# Az Európai Unió L 114/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.114.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 114 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. április 26. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.114.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 114

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. április 26.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 359/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 25.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a metám hatóanyag jóváhagyásáról és az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 360/2012/EU rendelete (2012. április 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (
  1
  ) | 8 |
| | | A Bizottság 361/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 14 |
| | | A Bizottság 362/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 25.) az 1187/2009/EK rendeletben említett kontingens keretében a Dominikai Köztársaságba exportálandó egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteliengedély-kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról | 16 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/214/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. április 24.) a Régiók Bizottsága egy német póttagjának kinevezéséről | 17 |
| | | 2012/215/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. április 24.) a Régiók Bizottsága egy luxemburgi tagjának kinevezéséről | 18 |
| | | 2012/216/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. április 24.) a Régiók Bizottsága egy finn tagjának és egy finn póttagjának kinevezéséről | 19 |
| | | 2012/217/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. április 24.) a Régiók Bizottsága hét francia tagjának és tizenegy francia póttagjának kinevezéséről | 20 |
| | | 2012/218/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. április 24.) a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
  (az értesítés a C(2012) 2426. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2012/219/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. április 24.) Szerbia Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman és Kotthoff) Davis et al. károsító szervezettől való mentességének elismeréséről
  (az értesítés a C(2012) 2524. számú dokumentummal történt) | 28 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2012/220/EU |
| | * | Az EU–EFTA egységes árutovábbítási eljárási vegyes bizottság 1/2012 határozata (2012. január 19.) Horvátországnak az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről | 29 |
| | | 2012/221/EU |
| | * | Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság 1/2012 határozata (2012. január 19.) Horvátországnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről | 31 |
| | | 2012/222/EU |
| | * | Az EU–EFTA egységes árutovábbítási eljárási vegyes bizottság 2/2012 határozata (2012. január 19.) Törökországnak az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről | 33 |
| | | 2012/223/EU |
| | * | Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság 2/2012 határozata (2012. január 19.) Törökországnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről | 35 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 359/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 25.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a metám hatóanyag jóváhagyásáról és az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 360/2012/EU rendelete (2012. április 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (
  1
  )

1

8

A Bizottság 361/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

14

A Bizottság 362/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 25.) az 1187/2009/EK rendeletben említett kontingens keretében a Dominikai Köztársaságba exportálandó egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteliengedély-kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

16

HATÁROZATOK

2012/214/EU

*

A Tanács határozata (2012. április 24.) a Régiók Bizottsága egy német póttagjának kinevezéséről

17

2012/215/EU

*

A Tanács határozata (2012. április 24.) a Régiók Bizottsága egy luxemburgi tagjának kinevezéséről

18

2012/216/EU

*

A Tanács határozata (2012. április 24.) a Régiók Bizottsága egy finn tagjának és egy finn póttagjának kinevezéséről

19

2012/217/EU

*

A Tanács határozata (2012. április 24.) a Régiók Bizottsága hét francia tagjának és tizenegy francia póttagjának kinevezéséről

20

2012/218/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. április 24.) a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
  (az értesítés a C(2012) 2426. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 2426. számú dokumentummal történt)

1

21

2012/219/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. április 24.) Szerbia Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman és Kotthoff) Davis et al. károsító szervezettől való mentességének elismeréséről
  (az értesítés a C(2012) 2524. számú dokumentummal történt)

Clavibacter michiganensis

sepedonicus

et al.

(az értesítés a C(2012) 2524. számú dokumentummal történt)

28

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2012/220/EU

*

Az EU–EFTA egységes árutovábbítási eljárási vegyes bizottság 1/2012 határozata (2012. január 19.) Horvátországnak az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről

29

2012/221/EU

*

Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság 1/2012 határozata (2012. január 19.) Horvátországnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről

31

2012/222/EU

*

Az EU–EFTA egységes árutovábbítási eljárási vegyes bizottság 2/2012 határozata (2012. január 19.) Törökországnak az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről

33

2012/223/EU

*

Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság 2/2012 határozata (2012. január 19.) Törökországnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/1

---

A BIZOTTSÁG 359/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. április 25.)

a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a metám hatóanyag jóváhagyásáról és az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelv (2) alkalmazandó a jóváhagyási eljárás és feltételek tekintetében azon hatóanyagokra, amelyek esetében – a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe fel nem vett hatóanyagok szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet (3) 16. cikkének megfelelően – megállapították a kérelem teljességét. A metám hatóanyag esetében a kérelem teljességét az említett rendeletnek megfelelően megállapították. |
| --- | --- |

(1)

Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelv (2) alkalmazandó a jóváhagyási eljárás és feltételek tekintetében azon hatóanyagokra, amelyek esetében – a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe fel nem vett hatóanyagok szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet (3) 16. cikkének megfelelően – megállapították a kérelem teljességét. A metám hatóanyag esetében a kérelem teljességét az említett rendeletnek megfelelően megállapították.

| (2) | A 451/2000/EK (4) és az 1490/2002/EK bizottsági rendelet (5) megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram második és harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékek tartalmazzák a metámot is. A metámnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/562/EK bizottsági határozat (6) értelmében a metámot nem vették fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(2)

A 451/2000/EK (4) és az 1490/2002/EK bizottsági rendelet (5) megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram második és harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékek tartalmazzák a metámot is. A metámnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/562/EK bizottsági határozat (6) értelmében a metámot nem vették fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

| (3) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján az eredeti bejelentő (a továbbiakban: kérelmező) gyorsított eljárás alkalmazása iránti új kérelmet nyújtott be a 33/2008/EK rendelet 14–19. cikkében előírtak szerint. |
| --- | --- |

(3)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján az eredeti bejelentő (a továbbiakban: kérelmező) gyorsított eljárás alkalmazása iránti új kérelmet nyújtott be a 33/2008/EK rendelet 14–19. cikkében előírtak szerint.

| (4) | A kérelmet az 1490/2002/EK rendelettel kijelölt referens tagállamhoz, Belgiumhoz nyújtották be. A gyorsított eljárásra vonatkozó határidőt betartották. A hatóanyag specifikációja és a támogatott felhasználási célok azonosak a 2009/562/EK határozatban említettekkel. Az említett kérelem megfelel továbbá a 33/2008/EK rendelet 15. cikkében foglalt többi lényegi és eljárási követelménynek is. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmet az 1490/2002/EK rendelettel kijelölt referens tagállamhoz, Belgiumhoz nyújtották be. A gyorsított eljárásra vonatkozó határidőt betartották. A hatóanyag specifikációja és a támogatott felhasználási célok azonosak a 2009/562/EK határozatban említettekkel. Az említett kérelem megfelel továbbá a 33/2008/EK rendelet 15. cikkében foglalt többi lényegi és eljárási követelménynek is.

| (5) | Belgium elvégezte a kérelmező által benyújtott kiegészítő adatok értékelését, és kiegészítő jelentést készített. Az említett jelentést 2010. augusztus 31-én megküldte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(5)

Belgium elvégezte a kérelmező által benyújtott kiegészítő adatok értékelését, és kiegészítő jelentést készített. Az említett jelentést 2010. augusztus 31-én megküldte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottságnak.

| (6) | A Hatóság a kiegészítő jelentést megküldte a többi tagállamnak és a kérelmezőnek, felkérte őket észrevételeik megtételére, a beérkezett észrevételeket pedig továbbította a Bizottságnak. A 33/2008/EK rendelet 20. cikke (1) bekezdésének megfelelően és a Bizottság kérésére a Hatóság 2011. augusztus 8-án ismertette a Bizottsággal a metámra vonatkozó megállapításait. (7) Az értékelő jelentés tervezetét, a kiegészítő jelentést, valamint a Hatóság következtetését a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban a tagállamokkal együtt megvizsgálta, majd 2012. március 9-én a metámról szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában véglegesítette. |
| --- | --- |

(6)

A Hatóság a kiegészítő jelentést megküldte a többi tagállamnak és a kérelmezőnek, felkérte őket észrevételeik megtételére, a beérkezett észrevételeket pedig továbbította a Bizottságnak. A 33/2008/EK rendelet 20. cikke (1) bekezdésének megfelelően és a Bizottság kérésére a Hatóság 2011. augusztus 8-án ismertette a Bizottsággal a metámra vonatkozó megállapításait. (7) Az értékelő jelentés tervezetét, a kiegészítő jelentést, valamint a Hatóság következtetését a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban a tagállamokkal együtt megvizsgálta, majd 2012. március 9-én a metámról szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában véglegesítette.

| (7) | A referens tagállam által készített kiegészítő jelentés és a Hatóság új következtetése különös figyelmet fordít azokra az aggályokra, amelyek korábban a felvétel megtagadásához vezettek. Ezek közé tartozott főként, hogy nem lehetett kimutatni a fogyasztók expozíciójának elfogadhatóságát, valamint hogy az N,N’-dimetil-tiokarbamid (DMTK) szennyeződés környezetben való viselkedésére vonatkozó adatok is hiányoztak. |
| --- | --- |

(7)

A referens tagállam által készített kiegészítő jelentés és a Hatóság új következtetése különös figyelmet fordít azokra az aggályokra, amelyek korábban a felvétel megtagadásához vezettek. Ezek közé tartozott főként, hogy nem lehetett kimutatni a fogyasztók expozíciójának elfogadhatóságát, valamint hogy az N,N’-dimetil-tiokarbamid (DMTK) szennyeződés környezetben való viselkedésére vonatkozó adatok is hiányoztak.

| (8) | A kérelmező által benyújtott új információkból kiderül, hogy a fogyasztók expozíciója elfogadhatónak tekinthető, és hogy a DMTK környezetben való viselkedése nem idéz elő elfogadhatatlan hatást. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmező által benyújtott új információkból kiderül, hogy a fogyasztók expozíciója elfogadhatónak tekinthető, és hogy a DMTK környezetben való viselkedése nem idéz elő elfogadhatatlan hatást.

| (9) | A kérelmező által szolgáltatott kiegészítő információk így lehetővé tették a felvétel megtagadásához vezető konkrét aggályok kiküszöbölését. |
| --- | --- |

(9)

A kérelmező által szolgáltatott kiegészítő információk így lehetővé tették a felvétel megtagadásához vezető konkrét aggályok kiküszöbölését.

| (10) | A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a metámot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában – és különösen a vizsgált és a Bizottság vizsgálati jelentésében részletesen ismertetett felhasználási célokat illetően – megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek. Az előbbiekre tekintettel ezért helyénvaló a metám 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyása. |
| --- | --- |

(10)

A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a metámot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában – és különösen a vizsgált és a Bizottság vizsgálati jelentésében részletesen ismertetett felhasználási célokat illetően – megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek. Az előbbiekre tekintettel ezért helyénvaló a metám 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyása.

| (11) | Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban szükség van bizonyos feltételek és korlátozások előírására. |
| --- | --- |

(11)

Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban szükség van bizonyos feltételek és korlátozások előírására.

| (12) | A metám jóváhagyásának támogatására vonatkozó következtetésben foglaltaktól függetlenül indokolt további megerősítő információkat kérni. |
| --- | --- |

(12)

A metám jóváhagyásának támogatására vonatkozó következtetésben foglaltaktól függetlenül indokolt további megerősítő információkat kérni.

| (13) | A jóváhagyás előtt megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyásából fakadó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(13)

A jóváhagyás előtt megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyásából fakadó új követelmények teljesítésére.

| (14) | Az 1107/2009/EK rendeletben a jóváhagyás következményeként meghatározott kötelezettségek sérelme nélkül, figyelemmel a 91/414/EGK irányelv hatályon kívül helyezése és az 1107/2009/EK rendelet hatálybalépése következtében előállott egyedi helyzetre azonban a következőket kell alkalmazni. A jóváhagyást követően a tagállamok számára hat hónapot kell biztosítani a metámot tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek felülvizsgálatára, melyeket bizonyos felhasználási célokból a 2009/562/EK határozat 3. cikkének értelmében tartottak fenn. E határidő alkalmazásához a fenti rendelkezést figyelembe kell venni. A tagállamoknak szükség szerint módosítaniuk kell, újakkal kell helyettesíteniük vagy vissza kell vonniuk a már kiadott engedélyeket. |
| --- | --- |

(14)

