmesriik | NRV 2 (× 10–9) (3) |
| --- | --- |
| Belgia (BE) | 24,60 |
| Bulgaaria (BG) | 21,20 |
| Tšehhi Vabariik (CZ) | 16,50 |
| Taani (DK) | 9,10 |
| Saksamaa (DE) | 12,60 |
| Eesti (EE) | 64,80 |
| Iirimaa (IE) | 5,22 |
| Kreeka (EL) | 77,90 |
| Hispaania (ES) | 8,81 |
| Prantsusmaa (FR) | 6,06 |
| Itaalia (IT) | 18,90 |
| Läti (LV) | 64,80 |
| Leedu (LT) | 41,00 |
| Luksemburg (LU) | 12,00 |
| Ungari (HU) | 9,31 |
| Madalmaad (NL) | 5,97 |
| Austria (AT) | 20,30 |
| Poola (PL) | 17,20 |
| Portugal (PT) | 53,10 |
| Rumeenia (RO) | 21,2 |
| Sloveenia (SI) | 40,90 |
| Slovakkia (SK) | 1,36 |
| Soome (FI) | 9,21 |
| Rootsi (SE) | 2,86 |
| Ühendkuningriik (UK) | 5,17 |
| Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse viidetes (*) ja (**) otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses. |

Liikmesriik

NRV 2 (× 10–9) (3)

Belgia (BE)

24,60

Bulgaaria (BG)

21,20

Tšehhi Vabariik (CZ)

16,50

Taani (DK)

9,10

Saksamaa (DE)

12,60

Eesti (EE)

64,80

Iirimaa (IE)

5,22

Kreeka (EL)

77,90

Hispaania (ES)

8,81

Prantsusmaa (FR)

6,06

Itaalia (IT)

18,90

Läti (LV)

64,80

Leedu (LT)

41,00

Luksemburg (LU)

12,00

Ungari (HU)

9,31

Madalmaad (NL)

5,97

Austria (AT)

20,30

Poola (PL)

17,20

Portugal (PT)

53,10

Rumeenia (RO)

21,2

Sloveenia (SI)

40,90

Slovakkia (SK)

1,36

Soome (FI)

9,21

Rootsi (SE)

2,86

Ühendkuningriik (UK)

5,17

Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse viidetes (*) ja (**) otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses.

1.3.   Raudteeületuskoha kasutajatega seotud riski riiklik kontrollväärtus (NRV 3.1 ja NRV 3.2)

| Liikmesriik | NRV 3.1 (× 10–9) (4) | NRV 3.2 (5) |
| --- | --- | --- |
| Belgia (BE) | 138,0 | ei kohaldata |
| Bulgaaria (BG) | 341,0 | ei kohaldata |
| Tšehhi Vabariik (CZ) | 238,0 | ei kohaldata |
| Taani (DK) | 65,4 | ei kohaldata |
| Saksamaa (DE) | 67,8 | ei kohaldata |
| Eesti (EE) | 400,0 | ei kohaldata |
| Iirimaa (IE) | 23,6 | ei kohaldata |
| Kreeka (EL) | 710,0 | ei kohaldata |
| Hispaania (ES) | 109,0 | ei kohaldata |
| Prantsusmaa (FR) | 78,7 | ei kohaldata |
| Itaalia (IT) | 42,9 | ei kohaldata |
| Läti (LV) | 239,0 | ei kohaldata |
| Leedu (LT) | 522,0 | ei kohaldata |
| Luksemburg (LU) | 95,9 | ei kohaldata |
| Ungari (HU) | 274,0 | ei kohaldata |
| Madalmaad (NL) | 127,0 | ei kohaldata |
| Austria (AT) | 160,0 | ei kohaldata |
| Poola (PL) | 277,0 | ei kohaldata |
| Portugal (PT) | 461,0 | ei kohaldata |
| Rumeenia (RO) | 341,0 | ei kohaldata |
| Sloveenia (SI) | 364,0 | ei kohaldata |
| Slovakkia (SK) | 309,0 | ei kohaldata |
| Soome (FI) | 164,0 | ei kohaldata |
| Rootsi (SE) | 64,0 | ei kohaldata |
| Ühendkuningriik (UK) | 23,5 | ei kohaldata |
| Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse siin otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses. |

Liikmesriik

NRV 3.1 (× 10–9) (4)

NRV 3.2 (5)

Belgia (BE)

138,0

ei kohaldata

Bulgaaria (BG)

341,0

ei kohaldata

Tšehhi Vabariik (CZ)