Az 1107/2009/EK rendeletben a jóváhagyás következményeként meghatározott kötelezettségek sérelme nélkül, figyelemmel a 91/414/EGK irányelv hatályon kívül helyezése és az 1107/2009/EK rendelet hatálybalépése következtében előállott egyedi helyzetre azonban a következőket kell alkalmazni. A jóváhagyást követően a tagállamok számára hat hónapot kell biztosítani a metámot tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek felülvizsgálatára, melyeket bizonyos felhasználási célokból a 2009/562/EK határozat 3. cikkének értelmében tartottak fenn. E határidő alkalmazásához a fenti rendelkezést figyelembe kell venni. A tagállamoknak szükség szerint módosítaniuk kell, újakkal kell helyettesíteniük vagy vissza kell vonniuk a már kiadott engedélyeket.

| (15) | Az olyan, metámot tartalmazó növényvédő szerek esetében, amelyek tekintetében a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak, a 2009/562/EK határozat 4. cikkét kell figyelembe venni ennek az időszaknak a kiszámításakor. Ennélfogva az ilyen türelmi időnek legkésőbb 2014. december 31-én véget kell érnie. |
| --- | --- |

(15)

Az olyan, metámot tartalmazó növényvédő szerek esetében, amelyek tekintetében a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak, a 2009/562/EK határozat 4. cikkét kell figyelembe venni ennek az időszaknak a kiszámításakor. Ennélfogva az ilyen türelmi időnek legkésőbb 2014. december 31-én véget kell érnie.

| (16) | A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (8) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelességeik vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelességeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér-e az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek megfelelő dossziéhoz. E pontosítás azonban az említett irányelv I. mellékletét azóta módosító irányelvekhez, illetve rendeletekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira. |
| --- | --- |

(16)

A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (8) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelességeik vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelességeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér-e az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek megfelelő dossziéhoz. E pontosítás azonban az említett irányelv I. mellékletét azóta módosító irányelvekhez, illetve rendeletekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

| (17) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (9) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(17)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (9) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (18) | Az egyértelműség érdekében a 2009/562/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(18)

Az egyértelműség érdekében a 2009/562/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (19) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatóanyag jóváhagyása

Az I. mellékletben körülírt metám hatóanyagot az I. mellékletben foglalt feltételekkel jóváhagyták.

2. cikk

Növényvédő szerek újraértékelése

(1)   A tagállamok az 1107/2009/EK rendeletnek megfelelően – amennyiben szükséges – a hatóanyagként metámot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott érvényes engedélyeket 2014. december 31-ig módosítják vagy visszavonják.

A fenti időpontig főként arról kell meggyőződniük, hogy az e rendelet I. mellékletében előírt feltételek, az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlop B. részében foglaltak kivételével teljesülnek-e, és hogy az engedély jogosultja rendelkezik-e a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt követelményeknek megfelelő dossziéval, illetve ilyen dossziéhoz való hozzáféréssel, a 91/414/EGK irányelv 13. cikke (1)–(4) bekezdésében, valamint az 1107/2009/EK rendelet 62. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérően az olyan engedélyezett növényvédő szerek esetében, amelyek metámot tartalmaznak egyedüli hatóanyagként vagy több olyan hatóanyag egyikeként, amelyek mindegyike 2012. június 30-ig felkerült az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletében lévő jegyzékre, a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében hivatkozott egységes elvek szerint, a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dokumentáció alapján és az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlop B. részének figyelembevételével újból elvégzik a növényvédő szer értékelését. Az említett értékelés alapján a tagállamok meghatározzák, hogy a szer megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 29. cikke (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

E megállapítást követően a tagállamok:

| a) | metámot egyedüli hatóanyagként tartalmazó termék esetében az engedélyt szükség esetén legkésőbb 2016. június 30-ig módosítják vagy visszavonják; |
| --- | --- |

a)

metámot egyedüli hatóanyagként tartalmazó termék esetében az engedélyt szükség esetén legkésőbb 2016. június 30-ig módosítják vagy visszavonják;

| b) | metámot több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében 2016. június 30-ig, vagy ha a többi hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről rendelkező adott jogszabályban az ilyen módosításra vagy visszavonásra későbbi időpont van megszabva, akkor az ott megjelölt határidőig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt. |
| --- | --- |

b)

metámot több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében 2016. június 30-ig, vagy ha a többi hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről rendelkező adott jogszabályban az ilyen módosításra vagy visszavonásra későbbi időpont van megszabva, akkor az ott megjelölt határidőig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt.

3. cikk

Türelmi idő

Amennyiben a tagállamok egy érvényes engedélyt a 2. cikk (1) bekezdésének megfelelően módosítanak vagy visszavonnak, az 1107/2009/EK rendelet 46. cikkének értelmében a tagállamok által biztosított türelmi időnek a lehető legrövidebbnek kell lennie, és legkésőbb 2014. december 31-én véget kell érnie.

4. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

5. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2009/562/EK határozat hatályát veszti.

6. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdő időpontja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

2

(3)  HL L 15., 2008.1.18., 5. o.

3

(4)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o.

4

(5)  HL L 224., 2002.8.21., 23. o.

5

(6)  HL L 196., 2009.7.28., 22. o.

6

(7)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság; A metám hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről készült, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés (Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metam). EFSA Journal 2011; 9(9):2334. [97 o.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2334. Elérhető a következő weboldalon: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

(8)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o.

8

(9)  HL L 153., 2011.6.11., 1. o.

9

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, Azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Különös rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metám
  CAS-szám: 144-54-7
  CIPAC-szám: 20 | Metil-ditiokarbaminsav | ≥ 965 g/kg
  Metám-nátriumban kifejezve, szárazanyagra vonatkoztatva
  ≥ 990 g/kg
  Metám-káliumban kifejezve, szárazanyagra vonatkoztatva
  Lényeges szennyeződések: | Metil-izotiocianát (MITC)






  — | max. 12 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-nátrium) |

Közhasználatú név, Azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Különös rendelkezések

Metám

CAS-szám: 144-54-7

CIPAC-szám: 20

Metil-ditiokarbaminsav

≥ 965 g/kg

Metám-nátriumban kifejezve, szárazanyagra vonatkoztatva

≥ 990 g/kg

Metám-káliumban kifejezve, szárazanyagra vonatkoztatva

Lényeges szennyeződések:

Metil-izotiocianát (MITC)

—

max. 12 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-nátrium)

| — | max. 0,42 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-kálium) |
| --- | --- |

—

max. 0,42 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-kálium)

| | N,N’-dimetil-tiokarbamid (DMTK)






  — | max. 23 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-nátrium) |
| --- | --- | --- |

N,N’-dimetil-tiokarbamid (DMTK)

—

max. 23 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-nátrium)

| — | max. 6 g/kg, szárazanyagra vonatkoztatva (metám-kálium) |
| --- | --- |

—

max. 6 g/kg, szárazanyagra vonatkoztatva (metám-kálium)

2012. július 1.

2022. június 30.

A.   RÉSZ

Ültetés előtti talajfertőtlenítés céljából kizárólag fonálféregölő, gombaölő, gyomirtó és rovarirtó szerként engedélyezhető, ugyanazon a területen háromévente egyszer alkalmazható.

Használatát engedélyezhetik szabadföldön talajba injektálással vagy csepegtető öntözéssel, illetve üvegházakban kizárólag csepegtető öntözéssel. A csepegtető öntözéshez gázzáró műanyag fólia használatát kell előírni.

Szabadföldön történő használatakor a maximális alkalmazási aránynak hektáronként 153 kg-nak (MITC esetén 86,3 kg-nak) kell lennie.

Csak szakképzett személyek használhatják.

B.   RÉSZ

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2012. március 9-én véglegesített, a metámról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

| a) | különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő egyéni védőfelszerelés használata vagy a napi munkaidő korlátozása; |
| --- | --- |

a)

különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő egyéni védőfelszerelés használata vagy a napi munkaidő korlátozása;

| b) | különös figyelmet kell fordítaniuk a dolgozók védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő egyéni védőfelszerelés használata, a kezelt területre való újbóli belépésre vonatkozó várakozási idő meghatározása, vagy a napi munkaidő korlátozása; |
| --- | --- |

b)

különös figyelmet kell fordítaniuk a dolgozók védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő egyéni védőfelszerelés használata, a kezelt területre való újbóli belépésre vonatkozó várakozási idő meghatározása, vagy a napi munkaidő korlátozása;

| c) | különös figyelmet kell fordítaniuk a közelben tartózkodók és a lakosok védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például a használat ideje alatt és az azt követő 24 órában az alkalmazási terület szélétől bármilyen lakott épületig és a lakosság által használt területekig pufferzóna kijelölése, figyelmeztető jelzések és területjelzők kötelező használatával; |
| --- | --- |

c)

különös figyelmet kell fordítaniuk a közelben tartózkodók és a lakosok védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például a használat ideje alatt és az azt követő 24 órában az alkalmazási terület szélétől bármilyen lakott épületig és a lakosság által használt területekig pufferzóna kijelölése, figyelmeztető jelzések és területjelzők kötelező használatával;

| d) | különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvíz védelmére, amennyiben a hatóanyagot érzékeny talaj- és/vagy éghajlati adottságú területeken alkalmazzák, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő pufferzóna kijelölése; |
| --- | --- |

d)

különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvíz védelmére, amennyiben a hatóanyagot érzékeny talaj- és/vagy éghajlati adottságú területeken alkalmazzák, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő pufferzóna kijelölése;

| e) | különös figyelmet kell fordítaniuk a nem célzott szervezetekre, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között adott esetben szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések. |
| --- | --- |

e)

különös figyelmet kell fordítaniuk a nem célzott szervezetekre, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között adott esetben szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések.

A kérelmező megerősítő információt nyújt be a metil-izotiocianátról a következőkkel kapcsolatosan:

| 1. | a metil-izotiocianát levegő útján nagy távolságra történő eljutása lehetőségének és az ezzel összefüggő környezeti kockázatoknak az értékelése; |
| --- | --- |

1.

a metil-izotiocianát levegő útján nagy távolságra történő eljutása lehetőségének és az ezzel összefüggő környezeti kockázatoknak az értékelése;

| 2. | a talajvíz lehetséges szennyeződése. |
| --- | --- |

2.

a talajvíz lehetséges szennyeződése.

Ezen információkat a kérelmező 2014. május 31-ig benyújtja a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.

---

(1)  A hatóanyag azonosítására és meghatározására vonatkozó további információk a vizsgálati jelentésben találhatók.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének B. része a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Szám | Közhasználatú név, Azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Különös rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „22 | Metám
  CAS-szám: 144-54-7
  CIPAC-szám: 20 | Metil-ditiokarbaminsav | ≥ 965 g/kg
  Metám-nátriumban kifejezve, szárazanyagra vonatkoztatva
  ≥ 990 g/kg
  Metám-káliumban kifejezve, szárazanyagra vonatkoztatva
  Lényeges szennyeződések: | Metil-izotiocianát (MITC)






  — | max. 12 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-nátrium) |

Szám

Közhasználatú név, Azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Különös rendelkezések

„22

Metám

CAS-szám: 144-54-7

CIPAC-szám: 20

Metil-ditiokarbaminsav

≥ 965 g/kg

Metám-nátriumban kifejezve, szárazanyagra vonatkoztatva

≥ 990 g/kg

Metám-káliumban kifejezve, szárazanyagra vonatkoztatva

Lényeges szennyeződések:

Metil-izotiocianát (MITC)

—

max. 12 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-nátrium)

| — | max. 0,42 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-kálium) |
| --- | --- |

—

max. 0,42 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-kálium)

| | N,N’-dimetil-tiokarbamid (DMTK)






  — | Max. 23 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-nátrium) |
| --- | --- | --- |

N,N’-dimetil-tiokarbamid (DMTK)

—

Max. 23 g/kg szárazanyagra vonatkoztatva (metám-nátrium)

| — | max. 6 g/kg, szárazanyagra vonatkoztatva (metám-kálium) |
| --- | --- |

—

max. 6 g/kg, szárazanyagra vonatkoztatva (metám-kálium)

2012. július 1.

2022. június 30.

A.   RÉSZ

Ültetés előtti talajfertőtlenítés céljából kizárólag fonálféregölő, gombaölő, gyomirtó és rovarirtó szerként engedélyezhető, ugyanazon a területen háromévente egyszer alkalmazható.

Használatát engedélyezhetik szabadföldön talajba injektálással vagy csepegtető öntözéssel, illetve üvegházakban kizárólag csepegtető öntözéssel. A csepegtető öntözéshez gázzáró műanyag fólia használatát kell előírni.

Szabadföldön történő használatakor a maximális alkalmazási aránynak hektáronként 153 kg-nak (MITC esetén 86,3 kg-nak) kell lennie.

Csak szakképzett személyek használhatják.

B.   RÉSZ

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2012. március 9-én véglegesített, a metámról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

| a) | különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő egyéni védőfelszerelés használata vagy a napi munkaidő korlátozása; |
| --- | --- |

a)

különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő egyéni védőfelszerelés használata vagy a napi munkaidő korlátozása;

| b) | különös figyelmet kell fordítaniuk a dolgozók védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő egyéni védőfelszerelés használata, a kezelt területre való újbóli belépésre vonatkozó várakozási idő kijelölése, vagy a napi munkaidő korlátozása; |
| --- | --- |

b)

különös figyelmet kell fordítaniuk a dolgozók védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő egyéni védőfelszerelés használata, a kezelt területre való újbóli belépésre vonatkozó várakozási idő kijelölése, vagy a napi munkaidő korlátozása;

| c) | különös figyelmet kell fordítaniuk a közelben tartózkodók és a lakosok védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például a használat ideje alatt és az azt követő 24 órában az alkalmazási terület szélétől bármilyen lakott épületig és a lakosság által használt területekig pufferzóna kijelölése, figyelmeztető jelzések és területjelzők kötelező használatával; |
| --- | --- |

c)

különös figyelmet kell fordítaniuk a közelben tartózkodók és a lakosok védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például a használat ideje alatt és az azt követő 24 órában az alkalmazási terület szélétől bármilyen lakott épületig és a lakosság által használt területekig pufferzóna kijelölése, figyelmeztető jelzések és területjelzők kötelező használatával;

| d) | különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvíz védelmére, amennyiben a hatóanyagot érzékeny talaj- és/vagy éghajlati adottságú területeken alkalmazzák, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő pufferzóna kijelölése; |
| --- | --- |

d)

különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvíz védelmére, amennyiben a hatóanyagot érzékeny talaj- és/vagy éghajlati adottságú területeken alkalmazzák, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések, mint például megfelelő pufferzóna kijelölése;

| e) | különös figyelmet kell fordítaniuk a nem célzott szervezetekre, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között adott esetben szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések. |
| --- | --- |

e)

különös figyelmet kell fordítaniuk a nem célzott szervezetekre, és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között adott esetben szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések.

A kérelmező megerősítő információt nyújt be a metil-izotiocianátról az alábbiakkal kapcsolatosan:

| 1. | a metil-izotiocianát levegő útján nagy távolságra történő eljutása lehetőségének és az ezzel összefüggő környezeti kockázatoknak az értékelése; |
| --- | --- |

1.

a metil-izotiocianát levegő útján nagy távolságra történő eljutása lehetőségének és az ezzel összefüggő környezeti kockázatoknak az értékelése;

| 2. | a talajvíz lehetséges szennyeződése. |
| --- | --- |

2.

a talajvíz lehetséges szennyeződése.

Ezen információkat a kérelmező 2014. május 31-ig benyújtja a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.”

---

(1)  A hatóanyag azonosítására és meghatározására vonatkozó további információk a vizsgálati jelentésben találhatók.

1

---

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/8

---

A BIZOTTSÁG 360/2012/EU RENDELETE

(2012. április 25.)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

e rendelet tervezetének közzétételét követően (2),

az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendeletben állapítsa meg azt a küszöböt, amely alatt a támogatási intézkedéseket úgy kell tekinteni, hogy azok nem felelnek meg a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összes feltételnek, és ezért nem tartoznak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési eljárás alá. |
| --- | --- |

(1)

A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendeletben állapítsa meg azt a küszöböt, amely alatt a támogatási intézkedéseket úgy kell tekinteni, hogy azok nem felelnek meg a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összes feltételnek, és ezért nem tartoznak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési eljárás alá.

| (2) | Az említett rendelet alapján a Bizottság többek között elfogadta a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendeletet (3), amely három pénzügyi évre kedvezményezettenként 200 000 EUR-ban határozza meg a csekély összegű támogatás összegének általános felső határát. |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendelet alapján a Bizottság többek között elfogadta a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendeletet (3), amely három pénzügyi évre kedvezményezettenként 200 000 EUR-ban határozza meg a csekély összegű támogatás összegének általános felső határát.

| (3) | Az állami támogatási szabályoknak a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése értelmében általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra való alkalmazásával kapcsolatos bizottsági tapasztalatok azt mutatják, hogy a csekély összegű támogatások 1998/2006/EK rendeletben meghatározott általános felső határától bizonyos esetekben eltérhet az a tényleges határ, amely alatt az ilyen vállalkozásoknak biztosított előny úgy ítélhető meg, hogy az nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, és/vagy nem torzítja a versenyt, illetve nem fenyeget a verseny torzulásával. Az ilyen előnyöknek valószínűleg legalább egy része az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó többletköltségeket ellentételezi. Ezenkívül több, általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásának minősülő tevékenységet földrajzilag korlátozott területen végeznek. Ennélfogva helyénvaló, hogy az 1998/2006/EK rendelet mellett külön rendelet határozza meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra érvényes speciális csekély összegű támogatási szabályokat. Felső határt kell megállapítani a csekély összegű támogatás azon összegére vonatkozóan, amelyben az egyes vállalkozások meghatározott időtartam alatt részesülhetnek. |
| --- | --- |

(3)

Az állami támogatási szabályoknak a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése értelmében általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra való alkalmazásával kapcsolatos bizottsági tapasztalatok azt mutatják, hogy a csekély összegű támogatások 1998/2006/EK rendeletben meghatározott általános felső határától bizonyos esetekben eltérhet az a tényleges határ, amely alatt az ilyen vállalkozásoknak biztosított előny úgy ítélhető meg, hogy az nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, és/vagy nem torzítja a versenyt, illetve nem fenyeget a verseny torzulásával. Az ilyen előnyöknek valószínűleg legalább egy része az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó többletköltségeket ellentételezi. Ezenkívül több, általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásának minősülő tevékenységet földrajzilag korlátozott területen végeznek. Ennélfogva helyénvaló, hogy az 1998/2006/EK rendelet mellett külön rendelet határozza meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra érvényes speciális csekély összegű támogatási szabályokat. Felső határt kell megállapítani a csekély összegű támogatás azon összegére vonatkozóan, amelyben az egyes vállalkozások meghatározott időtartam alatt részesülhetnek.

| (4) | A Bizottság tapasztalatainak fényében úgy kell megítélni, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak nyújtott támogatás nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és/vagy nem torzítja a versenyt, illetve nem fenyeget a verseny torzulásával, feltéve, hogy a kedvezményezett vállalkozás által az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáért kapott támogatás teljes összege bármely három pénzügyi év időszakában nem haladja meg az 500 000 EUR-t. Tekintettel a közúti személyszállítási ágazat fejlődésére és az e téren nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatások főként helyi jellegére, nem helyénvaló alacsonyabb felső határt alkalmazni erre az ágazatra, és indokolt az 500 000 EUR-s felső határ alkalmazása. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság tapasztalatainak fényében úgy kell megítélni, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak nyújtott támogatás nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és/vagy nem torzítja a versenyt, illetve nem fenyeget a verseny torzulásával, feltéve, hogy a kedvezményezett vállalkozás által az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáért kapott támogatás teljes összege bármely három pénzügyi év időszakában nem haladja meg az 500 000 EUR-t. Tekintettel a közúti személyszállítási ágazat fejlődésére és az e téren nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatások főként helyi jellegére, nem helyénvaló alacsonyabb felső határt alkalmazni erre az ágazatra, és indokolt az 500 000 EUR-s felső határ alkalmazása.

| (5) | Az annak meghatározása céljából figyelembe veendő évek, hogy teljesül-e ez a felső határ, az érintett tagállamban az adózási szempontból a vállalkozás által alkalmazott pénzügyi évek. Az érintett hároméves időszakot „gördülő” módszerrel kell értékelni, tehát minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az érintett pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi évben odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét kell figyelembe venni. E célból figyelembe kell venni az adott tagállam által nyújtott támogatást, még akkor is, ha azt részben vagy teljesen uniós forrásokból finanszírozzák. A meghatározott csekély összeg felső határát meghaladó támogatás nem osztható fel több kisebb részre abból a célból, hogy a részek e rendelet hatálya alá tartozzanak. |
| --- | --- |

(5)

Az annak meghatározása céljából figyelembe veendő évek, hogy teljesül-e ez a felső határ, az érintett tagállamban az adózási szempontból a vállalkozás által alkalmazott pénzügyi évek. Az érintett hároméves időszakot „gördülő” módszerrel kell értékelni, tehát minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az érintett pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi évben odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét kell figyelembe venni. E célból figyelembe kell venni az adott tagállam által nyújtott támogatást, még akkor is, ha azt részben vagy teljesen uniós forrásokból finanszírozzák. A meghatározott csekély összeg felső határát meghaladó támogatás nem osztható fel több kisebb részre abból a célból, hogy a részek e rendelet hatálya alá tartozzanak.

| (6) | Ez a rendelet kizárólag általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához biztosított támogatásokra alkalmazandó. A kedvezményezett vállalkozást ezért írásban kell megbízni azon általános gazdasági érdekű szolgáltatással, amelyre tekintettel a támogatást nyújtják. Míg a megbízási okmánynak tájékoztatnia kell a vállalkozást a támogatáshoz kapcsolódó általános gazdasági érdekű szolgáltatásról, ugyanakkor nem szükséges részletesen tartalmaznia minden információt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozatban (4) előírtak szerint. |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet kizárólag általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához biztosított támogatásokra alkalmazandó. A kedvezményezett vállalkozást ezért írásban kell megbízni azon általános gazdasági érdekű szolgáltatással, amelyre tekintettel a támogatást nyújtják. Míg a megbízási okmánynak tájékoztatnia kell a vállalkozást a támogatáshoz kapcsolódó általános gazdasági érdekű szolgáltatásról, ugyanakkor nem szükséges részletesen tartalmaznia minden információt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozatban (4) előírtak szerint.

| (7) | Tekintettel a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésének ágazatára, a halászati és akvakultúra ágazatokra, valamint a közúti árufuvarozás ágazatára alkalmazandó speciális szabályokra, arra a tényre, hogy az ezen ágazatokban működő vállalkozásokat ritkán bízzák meg általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal, valamint annak kockázatára, hogy ezen ágazatokban az e rendeletben meghatározott felső határnál alacsonyabb összegű támogatások is megfelelhetnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, e rendelet ezen ágazatokra nem alkalmazandó. Amennyiben azonban a vállalkozások a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésének ágazatában, a halászati, az akvakultúra vagy a közúti árufuvarozási, illetve egyéb ágazatokban vagy tevékenységi területeken egyaránt működnek, ez a rendelet azokra az egyéb ágazatokra vagy tevékenységekre (mint például a tengeri hulladékgyűjtés) alkalmazandó, feltéve, hogy a tagállamok – megfelelő eszközökkel, úgymint a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése – biztosítják, hogy az e rendelet hatálya alól kizárt ágazatokban végzett tevékenységek e rendelet alapján nem részesülnek csekély összegű támogatásban. A tagállamok különösen úgy tehetnek eleget ennek a kötelezettségnek, hogy a csekély összegű támogatás összegét a szolgáltatásnyújtás ésszerű profitot tartalmazó költségének ellentételezésére korlátozzák. Ez a rendelet nem alkalmazandó a szénágazatra, tekintettel annak speciális jellemzőire és arra, hogy az ezen ágazatokban működő vállalkozásokat ritkán bízzák meg általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésének ágazatára, a halászati és akvakultúra ágazatokra, valamint a közúti árufuvarozás ágazatára alkalmazandó speciális szabályokra, arra a tényre, hogy az ezen ágazatokban működő vállalkozásokat ritkán bízzák meg általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal, valamint annak kockázatára, hogy ezen ágazatokban az e rendeletben meghatározott felső határnál alacsonyabb összegű támogatások is megfelelhetnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, e rendelet ezen ágazatokra nem alkalmazandó. Amennyiben azonban a vállalkozások a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésének ágazatában, a halászati, az akvakultúra vagy a közúti árufuvarozási, illetve egyéb ágazatokban vagy tevékenységi területeken egyaránt működnek, ez a rendelet azokra az egyéb ágazatokra vagy tevékenységekre (mint például a tengeri hulladékgyűjtés) alkalmazandó, feltéve, hogy a tagállamok – megfelelő eszközökkel, úgymint a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése – biztosítják, hogy az e rendelet hatálya alól kizárt ágazatokban végzett tevékenységek e rendelet alapján nem részesülnek csekély összegű támogatásban. A tagállamok különösen úgy tehetnek eleget ennek a kötelezettségnek, hogy a csekély összegű támogatás összegét a szolgáltatásnyújtás ésszerű profitot tartalmazó költségének ellentételezésére korlátozzák. Ez a rendelet nem alkalmazandó a szénágazatra, tekintettel annak speciális jellemzőire és arra, hogy az ezen ágazatokban működő vállalkozásokat ritkán bízzák meg általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával.