238,0

ei kohaldata

Taani (DK)

65,4

ei kohaldata

Saksamaa (DE)

67,8

ei kohaldata

Eesti (EE)

400,0

ei kohaldata

Iirimaa (IE)

23,6

ei kohaldata

Kreeka (EL)

710,0

ei kohaldata

Hispaania (ES)

109,0

ei kohaldata

Prantsusmaa (FR)

78,7

ei kohaldata

Itaalia (IT)

42,9

ei kohaldata

Läti (LV)

239,0

ei kohaldata

Leedu (LT)

522,0

ei kohaldata

Luksemburg (LU)

95,9

ei kohaldata

Ungari (HU)

274,0

ei kohaldata

Madalmaad (NL)

127,0

ei kohaldata

Austria (AT)

160,0

ei kohaldata

Poola (PL)

277,0

ei kohaldata

Portugal (PT)

461,0

ei kohaldata

Rumeenia (RO)

341,0

ei kohaldata

Sloveenia (SI)

364,0

ei kohaldata

Slovakkia (SK)

309,0

ei kohaldata

Soome (FI)

164,0

ei kohaldata

Rootsi (SE)

64,0

ei kohaldata

Ühendkuningriik (UK)

23,5

ei kohaldata

Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse siin otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses.

1.4.   Nn muude isikutena määratletud isikutega seotud riski riiklik kontrollväärtus (NRV 4)

| Liikmesriik | NRV 4 (× 10–9) (6) |
| --- | --- |
| Belgia (BE) | 2,86 |
| Bulgaaria (BG) | 4,51 |
| Tšehhi Vabariik (CZ) | 2,41 |
| Taani (DK) | 14,20 |
| Saksamaa (DE) | 3,05 |
| Eesti (EE) | 11,60 |
| Iirimaa (IE) | 7,00 |
| Kreeka (EL) | 4,51 |
| Hispaania (ES) | 5,54 |
| Prantsusmaa (FR) | 7,71 |
| Itaalia (IT) | 6,70 |
| Läti (LV) | 11,60 |
| Leedu (LT) | 11,60 |
| Luksemburg (LU) | 5,47 |
| Ungari (HU) | 4,51 |
| Madalmaad (NL) | 4,70 |
| Austria (AT) | 11,10 |
| Poola (PL) | 11,60 |
| Portugal (PT) | 5,54 |
| Rumeenia (RO) | 4,51 |
| Sloveenia (SI) | 14,50 |
| Slovakkia (SK) | 2,41 |
| Soome (FI) | 14,20 |
| Rootsi (SE) | 14,20 |
| Ühendkuningriik (UK) | 7,00 |
| Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse siin otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses. |

Liikmesriik

NRV 4 (× 10–9) (6)

Belgia (BE)

2,86

Bulgaaria (BG)

4,51

Tšehhi Vabariik (CZ)

2,41

Taani (DK)

14,20

Saksamaa (DE)

3,05

Eesti (EE)

11,60

Iirimaa (IE)

7,00

Kreeka (EL)

4,51

Hispaania (ES)

5,54

Prantsusmaa (FR)

7,71

Itaalia (IT)

6,70

Läti (LV)

11,60

Leedu (LT)

11,60

Luksemburg (LU)

5,47

Ungari (HU)

4,51

Madalmaad (NL)

4,70

Austria (AT)

11,10

Poola (PL)

11,60

Portugal (PT)

5,54

Rumeenia (RO)

4,51

Sloveenia (SI)

14,50

Slovakkia (SK)

2,41

Soome (FI)

14,20

Rootsi (SE)

14,20

Ühendkuningriik (UK)

7,00

Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse siin otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses.

1.5.   Raudtee territooriumil loata viibivate isikutega seotud riski riiklik kontrollväärtus (NRV 5)

| Liikmesriik | NRV 5 (× 10–9) (7) |
| --- | --- |
| Belgia (BE) | 72,6 |
| Bulgaaria (BG) | 829,0 |
| Tšehhi Vabariik (CZ) | 301,0 |
| Taani (DK) | 116,0 |
| Saksamaa (DE) | 113,0 |
| Eesti (EE) | 1 550,0 |
| Iirimaa (IE) | 85,2 |
| Kreeka (EL) | 723,0 |
| Hispaania (ES) | 168,0 |
| Prantsusmaa (FR) | 67,2 |
| Itaalia (IT) | 119,0 |
| Läti (LV) | 1 310,0 |
| Leedu (LT) | 2 050,0 |
| Luksemburg (LU) | 79,9 |
| Ungari (HU) | 588,0 |
| Madalmaad (NL) | 15,9 |
| Austria (AT) | 119,0 |
| Poola (PL) | 1 210,0 |
| Portugal (PT) | 834,0 |
| Rumeenia (RO) | 829,0 |
| Sloveenia (SI) | 236,0 |
| Slovakkia (SK) | 779,0 |
| Soome (FI) | 249,0 |
| Rootsi (SE) | 94,8 |
| Ühendkuningriik (UK) | 84,5 |
| kasutatakse siin otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses |

Liikmesriik

NRV 5 (× 10–9) (7)

Belgia (BE)

72,6

Bulgaaria (BG)

829,0

Tšehhi Vabariik (CZ)

301,0

Taani (DK)

116,0

Saksamaa (DE)

113,0

Eesti (EE)

1 550,0

Iirimaa (IE)

85,2

Kreeka (EL)

723,0

Hispaania (ES)

168,0

Prantsusmaa (FR)

67,2

Itaalia (IT)

119,0

Läti (LV)

1 310,0

Leedu (LT)

2 050,0

Luksemburg (LU)

79,9

Ungari (HU)

588,0

Madalmaad (NL)

15,9

Austria (AT)

119,0

Poola (PL)

1 210,0

Portugal (PT)

834,0

Rumeenia (RO)

829,0

Sloveenia (SI)

236,0

Slovakkia (SK)

779,0

Soome (FI)

249,0

Rootsi (SE)

94,8

Ühendkuningriik (UK)

84,5

kasutatakse siin otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses

1.6.   Ühiskonnaga seotud riski riiklik kontrollväärtus (NRV 6)

| Liikmesriik | NRV 6 (× 10–9) (8) |
| --- | --- |
| Belgia (BE) | 275,0 |
| Bulgaaria (BG) | 1 240,0 |
| Tšehhi Vabariik (CZ) | 519,0 |
| Taani (DK) | 218,0 |
| Saksamaa (DE) | 203,0 |
| Eesti (EE) | 2 110,0 |
| Iirimaa (IE) | 114,0 |
| Kreeka (EL) | 1 540,0 |
| Hispaania (ES) | 323,0 |
| Prantsusmaa (FR) | 180,0 |
| Itaalia (IT) | 231,0 |
| Läti (LV) | 1 660,0 |
| Leedu (LT) | 2 590,0 |
| Luksemburg (LU) | 210,0 |
| Ungari (HU) | 1 020,0 |
| Madalmaad (NL) | 148,0 |
| Austria (AT) | 329,0 |
| Poola (PL) | 1 590,0 |
| Portugal (PT) | 1 360,0 |
| Rumeenia (RO) | 1 240,0 |
| Sloveenia (SI) | 698,0 |
| Slovakkia (SK) | 1 130,0 |
| Soome (FI) | 417,0 |
| Rootsi (SE) | 169,0 |
| Ühendkuningriik (UK) | 120,0 |
| Rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste koguarvuna kasutatakse siin kõigi teiste kontrollväärtuste arvutamisel arvesse võetavate surmajuhtumite ja raskete vigastuste arvu summat. |

Liikmesriik

NRV 6 (× 10–9) (8)

Belgia (BE)

275,0

Bulgaaria (BG)

1 240,0

Tšehhi Vabariik (CZ)

519,0

Taani (DK)

218,0

Saksamaa (DE)

203,0

Eesti (EE)

2 110,0

Iirimaa (IE)

114,0

Kreeka (EL)

1 540,0

Hispaania (ES)

323,0

Prantsusmaa (FR)

180,0

Itaalia (IT)

231,0

Läti (LV)

1 660,0

Leedu (LT)

2 590,0

Luksemburg (LU)

210,0

Ungari (HU)

1 020,0

Madalmaad (NL)

148,0

Austria (AT)

329,0

Poola (PL)

1 590,0

Portugal (PT)

1 360,0

Rumeenia (RO)

1 240,0

Sloveenia (SI)

698,0

Slovakkia (SK)

1 130,0

Soome (FI)

417,0

Rootsi (SE)

169,0

Ühendkuningriik (UK)

120,0

Rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste koguarvuna kasutatakse siin kõigi teiste kontrollväärtuste arvutamisel arvesse võetavate surmajuhtumite ja raskete vigastuste arvu summat.