| (8) | Tekintettel a mezőgazdasági termékek és a nem mezőgazdasági termékek feldolgozása és forgalmazása közötti hasonlóságokra, e rendelet alkalmazandó a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására, feltéve, hogy teljesülnek bizonyos feltételek. Ebből a szempontból sem a termék első eladásához szükséges, a mezőgazdasági üzemben végzett tevékenységek, mint például gabonafélék betakarítása, vágása, cséplése vagy tojások csomagolása, sem pedig a viszonteladóknak és feldolgozóknak történő első eladás nem tekinthető feldolgozásnak vagy forgalmazásnak. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a mezőgazdasági termékek és a nem mezőgazdasági termékek feldolgozása és forgalmazása közötti hasonlóságokra, e rendelet alkalmazandó a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására, feltéve, hogy teljesülnek bizonyos feltételek. Ebből a szempontból sem a termék első eladásához szükséges, a mezőgazdasági üzemben végzett tevékenységek, mint például gabonafélék betakarítása, vágása, cséplése vagy tojások csomagolása, sem pedig a viszonteladóknak és feldolgozóknak történő első eladás nem tekinthető feldolgozásnak vagy forgalmazásnak.

| (9) | A Bíróság megállapította (5), hogy ha az Unió jogszabályt alkotott valamely mezőgazdasági ágazat piacának közös szervezéséről, a tagállamok kötelesek tartózkodni olyan intézkedések meghozatalától, amelyek azt sérthetik, vagy amelyek az alól kivételeket teremthetnek. Ennél az oknál fogva a rendelet nem alkalmazható olyan támogatásra, amelynek összege a piacon beszerzett vagy forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül megállapításra. Olyan csekély összegű támogatásra sem alkalmazható, amelyet kötelező megosztani az elsődleges termelőkkel. |
| --- | --- |

(9)

A Bíróság megállapította (5), hogy ha az Unió jogszabályt alkotott valamely mezőgazdasági ágazat piacának közös szervezéséről, a tagállamok kötelesek tartózkodni olyan intézkedések meghozatalától, amelyek azt sérthetik, vagy amelyek az alól kivételeket teremthetnek. Ennél az oknál fogva a rendelet nem alkalmazható olyan támogatásra, amelynek összege a piacon beszerzett vagy forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül megállapításra. Olyan csekély összegű támogatásra sem alkalmazható, amelyet kötelező megosztani az elsődleges termelőkkel.

| (10) | E rendelet nem alkalmazható a csekély összegű exporttámogatásokra, illetve az importtermékekkel szemben a belföldi termékeket előnyben részesítő csekély összegű támogatásokra. |
| --- | --- |

(10)

E rendelet nem alkalmazható a csekély összegű exporttámogatásokra, illetve az importtermékekkel szemben a belföldi termékeket előnyben részesítő csekély összegű támogatásokra.

| (11) | E rendelet nem alkalmazandó a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra, mivel nem helyénvaló működési támogatást nyújtani szerkezetátalakítási koncepcióval nem rendelkező, nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak, és mivel nehézségek állnak fenn az ilyen típusú vállalkozásoknak nyújtott támogatás bruttó támogatástartalmának meghatározásához kapcsolódóan. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet nem alkalmazandó a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra, mivel nem helyénvaló működési támogatást nyújtani szerkezetátalakítási koncepcióval nem rendelkező, nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak, és mivel nehézségek állnak fenn az ilyen típusú vállalkozásoknak nyújtott támogatás bruttó támogatástartalmának meghatározásához kapcsolódóan.

| (12) | A Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatásokra vonatkozó elvekkel összhangban a csekély összegű támogatást akkor kell odaítéltnek tekinteni, amikor az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a vállalkozásra ruházzák. |
| --- | --- |

(12)

A Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatásokra vonatkozó elvekkel összhangban a csekély összegű támogatást akkor kell odaítéltnek tekinteni, amikor az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a vállalkozásra ruházzák.

| (13) | A különböző uniós szabályokban megszabott maximális támogatási intenzitás kijátszásának elkerülése érdekében a csekély összegű támogatás ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem halmozható állami támogatással, ha az ilyen jellegű halmozódás olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely meghaladja a csoportmentességi rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott határozatban az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan megállapított támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

(13)

A különböző uniós szabályokban megszabott maximális támogatási intenzitás kijátszásának elkerülése érdekében a csekély összegű támogatás ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem halmozható állami támogatással, ha az ilyen jellegű halmozódás olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely meghaladja a csoportmentességi rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott határozatban az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan megállapított támogatási intenzitást.

| (14) | E rendelet nem korlátozhatja az 1998/2006/EK rendelet általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásokra való alkalmazását. A tagállamok eldönthetik, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért biztosított támogatásra vonatkozóan ezt a rendeletet vagy az 1998/2006/EK rendeletet alkalmazzák. |
| --- | --- |

(14)

E rendelet nem korlátozhatja az 1998/2006/EK rendelet általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásokra való alkalmazását. A tagállamok eldönthetik, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért biztosított támogatásra vonatkozóan ezt a rendeletet vagy az 1998/2006/EK rendeletet alkalmazzák.

| (15) | Az Altmark-ügyben hozott ítéletében (7) a Bíróság olyan feltételeket állapított meg, amelyek megvalósulása esetén az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásának ellentételezése nem minősül állami támogatásnak. Ezek a feltételek biztosítják, hogy hatékony vállalkozásoknál az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásának vonatkozásában felmerült nettó költségekre korlátozott ellentételezés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében nem minősül állami támogatásnak. Az ezen nettó költségeken felüli ellentételezés állami támogatásnak minősül, amelyet az alkalmazandó uniós szabályok alapján összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani. Annak elkerülése érdekében, hogy e rendeletet az Altmark-ügyben hozott ítéletben megállapított feltételek kijátszására alkalmazzák, valamint hogy az e rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatás az ugyanazon általános gazdasági érdekű szolgáltatásra vonatkozó egyéb ellentételezéssel való halmozódása miatt érintse a kereskedelmet, az e rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás ugyanazon szolgáltatással összefüggésben semmilyen más ellentételezéssel nem halmozható, függetlenül attól, hogy az Altmark-ügyben hozott ítélet értelmében állami támogatásnak minősül-e vagy sem, illetve hogy a 2012/21/EU határozat vagy a közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabályról szóló bizottsági közlemény (8) értelmében összeegyeztethető állami támogatásnak minősül-e. Ennélfogva e rendelet nem alkalmazandó az olyan általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására kapott ellentételezésre, amellyel összefüggésben más típusú ellentételezést is nyújtanak, kivéve ha az egyéb ellentételezés más csekély összegű támogatásról szóló rendeletek alapján csekély összegű támogatásnak minősül és az e rendeletben meghatározott halmozhatósági szabályokat betartják. |
| --- | --- |

(15)

Az Altmark-ügyben hozott ítéletében (7) a Bíróság olyan feltételeket állapított meg, amelyek megvalósulása esetén az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásának ellentételezése nem minősül állami támogatásnak. Ezek a feltételek biztosítják, hogy hatékony vállalkozásoknál az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásának vonatkozásában felmerült nettó költségekre korlátozott ellentételezés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében nem minősül állami támogatásnak. Az ezen nettó költségeken felüli ellentételezés állami támogatásnak minősül, amelyet az alkalmazandó uniós szabályok alapján összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani. Annak elkerülése érdekében, hogy e rendeletet az Altmark-ügyben hozott ítéletben megállapított feltételek kijátszására alkalmazzák, valamint hogy az e rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatás az ugyanazon általános gazdasági érdekű szolgáltatásra vonatkozó egyéb ellentételezéssel való halmozódása miatt érintse a kereskedelmet, az e rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás ugyanazon szolgáltatással összefüggésben semmilyen más ellentételezéssel nem halmozható, függetlenül attól, hogy az Altmark-ügyben hozott ítélet értelmében állami támogatásnak minősül-e vagy sem, illetve hogy a 2012/21/EU határozat vagy a közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabályról szóló bizottsági közlemény (8) értelmében összeegyeztethető állami támogatásnak minősül-e. Ennélfogva e rendelet nem alkalmazandó az olyan általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására kapott ellentételezésre, amellyel összefüggésben más típusú ellentételezést is nyújtanak, kivéve ha az egyéb ellentételezés más csekély összegű támogatásról szóló rendeletek alapján csekély összegű támogatásnak minősül és az e rendeletben meghatározott halmozhatósági szabályokat betartják.

| (16) | Az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a csekély összegű támogatás felső határának helyes alkalmazása céljából célszerű, hogy valamennyi tagállam ugyanazt a számítási módszert alkalmazza. Az ilyen számítás megkönnyítése érdekében és a csekély összegű támogatási szabály alkalmazása jelenlegi gyakorlatának megfelelően a készpénzben nem megjelenő vissza nem térítendő támogatási összegeket bruttó támogatástartalomra számolják át. A vissza nem térítendő támogatásokon kívüli, átlátható formában nyújtott támogatások vagy a több részletben fizetendő támogatások támogatástartalmának kiszámításakor az ilyen jellegű támogatás odaítélése idején érvényes piaci kamatlábat kell alkalmazni. Az állami támogatásra vonatkozó szabályok egységes, átlátható és egyszerű alkalmazása érdekében e rendelet alkalmazásában a piaci kamatlábak tekintendők referencia-kamatlábnak, a jelenleg a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (9) meghatározottaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(16)

Az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a csekély összegű támogatás felső határának helyes alkalmazása céljából célszerű, hogy valamennyi tagállam ugyanazt a számítási módszert alkalmazza. Az ilyen számítás megkönnyítése érdekében és a csekély összegű támogatási szabály alkalmazása jelenlegi gyakorlatának megfelelően a készpénzben nem megjelenő vissza nem térítendő támogatási összegeket bruttó támogatástartalomra számolják át. A vissza nem térítendő támogatásokon kívüli, átlátható formában nyújtott támogatások vagy a több részletben fizetendő támogatások támogatástartalmának kiszámításakor az ilyen jellegű támogatás odaítélése idején érvényes piaci kamatlábat kell alkalmazni. Az állami támogatásra vonatkozó szabályok egységes, átlátható és egyszerű alkalmazása érdekében e rendelet alkalmazásában a piaci kamatlábak tekintendők referencia-kamatlábnak, a jelenleg a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (9) meghatározottaknak megfelelően.

| (17) | Az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a hatékony ellenőrzés céljából célszerű, hogy e rendelet csak az átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásokra legyen alkalmazandó. Átlátható formában nyújtott támogatás az a támogatás, amely esetében előre kiszámítható a bruttó támogatástartalom pontos összege anélkül, hogy szükség lenne kockázatértékelés elvégzésére. Ilyen pontos számítás végezhető például vissza nem térítendő támogatás, kamattámogatások és felső határhoz kötött adómentesség esetében. A tőkeinjekciókból álló támogatás nem tekintendő átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásnak, kivéve ha az állami tőkeinjekció teljes összege alacsonyabb a meghatározott csekély összeg felső határánál. A kockázatitőke-befektetési intézkedésekből álló támogatás a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (10) alapján nem tekinthető átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásnak, kivéve ha az érintett kockázatitőke-befektetési program minden egyes célvállalkozásnak csupán a csekély összeg felső határáig nyújt tőkét. A hitelekből álló támogatást átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásként kell kezelni, amennyiben a bruttó támogatástartalmat a támogatás odaítélésekor érvényes piaci kamatok alapján számították ki. |
| --- | --- |

(17)

Az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a hatékony ellenőrzés céljából célszerű, hogy e rendelet csak az átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásokra legyen alkalmazandó. Átlátható formában nyújtott támogatás az a támogatás, amely esetében előre kiszámítható a bruttó támogatástartalom pontos összege anélkül, hogy szükség lenne kockázatértékelés elvégzésére. Ilyen pontos számítás végezhető például vissza nem térítendő támogatás, kamattámogatások és felső határhoz kötött adómentesség esetében. A tőkeinjekciókból álló támogatás nem tekintendő átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásnak, kivéve ha az állami tőkeinjekció teljes összege alacsonyabb a meghatározott csekély összeg felső határánál. A kockázatitőke-befektetési intézkedésekből álló támogatás a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (10) alapján nem tekinthető átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásnak, kivéve ha az érintett kockázatitőke-befektetési program minden egyes célvállalkozásnak csupán a csekély összeg felső határáig nyújt tőkét. A hitelekből álló támogatást átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásként kell kezelni, amennyiben a bruttó támogatástartalmat a támogatás odaítélésekor érvényes piaci kamatok alapján számították ki.

| (18) | Szükséges jogbiztonságot teremteni azon kezességvállalási programok számára, amelyekről feltételezhető, hogy nem érintik a kereskedelmet és nem torzítják a versenyt, és amelyek lehetséges hatásainak megbízható vizsgálatához elegendő adat áll rendelkezésre. E rendeletben ezért a csekély összegű támogatások 500 000 EUR összegű felső határa helyett az alapul szolgáló egyedi hitel kezességgel biztosított összegén alapuló speciális felső határról kell rendelkezni. Ezt a felső határt olyan módszer alapján kell kiszámolni, amely értékeli az életképes vállalkozásoknak nyújtott hiteleket fedező kezességvállalási programok támogatástartalmát. A kezességvállalásra vonatkozó speciális felső határ megállapításának alapjául szolgáló módszert és adatokat úgy kell meghatározni, hogy kizárják alkalmazási körükből azokat a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat, amelyeket a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás említ. Ezért ez a speciális felső határ nem alkalmazható sem a kezességvállalási programon kívül nyújtott egyedi támogatásokra, sem a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatásra, sem pedig az alapul szolgáló, hitelnek nem számító ügyletekre vonatkozó olyan kezességvállalásokra, mint például a tőkeműveletekre adott garanciák. A speciális felső határt azon tény alapján kell meghatározni, hogy – figyelembe véve a 13 %-os maximális kamatszintet (nettó nemfizetési hányad), amely az uniós kezességvállalási programok tekintetében a legrosszabb esetet képviseli – a 3 750 000 EUR összegű kezességvállalás esetében úgy lehet tekinteni, hogy bruttó támogatástartalma azonos az 500 000 EUR-s csekély összegű felső határral. Csak az alapul szolgáló hitel legfeljebb 80 %-át lefedő kezességvállalások tartozhatnak e speciális felső határ hatálya alá. A tagállamok a kezességvállalás bruttó támogatástartalmának meghatározására használhatnak olyan módszertant is, amelyet a Bizottság annak bejelentése után elfogadott valamely, az állami támogatásokra vonatkozó bizottsági rendelet alapján, ha a jóváhagyott módszertan kifejezetten a szóban forgó kezességvállalás- és alapügylettípusra vonatkozik e rendelet alkalmazásával összefüggésben. |
| --- | --- |

(18)

Szükséges jogbiztonságot teremteni azon kezességvállalási programok számára, amelyekről feltételezhető, hogy nem érintik a kereskedelmet és nem torzítják a versenyt, és amelyek lehetséges hatásainak megbízható vizsgálatához elegendő adat áll rendelkezésre. E rendeletben ezért a csekély összegű támogatások 500 000 EUR összegű felső határa helyett az alapul szolgáló egyedi hitel kezességgel biztosított összegén alapuló speciális felső határról kell rendelkezni. Ezt a felső határt olyan módszer alapján kell kiszámolni, amely értékeli az életképes vállalkozásoknak nyújtott hiteleket fedező kezességvállalási programok támogatástartalmát. A kezességvállalásra vonatkozó speciális felső határ megállapításának alapjául szolgáló módszert és adatokat úgy kell meghatározni, hogy kizárják alkalmazási körükből azokat a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat, amelyeket a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás említ. Ezért ez a speciális felső határ nem alkalmazható sem a kezességvállalási programon kívül nyújtott egyedi támogatásokra, sem a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatásra, sem pedig az alapul szolgáló, hitelnek nem számító ügyletekre vonatkozó olyan kezességvállalásokra, mint például a tőkeműveletekre adott garanciák. A speciális felső határt azon tény alapján kell meghatározni, hogy – figyelembe véve a 13 %-os maximális kamatszintet (nettó nemfizetési hányad), amely az uniós kezességvállalási programok tekintetében a legrosszabb esetet képviseli – a 3 750 000 EUR összegű kezességvállalás esetében úgy lehet tekinteni, hogy bruttó támogatástartalma azonos az 500 000 EUR-s csekély összegű felső határral. Csak az alapul szolgáló hitel legfeljebb 80 %-át lefedő kezességvállalások tartozhatnak e speciális felső határ hatálya alá. A tagállamok a kezességvállalás bruttó támogatástartalmának meghatározására használhatnak olyan módszertant is, amelyet a Bizottság annak bejelentése után elfogadott valamely, az állami támogatásokra vonatkozó bizottsági rendelet alapján, ha a jóváhagyott módszertan kifejezetten a szóban forgó kezességvállalás- és alapügylettípusra vonatkozik e rendelet alkalmazásával összefüggésben.

| (19) | A tagállam által tett bejelentést követően a Bizottság megvizsgálhatja, vajon a támogatási intézkedés, amely nem tartalmaz vissza nem térítendő támogatást, kölcsönt, kezességvállalást, tőkeinjekciót, kockázatitőke-befektetést vagy felső határhoz kötött adómentességet, olyan bruttó támogatástartalomhoz vezet-e, amely nem haladja meg a csekély összeg felső határát, és ezért e rendelet rendelkezéseinek hatálya alá tartozhat. |
| --- | --- |

(19)

A tagállam által tett bejelentést követően a Bizottság megvizsgálhatja, vajon a támogatási intézkedés, amely nem tartalmaz vissza nem térítendő támogatást, kölcsönt, kezességvállalást, tőkeinjekciót, kockázatitőke-befektetést vagy felső határhoz kötött adómentességet, olyan bruttó támogatástartalomhoz vezet-e, amely nem haladja meg a csekély összeg felső határát, és ezért e rendelet rendelkezéseinek hatálya alá tartozhat.

| (20) | A Bizottság feladata, hogy biztosítsa az állami támogatási szabályok betartását, különös tekintettel a csekély összegű támogatásokra vonatkozó szabályok alapján nyújtott támogatások e szabályoknak való megfelelésére. Az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított együttműködési elvnek megfelelően a tagállamoknak e feladat megvalósítását a szükséges eszközök megalkotása révén kell segíteniük annak érdekében, hogy az ugyanazon vállalkozásnak általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért folyósított csekély összegű támogatás teljes összege ne haladja meg az összességében megengedett felső határt. E célból és annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek a más csekély összegű támogatásról szóló rendeletek alapján nyújtott csekély összegű támogatásokkal való halmozhatóságról szóló rendelkezéseknek, csekély összegű támogatás e rendelet alapján történő nyújtásakor a tagállamoknak e rendeletre hivatkozva tájékoztatniuk kell az érintett vállalkozást a támogatás összegéről és csekély összegű jellegéről. Ezen túlmenően a támogatás nyújtását megelőzően az érintett tagállamnak a vállalkozástól nyilatkozatot kell beszereznie a szóban forgó és az azt megelőző két pénzügyi év során az e rendelet vagy más csekély összegű támogatásról szóló rendelet alapján kapott egyéb csekély összegű támogatásokról. Alternatív megoldásként a tagállamok a felső határ betartását központi nyilvántartás segítségével is ellenőrizhetik. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság feladata, hogy biztosítsa az állami támogatási szabályok betartását, különös tekintettel a csekély összegű támogatásokra vonatkozó szabályok alapján nyújtott támogatások e szabályoknak való megfelelésére. Az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított együttműködési elvnek megfelelően a tagállamoknak e feladat megvalósítását a szükséges eszközök megalkotása révén kell segíteniük annak érdekében, hogy az ugyanazon vállalkozásnak általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért folyósított csekély összegű támogatás teljes összege ne haladja meg az összességében megengedett felső határt. E célból és annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek a más csekély összegű támogatásról szóló rendeletek alapján nyújtott csekély összegű támogatásokkal való halmozhatóságról szóló rendelkezéseknek, csekély összegű támogatás e rendelet alapján történő nyújtásakor a tagállamoknak e rendeletre hivatkozva tájékoztatniuk kell az érintett vállalkozást a támogatás összegéről és csekély összegű jellegéről. Ezen túlmenően a támogatás nyújtását megelőzően az érintett tagállamnak a vállalkozástól nyilatkozatot kell beszereznie a szóban forgó és az azt megelőző két pénzügyi év során az e rendelet vagy más csekély összegű támogatásról szóló rendelet alapján kapott egyéb csekély összegű támogatásokról. Alternatív megoldásként a tagállamok a felső határ betartását központi nyilvántartás segítségével is ellenőrizhetik.

| (21) | Ez a rendelet az uniós közbeszerzési jog követelményeinek vagy a Szerződésből, illetve az uniós ágazati jogszabályokból eredő további követelményeknek a sérelme nélkül alkalmazandó. |
| --- | --- |

(21)

Ez a rendelet az uniós közbeszerzési jog követelményeinek vagy a Szerződésből, illetve az uniós ágazati jogszabályokból eredő további követelményeknek a sérelme nélkül alkalmazandó.

| (22) | E rendeletet alkalmazni kell az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásoknak a rendelet hatálybalépése előtt nyújtott támogatásokra is. |
| --- | --- |

(22)

E rendeletet alkalmazni kell az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásoknak a rendelet hatálybalépése előtt nyújtott támogatásokra is.

| (23) | A Bizottság e rendeletet a hatálybalépését követő 5 év elteltével szándékozik felülvizsgálni, |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság e rendeletet a hatálybalépését követő 5 év elteltével szándékozik felülvizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatály és fogalommeghatározások

(1)   E rendelet a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése értelmében általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásoknak nyújtott támogatásokra alkalmazandó.

(2)   E rendelet nem alkalmazandó:

| a) | a 104/2000/EK tanácsi rendelet (11) hatálya alá tartozó, a halászati vagy az akvakultúra ágazatban tevékenységet végző vállalkozásoknak nyújtott támogatásra; |
| --- | --- |

a)

a 104/2000/EK tanácsi rendelet (11) hatálya alá tartozó, a halászati vagy az akvakultúra ágazatban tevékenységet végző vállalkozásoknak nyújtott támogatásra;

| b) | a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatásra; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatásra;

| c) | a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatásra, a következő esetekben:






  i. | amennyiben a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, |
| --- | --- | --- |

c)

a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatásra, a következő esetekben:

i.

amennyiben a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre,

| ii. | amennyiben a támogatás feltétele az elsődleges termelőkre történő teljes vagy részleges áthárítás; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a támogatás feltétele az elsődleges termelőkre történő teljes vagy részleges áthárítás;

| d) | a harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott támogatásra, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatásra; |
| --- | --- |

d)

a harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott támogatásra, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatásra;

| e) | az importárukkal szemben belföldi áru felhasználásához kötött támogatásra; |
| --- | --- |

e)

az importárukkal szemben belföldi áru felhasználásához kötött támogatásra;

| f) | a 2010/787/EU tanácsi határozat (12) értelmében a szénágazatban tevékenységet végző vállalkozásoknak nyújtott támogatásra; |
| --- | --- |

f)

a 2010/787/EU tanácsi határozat (12) értelmében a szénágazatban tevékenységet végző vállalkozásoknak nyújtott támogatásra;

| g) | a közúti kereskedelmi árufuvarozást végző vállalkozások számára nyújtott támogatásra; |
| --- | --- |

g)

a közúti kereskedelmi árufuvarozást végző vállalkozások számára nyújtott támogatásra;

| h) | a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatásra. |
| --- | --- |

h)

a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatásra.

Amennyiben a vállalkozások az első albekezdés a), b), c) vagy g) pontjában említett ágazatokban, valamint az e rendelet alkalmazásának hatálya alól ki nem zárt ágazatokban egyaránt végeznek tevékenységet, ez a rendelet csak az azokra az egyéb ágazatokra vagy tevékenységekre tekintettel nyújtott támogatásra alkalmazandó, feltéve, hogy a tagállamok – megfelelő eszközökkel, úgymint a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése – biztosítják, hogy az e rendelet hatálya alól kizárt ágazatokban végzett tevékenységek e rendelet alapján nem részesülnek csekély összegű támogatásban.