2.   Ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti väärtused

| Riskikategooria | CST-väärtus (× 10–6) | Mõõtühikud |
| --- | --- | --- |
| Reisijatega seotud risk | CST 1.1 | 0,17 | Reisijatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / reisirongikilomeetrite arv aastas |
| CST 1.2 | 0,00165 | Reisijatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / reisijakilomeetrite arv aastas |
| Töötajatega seotud risk | CST 2 | 0,0779 | Töötajatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas |
| Raudteeületuskoha kasutajatega seotud risk | CST 3.1 | 0,710 | Raudteeületuskoha kasutajatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas |
| CST 3.2 | Ei kohaldata (9) | Raudteeületuskoha kasutajatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / [(rongikilomeetrite arv aastas × raudteeületuskohtade arv) / rööbasteekilomeetrid] |
| Nn muude isikutega seotud risk | CST 4 | 0,0145 | Nn muude isikutena määratletavate isikutega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas |
| Raudtee territooriumil loata viibivate isikutega seotud risk | CST 5 | 2,05 | Raudtee territooriumil loata viibivate isikutega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas |
| Kogu ühiskonnaga seotud risk | CST 6 | 2,59 | Rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste koguarv aastas / rongikilomeetrite arv aastas |

Riskikategooria

CST-väärtus (× 10–6)

Mõõtühikud

Reisijatega seotud risk

CST 1.1

0,17

Reisijatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / reisirongikilomeetrite arv aastas

CST 1.2

0,00165

Reisijatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / reisijakilomeetrite arv aastas

Töötajatega seotud risk

CST 2

0,0779

Töötajatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas

Raudteeületuskoha kasutajatega seotud risk

CST 3.1

0,710

Raudteeületuskoha kasutajatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas

CST 3.2

Ei kohaldata (9)

Raudteeületuskoha kasutajatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / [(rongikilomeetrite arv aastas × raudteeületuskohtade arv) / rööbasteekilomeetrid]

Nn muude isikutega seotud risk

CST 4

0,0145

Nn muude isikutena määratletavate isikutega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas

Raudtee territooriumil loata viibivate isikutega seotud risk

CST 5

2,05

Raudtee territooriumil loata viibivate isikutega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas

Kogu ühiskonnaga seotud risk

CST 6

2,59

Rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste koguarv aastas / rongikilomeetrite arv aastas

---

(1)  NRV 1.1, väljendatuna järgmiselt: reisijatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / reisirongikilomeetrite arv aastas. Mõõtühikut „reisirongikilomeeter” kasutatakse siin üksnes reisirongidega seotud liiklusühikuna.

(2)  NRV 1.2, väljendatuna järgmiselt: reisijatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / reisijakilomeetrite arv aastas.

Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse viidetes (*) ja (**) otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses.

(3)  NRV 2, väljendatuna järgmiselt: töötajatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas.

Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse viidetes (*) ja (**) otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses.

(4)  NRV 3.1, väljendatuna järgmiselt: raudteeületuskoha kasutajatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas.

(5)  NRV 3.2, väljendatuna järgmiselt: raudteeületuskoha kasutajatega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / [(rongikilomeetrite arv aastas × raudteeületuskohtade arv) / rööbasteekilomeetrid)]. Andmed raudteeületuskohtade arvu ja rööbasteekilomeetrite kohta ei olnud andmete väljavõtmise ajal piisavalt usaldusväärsed (enamik liikmesriike esitas ühised andmed rööbasteekilomeetrite asemel liinikilomeetrites).

Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse siin otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses.

(6)  NRV 4, väljendatuna järgmiselt: nn muude isikutena määratletavate isikutega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas.

Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse siin otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses.

(7)  NRV 5, väljendatuna järgmiselt: raudtee territooriumil loata viibivate isikutega seotud rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste arv aastas / rongikilomeetrite arv aastas. Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused”.

kasutatakse siin otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses

(8)  NRV 6, väljendatuna järgmiselt: rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste koguarv aastas / rongikilomeetrite arv aastas.

Rasketest õnnetustest tulenevate surmajuhtumite ja kaalutud raskete vigastuste koguarvuna kasutatakse siin kõigi teiste kontrollväärtuste arvutamisel arvesse võetavate surmajuhtumite ja raskete vigastuste arvu summat.

(9)  Andmed raudteeületuskohtade arvu ja rööbasteekilomeetrite kohta, mida on vaja käesoleva ohutuseesmärgi arvutamiseks, ei olnud andmete väljavõtmise ajal piisavalt usaldusväärsed (st enamik liikmesriike esitas andmed rööbasteekilomeetrite asemel liinikilomeetrites jne).

---