(3)   E rendelet alkalmazásában:

a)   „mezőgazdasági termékek”: a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, kivéve a halászati termékeket;

b)   „mezőgazdasági termék feldolgozása”: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely olyan művelet, amelynek eredményeként keletkező termék szintén mezőgazdasági termék, kivéve a mezőgazdasági üzemben végzett, az állati vagy növényi eredetű termék első eladásának előkészítéséhez szükséges tevékenységeket;

c)   „mezőgazdasági termék forgalmazása”: eladás céljából történő birtoklás vagy bemutatás, eladási ajánlat, szállítás vagy a forgalomba hozatalt elősegítő bármely egyéb tevékenység, kivéve az elsődleges termelő részéről a viszonteladóknak vagy feldolgozóknak történő első eladást és az első eladást előkészítő tevékenységeket; az elsődleges termelő részéről a végső fogyasztónak történő eladást forgalmazásnak kell tekinteni, amennyiben az e célra fenntartott külön helyszínen történik.

2. cikk

Csekély összegű támogatás

(1)   Amennyiben az e cikk (2)–(8) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, a vállalkozás számára az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával kapcsolatosan nyújtott támogatás úgy tekintendő, hogy az nem teljesíti a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételt, ezért mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési követelmény alól.

(2)   Bármely három pénzügyi év időszakában bármely általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozás részére nyújtott csekély összegű támogatás teljes összege nem haladhatja meg az 500 000 EUR-t.

E felső határ a csekély összegű támogatás formájától függetlenül alkalmazandó, valamint tekintet nélkül arra, hogy a tagállam által nyújtott támogatást teljesen vagy részben uniós eredetű forrásokból finanszírozzák. A figyelembe veendő időszakot azon pénzügyi évek alapján kell meghatározni, amelyeket az adott vállalkozás az érintett tagállamban alkalmaz.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott felső határt készpénzben odaítélt vissza nem térítendő támogatásként kell kifejezni. Minden felhasznált számadatnak bruttó, azaz adózás vagy egyéb levonás előtti összegnek kell lennie. Ha a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják, akkor a támogatás összege a bruttó támogatástartalommal azonos.

A több részletben fizetendő támogatást az odaítélésének időpontjában érvényes értékére kell diszkontálni. A diszkontálásra használt kamatláb a támogatás odaítélésekor érvényes diszkontráta.

(4)   E rendelet csak olyan támogatásokra alkalmazandó, amelyeknél előzetesen pontosan kiszámítható a bruttó támogatástartalom anélkül, hogy kockázatértékelést kellene végezni (átlátható formában nyújtott támogatás). Ezek különösen a következők:

| a) | a hitelekből álló támogatás átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásként tekintendő, amennyiben a bruttó támogatástartalmat a támogatás odaítélésekor érvényes referencia-kamatláb alapján számították ki; |
| --- | --- |

a)

a hitelekből álló támogatás átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásként tekintendő, amennyiben a bruttó támogatástartalmat a támogatás odaítélésekor érvényes referencia-kamatláb alapján számították ki;

| b) | a tőkeinjekciókból álló támogatás nem tekinthető átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásnak, kivéve ha az állami tőkeinjekció teljes összege nem haladja meg a csekély összeg felső határát; |
| --- | --- |

b)

a tőkeinjekciókból álló támogatás nem tekinthető átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásnak, kivéve ha az állami tőkeinjekció teljes összege nem haladja meg a csekély összeg felső határát;

| c) | a kockázatitőke-befektetési intézkedésekből álló támogatás nem tekinthető átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásnak, kivéve ha az érintett kockázatitőke-befektetési program minden egyes célvállalkozásnak csupán a csekély összeg felső határáig nyújt tőkét; |
| --- | --- |

c)

a kockázatitőke-befektetési intézkedésekből álló támogatás nem tekinthető átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásnak, kivéve ha az érintett kockázatitőke-befektetési program minden egyes célvállalkozásnak csupán a csekély összeg felső határáig nyújt tőkét;

| d) | kezességvállalási program keretében a nem nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott egyedi támogatás csak akkor kezelendő átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásként, ha az alapul szolgáló hitel ilyen program keretében kezességgel biztosított része vállalkozásonként nem haladja meg a 3 750 000 EUR-t. Ha az alapul szolgáló hitel kezességgel biztosított része e felső határnak csak egy hányada, a kezességvállalás bruttó támogatástartalma úgy tekintendő, hogy a (2) bekezdésben meghatározott felső határ ugyanazon hányadának felel meg. A kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló hitel 80 %-át. A kezességvállalási programok szintén átlátható formában nyújtott támogatásnak tekintendők, ha:






  i. | a program végrehajtását megelőzően a kezességvállalások bruttó támogatástartalmának kiszámítására használt módszert egy másik, állami támogatásokról szóló bizottsági rendelet alapján bejelentették, és azt a Bizottság elfogadta; valamint |
| --- | --- | --- |

d)

kezességvállalási program keretében a nem nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott egyedi támogatás csak akkor kezelendő átlátható formában nyújtott csekély összegű támogatásként, ha az alapul szolgáló hitel ilyen program keretében kezességgel biztosított része vállalkozásonként nem haladja meg a 3 750 000 EUR-t. Ha az alapul szolgáló hitel kezességgel biztosított része e felső határnak csak egy hányada, a kezességvállalás bruttó támogatástartalma úgy tekintendő, hogy a (2) bekezdésben meghatározott felső határ ugyanazon hányadának felel meg. A kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló hitel 80 %-át. A kezességvállalási programok szintén átlátható formában nyújtott támogatásnak tekintendők, ha:

i.

a program végrehajtását megelőzően a kezességvállalások bruttó támogatástartalmának kiszámítására használt módszert egy másik, állami támogatásokról szóló bizottsági rendelet alapján bejelentették, és azt a Bizottság elfogadta; valamint

| ii. | a jóváhagyott módszer kifejezetten e rendelet alkalmazásával összefüggésben foglalkozik a szóban forgó kezességvállalások és alapul szolgáló ügyletek típusaival. |
| --- | --- |

ii.

a jóváhagyott módszer kifejezetten e rendelet alkalmazásával összefüggésben foglalkozik a szóban forgó kezességvállalások és alapul szolgáló ügyletek típusaival.

(5)   Amennyiben az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak e rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatás teljes összege meghaladja a (2) bekezdésben meghatározott felső határt, erre az összegre nem alkalmazhatók az e rendeletben biztosított előnyök, és az említett felső határt meg nem haladó töredékösszegre sem. Ilyen esetben az adott támogatási intézkedésre az e rendeletben biztosított előnyök nem igényelhetők.

(6)   Azonos elszámolható költségek tekintetében az e rendelet szerinti csekély összegű támogatás nem halmozható állami támogatással, ha az ilyen jellegű halmozódás olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely meghaladja a Bizottság által elfogadott határozatban vagy csoportmentességi rendeletben az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített támogatási intenzitást.

(7)   Az e rendelet szerinti csekély összegű támogatás a (2) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható más csekély összegű támogatásról szóló rendeletek szerinti csekély összegű támogatással.

(8)   Az e rendelet szerinti csekély összegű támogatás nem halmozható ugyanazon általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz kapcsolódó bármiféle ellentételezéssel, függetlenül attól, hogy az ellentételezés állami támogatásnak minősül-e vagy sem.

3. cikk

Ellenőrzés

(1)   Amennyiben valamely tagállam e rendelet alapján csekély összegű támogatást szándékozik nyújtani egy vállalkozásnak, írásban értesítenie kell az adott vállalkozást a támogatás bruttó támogatástartalomban kifejezett előrelátható összegéről, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásról, amelyre tekintettel a támogatást nyújtja és a támogatás csekély összegű jellegéről, kifejezetten hivatkozva e rendeletre, valamint megadva annak címét, továbbá az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését. Amennyiben e rendelet alapján a csekély összegű támogatást valamely program keretében különböző vállalkozásoknak nyújtják, és e vállalkozásoknak az említett program keretében különböző összegű egyedi támogatásokat nyújtanak, az érintett tagállam e kötelezettség teljesítése érdekében választhatja azt, hogy a vállalkozásokkal egy meghatározott, a program keretében nyújtható maximális támogatás összegének megfelelő összeget közöl. Ilyen esetben a meghatározott összeg annak megállapítására szolgál, hogy a 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott felső határt betartották-e. A támogatás nyújtását megelőzően a tagállam az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozástól írásos vagy elektronikus formában készített nyilatkozatot szerez be az érintett vállalkozás által a megelőző két pénzügyi évben és a folyó pénzügyi évben az e rendelet vagy más csekély összegű támogatásról szóló rendeletek alapján kapott valamennyi egyéb csekély összegű támogatásról.

A tagállam e rendelet alapján csak akkor nyújthat újabb csekély összegű támogatást, ha megbizonyosodott arról, hogy ezáltal az érintett vállalkozásnak nyújtott csekély összegű támogatás összege nem haladja meg a 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott felső határt, valamint teljesülnek a 2. cikk (6), (7) és (8) bekezdésében előírt halmozhatósági szabályok.

(2)   Amennyiben egy tagállam a csekély összegű támogatásokról olyan központi nyilvántartást vezet, amely teljes körűen tartalmazza a tagország bármely hatósága által az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott valamennyi csekély összegű támogatással kapcsolatos információkat, az (1) bekezdés első albekezdése attól az időponttól fogva nem alkalmazandó, hogy a nyilvántartás hároméves időszakot fed le.

(3)   A tagállamok összegyűjtik és rögzítik az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos összes információt. Minden olyan információt rögzítenek, amely szükséges annak bizonyításához, hogy e rendelet feltételei teljesültek. Az egyedi csekély összegű támogatásokkal kapcsolatos adatokat az adott támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 pénzügyi évig kell megőrizni. A csekély összegű támogatási programok adatait a program keretében nyújtott utolsó egyedi támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 évig kell megőrizni. Írásbeli kérelemre az érintett tagállam 20 munkanapon, vagy a kérelemben rögzített hosszabb határidőn belül a Bizottság rendelkezésére bocsát minden olyan információt – különösen az egyes vállalkozások által az e rendelet és más csekély összegű támogatásról szóló rendeletek értelmében kapott csekély összegű támogatások teljes összegét –, amelyet a Bizottság szükségesnek tart annak a megvizsgálásához, hogy e rendelet feltételei teljesültek-e.

4. cikk

Átmeneti rendelkezések

E rendelet az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásához a hatálybalépése előtt nyújtott csekély összegű támogatásra is alkalmazandó, amennyiben az ilyen támogatás teljesíti az 1. és 2. cikkben megállapított feltételeket. Az e feltételeket nem teljesítő, általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához biztosított támogatást a vonatkozó határozatokkal, keretszabályokkal, iránymutatásokkal és közleményekkel összhangban kell megvizsgálni.

E rendelet időbeli hatályának lejártát követően az e rendelet feltételeit teljesítő valamennyi csekély összegű támogatás további hat hónapig érvényesen végrehajtható.

5. cikk

Hatálybalépés és időbeli hatály

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2018. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 142., 1998.5.14., 1. o.

1

(2)  HL C 8., 2012.1.11., 23. o.

2

(3)  HL L 379., 2006.12.28., 5. o.

3

(4)  HL L 7., 2012.1.11., 3. o.

4

(5)  C-456/00. sz., Francia Köztársaság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügy (EBHT 2002., I–11949. o.).

5

(6)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

6

(7)  A C-280/00. sz., Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, az Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht részvételével ügy, (EBHT 2003., I-7747. o.).

7

(8)  HL C 8., 2012.1.11., 15. o.

8

(9)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

9

(10)  HL C 194., 2006.8.18., 2. o.

10

(11)  HL L 17., 2000.1.21., 22. o.

11

(12)  HL L 336., 2010.12.21., 24. o.

12

---

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/14

---

A BIZOTTSÁG 361/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. április 25.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 25-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | JO | 98,8 |
| MA | 58,7 |
| TN | 124,7 |
| TR | 110,1 |
| ZZ | 98,1 |
| 0707 00 05 | JO | 216,8 |
| TR | 148,3 |
| ZZ | 182,6 |
| 0709 93 10 | TR | 140,2 |
| ZZ | 140,2 |
| 0805 10 20 | EG | 58,5 |
| IL | 77,3 |
| MA | 52,8 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 50 10 | TR | 58,4 |
| ZZ | 58,4 |
| 0808 10 80 | AR | 94,2 |
| BR | 81,0 |
| CA | 117,0 |
| CL | 95,1 |
| CN | 119,8 |
| MK | 31,8 |
| NZ | 125,7 |
| US | 153,6 |
| ZA | 85,5 |
| ZZ | 100,4 |
| 0808 30 90 | AR | 96,4 |
| CL | 114,1 |
| CN | 81,7 |
| US | 107,0 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 101,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

JO

98,8

MA

58,7

TN

124,7

TR

110,1

ZZ

98,1

0707 00 05

JO

216,8

TR

148,3

ZZ

182,6

0709 93 10

TR

140,2

ZZ

140,2

0805 10 20

EG

58,5

IL

77,3

MA

52,8

TR

50,5

ZZ

59,8

0805 50 10

TR

58,4

ZZ

58,4

0808 10 80

AR

94,2

BR

81,0

CA

117,0

CL

95,1

CN

119,8

MK

31,8

NZ

125,7

US

153,6

ZA

85,5

ZZ

100,4

0808 30 90

AR

96,4

CL

114,1

CN

81,7

US

107,0

ZA

109,2

ZZ

101,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/16

---

A BIZOTTSÁG 362/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. április 25.)

az 1187/2009/EK rendeletben említett kontingens keretében a Dominikai Köztársaságba exportálandó egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteliengedély-kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különleges részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 27-i 1187/2009/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1187/2009/EK rendelet III. fejezetének 3. szakasza meghatározza a Dominikai Köztársaság részére megnyitott kontingens keretében az országba exportálandó egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésére irányuló eljárást. |
| --- | --- |

(1)

Az 1187/2009/EK rendelet III. fejezetének 3. szakasza meghatározza a Dominikai Köztársaság részére megnyitott kontingens keretében az országba exportálandó egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésére irányuló eljárást.

| (2) | A 2012/2013. kontingensévre benyújtott kérelmekben szereplő mennyiségek nem érik el a rendelkezésre álló mennyiségeket. Következésképp az 1187/2009/EK rendelet 31. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében indokolt rendelkezni a fennmaradó mennyiségek odaítéléséről. Fontos továbbá a szóban forgó fennmaradó mennyiségekre vonatkozó kiviteli engedélyek kibocsátásának feltételeként előírni, hogy az érintett gazdasági szereplőnek tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot az általa elfogadott mennyiségről, valamint hogy az érdekelt gazdasági szereplőknek biztosítékot kell letétbe helyezniük, |
| --- | --- |

(2)

A 2012/2013. kontingensévre benyújtott kérelmekben szereplő mennyiségek nem érik el a rendelkezésre álló mennyiségeket. Következésképp az 1187/2009/EK rendelet 31. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében indokolt rendelkezni a fennmaradó mennyiségek odaítéléséről. Fontos továbbá a szóban forgó fennmaradó mennyiségekre vonatkozó kiviteli engedélyek kibocsátásának feltételeként előírni, hogy az érintett gazdasági szereplőnek tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot az általa elfogadott mennyiségről, valamint hogy az érdekelt gazdasági szereplőknek biztosítékot kell letétbe helyezniük,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2012. július 1. – 2013. június 30. közötti kontingensévre 2012. április 1–10. között benyújtott kiviteliengedély-kérelmek elfogadásra kerülnek.

Az 1187/2009/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozóan az e cikk (1) bekezdésében említett kiviteli engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségeket a következő elosztási együtthatókkal kell megszorozni:

| — | 1,294210 az 1187/2009/EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett kontingensrészre benyújtott kérelmek esetében, |
| --- | --- |

—

1,294210 az 1187/2009/EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett kontingensrészre benyújtott kérelmek esetében,

| — | 2,928104 az 1187/2009/EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kontingensrészre benyújtott kérelmek esetében. |
| --- | --- |

—

2,928104 az 1187/2009/EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kontingensrészre benyújtott kérelmek esetében.

A kérelmezett mennyiségeket meghaladó és a második bekezdésben meghatározott együtthatókkal összhangban odaítélt mennyiségekre vonatkozó kiviteli engedélyek kibocsátására akkor kerül sor, miután az érintett mennyiségeket e rendelet közzétételétől számított egy héten belül a gazdasági szereplők az alkalmazandó biztosíték letétbe helyezése mellett elfogadták.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 25-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 318., 2009.12.4., 1. o.

2

---

HATÁROZATOK

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/17

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. április 24.)

a Régiók Bizottsága egy német póttagjának kinevezéséről

(2012/214/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a német kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU határozatot (2).

| (2) | Heino VAHLDIECK hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Heino VAHLDIECK hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a Régiók Bizottsága póttagjának a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig a következő személyt nevezi ki:

| — | Heiko HECHT, Mitglied des Europa-ausschusses der Hamburgischen Bürgerschaft. |
| --- | --- |

—

Heiko HECHT, Mitglied des Europa-ausschusses der Hamburgischen Bürgerschaft.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. április 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/18

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. április 24.)

a Régiók Bizottsága egy luxemburgi tagjának kinevezéséről

(2012/215/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a luxemburgi kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU határozatot (2).

| (2) | Albert LENTZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Albert LENTZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a Régiók Bizottsága tagjának a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig a következő személyt nevezi ki:

| — | Ali KAES, Bourgmestre de la commune de Tandel. |
| --- | --- |

—

Ali KAES, Bourgmestre de la commune de Tandel.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. április 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/19

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. április 24.)

a Régiók Bizottsága egy finn tagjának és egy finn póttagjának kinevezéséről

(2012/216/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a finn kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2) . |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2) .

| (2) | Folke SJÖLUND hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(2)

Folke SJÖLUND hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

| (3) | Britt LUNDBERG hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(3)

Britt LUNDBERG hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Gun-Mari LINDHOLM, Kansliminister, Åland |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Gun-Mari LINDHOLM, Kansliminister, Åland

és

| b) | póttagként:






  — | Wille VALVE, Ledamot av Ålands lagting. |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Wille VALVE, Ledamot av Ålands lagting.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. április 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/20

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. április 24.)

a Régiók Bizottsága hét francia tagjának és tizenegy francia póttagjának kinevezéséről

(2012/217/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a francia kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2) . |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2) .

| (2) | Claude du GRANRUT, Alain LE VERN, Daniel PERCHERON, Jean PRORIOL, Camille de ROCCA SERRA, Alain ROUSSET és Ange SANTINI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága hét tagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(2)

Claude du GRANRUT, Alain LE VERN, Daniel PERCHERON, Jean PRORIOL, Camille de ROCCA SERRA, Alain ROUSSET és Ange SANTINI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága hét tagjának helye megüresedett.

| (3) | Jacques AUXIETTE, Jean Paul BACHY, Martine CALDEROLI LOTZ, Anne Marie COMPARINI, Jean Jacques FRITZ, Claude GEWERC, Arlette GROSSKOST, Antoine KARAM, Martin MALVY, Michel NEUGNOT és Élisabeth THÉVENON-DURANTIN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága tizenegy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(3)

Jacques AUXIETTE, Jean Paul BACHY, Martine CALDEROLI LOTZ, Anne Marie COMPARINI, Jean Jacques FRITZ, Claude GEWERC, Arlette GROSSKOST, Antoine KARAM, Martin MALVY, Michel NEUGNOT és Élisabeth THÉVENON-DURANTIN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága tizenegy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | François DECOSTER, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

François DECOSTER, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais

| — | Jean-Paul DENANOT, Conseiller régional du Limousin |
| --- | --- |

—

Jean-Paul DENANOT, Conseiller régional du Limousin

| — | Claude GEWERC, Conseiller régional de Picardie |
| --- | --- |

—

Claude GEWERC, Conseiller régional de Picardie

| — | Annabelle JAEGER, Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| --- | --- |

—

Annabelle JAEGER, Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d’Azur

| — | Pascal MANGIN, Conseiller régional d’Alsace |
| --- | --- |

—

Pascal MANGIN, Conseiller régional d’Alsace

| — | Didier ROBERT, Conseiller régional de la Réunion |
| --- | --- |

—

Didier ROBERT, Conseiller régional de la Réunion

| — | Stéphan ROSSIGNOL, Conseiller régional du Languedoc Roussillon |
| --- | --- |

—

Stéphan ROSSIGNOL, Conseiller régional du Languedoc Roussillon

és

| b) | póttagként:






  — | Laurent BEAUVAIS, Conseiller régional de Basse-Normandie |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Laurent BEAUVAIS, Conseiller régional de Basse-Normandie

| — | Caroline CAYEUX, Conseillère régionale de Picardie |
| --- | --- |

—

Caroline CAYEUX, Conseillère régionale de Picardie

| — | Nathalie COLIN-OESTERLE, Conseillère régionale de Lorraine |
| --- | --- |

—

Nathalie COLIN-OESTERLE, Conseillère régionale de Lorraine

| — | Mathieu DARNAUD, Conseiller régional de Rhône-Alpes |
| --- | --- |

—

Mathieu DARNAUD, Conseiller régional de Rhône-Alpes

| — | Marie-Marguerite DUFAY, Conseillère régionale de Franche-Comté |
| --- | --- |

—

Marie-Marguerite DUFAY, Conseillère régionale de Franche-Comté

| — | Nicolas FLORIAN, Conseiller régional d’Aquitaine |
| --- | --- |

—

Nicolas FLORIAN, Conseiller régional d’Aquitaine

| — | Peggy KANÇAL, Conseillère régionale d’Aquitaine |
| --- | --- |

—

Peggy KANÇAL, Conseillère régionale d’Aquitaine

| — | Alain LE VERN, Conseiller régional de Haute-Normandie |
| --- | --- |

—

Alain LE VERN, Conseiller régional de Haute-Normandie

| — | Victorin LUREL, Conseiller régional de Guadeloupe |
| --- | --- |

—

Victorin LUREL, Conseiller régional de Guadeloupe

| — | Daniel PERCHERON, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais |
| --- | --- |

—

Daniel PERCHERON, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais

| — | Christophe ROSSIGNOL, Conseiller régional du Centre. |
| --- | --- |

—

Christophe ROSSIGNOL, Conseiller régional du Centre.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. április 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/21

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. április 24.)

a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről

(az értesítés a C(2012) 2426. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/218/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikke (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel a Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (Országos Energia- és Vízgazdálkodási Szövetség, a továbbiakban: BDEW) által 2011. október 26-án e-mail útján benyújtott kérelemre,

mivel:

I.   TÉNYEK

| (1) | A BDEW a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdése alapján 2011. október 26-án e-mailben kérelemmel fordult a Bizottsághoz. A Bizottság 2011. november 11-én tájékoztatta a német hatóságokat a kérelemről, és 2012. január 10-én e-mail útján további információkat kért tőlük; a BDEW-től 2011. december 21-én e-mail útján kért további információkat. A német hatóságok 2011. december 14-én e-mailben adtak további tájékoztatást, a BDEW pedig 2012. január 17-én, 2012. január 26-án és 2012. február 28-án e-mailben nyújtott be további információkat. |
| --- | --- |

(1)

A BDEW a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdése alapján 2011. október 26-án e-mailben kérelemmel fordult a Bizottsághoz. A Bizottság 2011. november 11-én tájékoztatta a német hatóságokat a kérelemről, és 2012. január 10-én e-mail útján további információkat kért tőlük; a BDEW-től 2011. december 21-én e-mail útján kért további információkat. A német hatóságok 2011. december 14-én e-mailben adtak további tájékoztatást, a BDEW pedig 2012. január 17-én, 2012. január 26-án és 2012. február 28-án e-mailben nyújtott be további információkat.

| (2) | A BDEW által az ágazat ajánlatkérői nevében benyújtott kérelem az abban foglaltak szerint a „bármely típusba tartozó villamosenergia-termelő erőművek felépítésére, megvásárlására és üzemeltetésére (beleértve a karbantartást), valamint a kapcsolódó támogató tevékenységekre” (2) vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

A BDEW által az ágazat ajánlatkérői nevében benyújtott kérelem az abban foglaltak szerint a „bármely típusba tartozó villamosenergia-termelő erőművek felépítésére, megvásárlására és üzemeltetésére (beleértve a karbantartást), valamint a kapcsolódó támogató tevékenységekre” (2) vonatkozik.

| (3) | A kérelemhez mellékelték a Bundeskartellamt (a német szövetségi versenyhatóság) 2011. július 25-i állásfoglalását. Ezt az állásfoglalást (a továbbiakban: az állásfoglalás) az idevágó német jogszabályok alapján adták ki, és azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy az eljárás hatálya alá tartozó tevékenység közvetlen módon ki van-e téve a versenynek. Az állásfoglalás az érintett piacok átfogó ágazati felmérésén alapul. |
| --- | --- |

(3)

A kérelemhez mellékelték a Bundeskartellamt (a német szövetségi versenyhatóság) 2011. július 25-i állásfoglalását. Ezt az állásfoglalást (a továbbiakban: az állásfoglalás) az idevágó német jogszabályok alapján adták ki, és azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy az eljárás hatálya alá tartozó tevékenység közvetlen módon ki van-e téve a versenynek. Az állásfoglalás az érintett piacok átfogó ágazati felmérésén alapul.

II.   JOGI KERET

| (4) | A 2004/17/EK irányelv 30. cikke előírja, hogy az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződések nem tartozhatnak az irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. A piaci belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő közösségi jogszabályokat. Ezen jogszabályok jegyzéke megtalálható a 2004/17/EK irányelv XI. mellékletében, amely a villamosenergia-ágazat tekintetében a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december 19-i 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) hivatkozik. A 96/92/EK irányelv helyébe a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) lépett, amelyet a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) váltott fel. |
| --- | --- |

(4)

A 2004/17/EK irányelv 30. cikke előírja, hogy az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződések nem tartozhatnak az irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. A piaci belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő közösségi jogszabályokat. Ezen jogszabályok jegyzéke megtalálható a 2004/17/EK irányelv XI. mellékletében, amely a villamosenergia-ágazat tekintetében a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december 19-i 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) hivatkozik. A 96/92/EK irányelv helyébe a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) lépett, amelyet a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) váltott fel.

| (5) | Németország a 96/92/EK irányelven kívül a 2003/54/EK irányelvet és a 2009/72/EK irányelvet is végrehajtotta és alkalmazza. Ebből következően – és a 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban – a piacra való belépés Németország egész területe vonatkozásában nem korlátozottnak tekinthető. |
| --- | --- |

(5)

Németország a 96/92/EK irányelven kívül a 2003/54/EK irányelvet és a 2009/72/EK irányelvet is végrehajtotta és alkalmazza. Ebből következően – és a 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban – a piacra való belépés Németország egész területe vonatkozásában nem korlátozottnak tekinthető.

| (6) | A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem feltétlenül döntő jellegű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos feltétel az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. További ismérv az adott piacokon fennálló összefonódás szintje. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni, úgymint a kiegyenlítő piac működését, az árversenyt és a fogyasztók szolgáltatóváltásának arányát. |
| --- | --- |

(6)

A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem feltétlenül döntő jellegű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos feltétel az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. További ismérv az adott piacokon fennálló összefonódás szintje. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni, úgymint a kiegyenlítő piac működését, az árversenyt és a fogyasztók szolgáltatóváltásának arányát.

| (7) | Ez a határozat nem sérti a versenyszabályok alkalmazását. |
| --- | --- |

(7)

Ez a határozat nem sérti a versenyszabályok alkalmazását.

III.   ÉRTÉKELÉS

| (8) | A villamos energia német piacán nagy számú erőmű van jelen, amelyeket számos piaci szereplő üzemeltet (6). A termelési kapacitás legnagyobb részét négy nagy energiavállalat birtokolja: az RWE AG, az E.ON AG, az EnBW AG és a Vattenfall Europe AG. Mivel azonban ezek közül két cég, az RWE és az E.ON olyan magánvállalkozás (azaz olyan vállalkozás, amely a 2004/17/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltak értelmében nem esik az ajánlatkérők közvetlen vagy közvetett befolyása alá), amely a 2004/17/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének értelmében nem különleges vagy kizárólagos jogok alapján végzi tevékenységét a villamosenergia-termelési ágazatban, ezért ezek a 2004/17/EK irányelv értelmében nem minősülnek ajánlatkérőnek. Ezért a villamos energia előállításának vagy értékesítésének céljából végzett beszerzéseikre nem vonatkoznak ezen irányelv rendelkezései; következésképpen ezen tevékenységek tekintetében azon ajánlatkérők versenytársainak minősülnek, amelyek beszerzései ezen irányelv hatálya alá tartoznak. Ezért az elemzés a továbbiakban az ajánlatkérőkre fog irányulni annak vizsgálata során, hogy a tevékenység ki van-e téve a versenynek azokon a piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. |
| --- | --- |

(8)

A villamos energia német piacán nagy számú erőmű van jelen, amelyeket számos piaci szereplő üzemeltet (6). A termelési kapacitás legnagyobb részét négy nagy energiavállalat birtokolja: az RWE AG, az E.ON AG, az EnBW AG és a Vattenfall Europe AG. Mivel azonban ezek közül két cég, az RWE és az E.ON olyan magánvállalkozás (azaz olyan vállalkozás, amely a 2004/17/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltak értelmében nem esik az ajánlatkérők közvetlen vagy közvetett befolyása alá), amely a 2004/17/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének értelmében nem különleges vagy kizárólagos jogok alapján végzi tevékenységét a villamosenergia-termelési ágazatban, ezért ezek a 2004/17/EK irányelv értelmében nem minősülnek ajánlatkérőnek. Ezért a villamos energia előállításának vagy értékesítésének céljából végzett beszerzéseikre nem vonatkoznak ezen irányelv rendelkezései; következésképpen ezen tevékenységek tekintetében azon ajánlatkérők versenytársainak minősülnek, amelyek beszerzései ezen irányelv hatálya alá tartoznak. Ezért az elemzés a továbbiakban az ajánlatkérőkre fog irányulni annak vizsgálata során, hogy a tevékenység ki van-e téve a versenynek azokon a piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott.

| (9) | A villamos energiát nagykereskedelmi szinten a tőzsdéken, vagyis a European Energy Exchange AG (a továbbiakban: EEX) és a European Power Exchange SE (Európai Energiatőzsde, a továbbiakban: EPEX) azonnali vagy határidős piacain, illetve tőzsdén kívüli ügyletek során értékesítik. A tőzsdén kívüli ügyletekhez általában az energiatőzsdei ár szolgál referenciaként. A termelő vállalatok erőműveik üzemeltetését a tőzsdék azonnali piacain folytatott kereskedelem eredményeivel összhangban optimalizálják. Elvileg csak azokat az erőműveket üzemeltetik, amelyek határköltsége a piaci ár alatt van. |
| --- | --- |

(9)

A villamos energiát nagykereskedelmi szinten a tőzsdéken, vagyis a European Energy Exchange AG (a továbbiakban: EEX) és a European Power Exchange SE (Európai Energiatőzsde, a továbbiakban: EPEX) azonnali vagy határidős piacain, illetve tőzsdén kívüli ügyletek során értékesítik. A tőzsdén kívüli ügyletekhez általában az energiatőzsdei ár szolgál referenciaként. A termelő vállalatok erőműveik üzemeltetését a tőzsdék azonnali piacain folytatott kereskedelem eredményeivel összhangban optimalizálják. Elvileg csak azokat az erőműveket üzemeltetik, amelyek határköltsége a piaci ár alatt van.

| (10) | A Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien
   (7) (a megújuló energia elsőbbségéről szóló törvény, a továbbiakban: EEG) a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó szabályokat tartalmazza (8); ez az energiafajta a hagyományos forrásokból előállított villamos energia (9) mellett egyre erősödő szerepet játszik a német piacon. A 2012 eleje óta hatályos módosított EEG szerint a megújuló energiaforrások villamosenergia-ellátásban képviselt arányának 2020-ra 35 %-ra, 2030-ra 50 %-ra, 2050-re pedig 80 %-ra kell emelkednie. |
| --- | --- |

(10)

A Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien
   (7) (a megújuló energia elsőbbségéről szóló törvény, a továbbiakban: EEG) a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó szabályokat tartalmazza (8); ez az energiafajta a hagyományos forrásokból előállított villamos energia (9) mellett egyre erősödő szerepet játszik a német piacon. A 2012 eleje óta hatályos módosított EEG szerint a megújuló energiaforrások villamosenergia-ellátásban képviselt arányának 2020-ra 35 %-ra, 2030-ra 50 %-ra, 2050-re pedig 80 %-ra kell emelkednie.

| (11) | 2010 végéig 160,5 GW termelőkapacitást kötöttek az átvitelirendszer-üzemeltetők (77,6 GW) és az elosztórendszer-üzemeltetők (82,9 GW) hálózataihoz. 2009-hez képest (152,7 GW) ez körülbelül 7,8 GW növekedést jelent. A megújuló energiaforrások 54,2 GW-ot tesznek ki a teljes kapacitásból. A megújuló energiaforrásokból körülbelül 50,7 GW-ért az EEG tarifái szerint fizetnek. Ez azt jelenti, hogy a megújuló energiaforrások a teljes kapacitás körülbelül 34 %-át teszik ki (10). |
| --- | --- |

(11)

2010 végéig 160,5 GW termelőkapacitást kötöttek az átvitelirendszer-üzemeltetők (77,6 GW) és az elosztórendszer-üzemeltetők (82,9 GW) hálózataihoz. 2009-hez képest (152,7 GW) ez körülbelül 7,8 GW növekedést jelent. A megújuló energiaforrások 54,2 GW-ot tesznek ki a teljes kapacitásból. A megújuló energiaforrásokból körülbelül 50,7 GW-ért az EEG tarifái szerint fizetnek. Ez azt jelenti, hogy a megújuló energiaforrások a teljes kapacitás körülbelül 34 %-át teszik ki (10).

| (12) | A betáplálás tekintetében 2010-ben összesen 531,2 TWh-t tápláltak be az átvitelirendszer-üzemeltető (367,5 TWh) és az elosztórendszer-üzemeltető rendszerekbe (163,7 TWh). A megújuló forrásokból betáplált mennyiség 93,7 TWh volt, ebből 80,7 TWh mennyiségért az EEG-nek megfelelően fizettek. Ez azt jelenti, hogy a megújuló energiaforrásokból betáplált mennyiség a teljes betáplált mennyiség körülbelül 18 %-át teszi ki; ez az arány a megújuló források által a teljes előállítási kapacitásban képviselt 34 % alatt marad (11). A különbség annak tulajdonítható, hogy a megújuló energiaforrások kiaknázásának időtartama évente rövidebb, mint a hagyományos energiaforrásoké. |
| --- | --- |

(12)

A betáplálás tekintetében 2010-ben összesen 531,2 TWh-t tápláltak be az átvitelirendszer-üzemeltető (367,5 TWh) és az elosztórendszer-üzemeltető rendszerekbe (163,7 TWh). A megújuló forrásokból betáplált mennyiség 93,7 TWh volt, ebből 80,7 TWh mennyiségért az EEG-nek megfelelően fizettek. Ez azt jelenti, hogy a megújuló energiaforrásokból betáplált mennyiség a teljes betáplált mennyiség körülbelül 18 %-át teszi ki; ez az arány a megújuló források által a teljes előállítási kapacitásban képviselt 34 % alatt marad (11). A különbség annak tulajdonítható, hogy a megújuló energiaforrások kiaknázásának időtartama évente rövidebb, mint a hagyományos energiaforrásoké.

| (13) | A villamos energia német piacának másik ismérve a nemzeti hatóságok által a Japánban 2011 elején történt atomkatasztrófa után nemrégiben hozott határozathoz kapcsolódik, amely nyolc atomerőmű bezárására irányult; ezek teljes kapacitása 8 400 MW (12). Ezenkívül úgy határoztak, hogy 2022-re bezárják Németország összes többi atomerőművét is. Ez rövid távon megváltoztatta az import és az export egyensúlyát, így Németország, amely 2010-ig nettó villamosenergia-exportőr volt, 2011-ben nettó importőrré vált. |
| --- | --- |

(13)

A villamos energia német piacának másik ismérve a nemzeti hatóságok által a Japánban 2011 elején történt atomkatasztrófa után nemrégiben hozott határozathoz kapcsolódik, amely nyolc atomerőmű bezárására irányult; ezek teljes kapacitása 8 400 MW (12). Ezenkívül úgy határoztak, hogy 2022-re bezárják Németország összes többi atomerőművét is. Ez rövid távon megváltoztatta az import és az export egyensúlyát, így Németország, amely 2010-ig nettó villamosenergia-exportőr volt, 2011-ben nettó importőrré vált.

| (14) | A Bizottság korábbi gyakorlata alapján (13) a villamosenergia-ágazatban a következő érintett termékpiacokat lehet megkülönböztetni: i. előállítás és nagykereskedelmi értékesítés; ii. szállítás; iii. elosztás és iv. kiskereskedelmi értékesítés. Habár ezen piacok közül néhány további alkategóriákra tagolható, a Bizottság eddigi gyakorlatában (14) elutasította a villamosenergia-termelési piac és a nagykereskedelmi értékesítési piac közötti megkülönböztetést, mivel az előállítás önmagában az értéklánc szempontjából csak az első lépés, ám az előállított villamosenergia-mennyiségeket a nagykereskedelmi piacon értékesítik. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság korábbi gyakorlata alapján (13) a villamosenergia-ágazatban a következő érintett termékpiacokat lehet megkülönböztetni: i. előállítás és nagykereskedelmi értékesítés; ii. szállítás; iii. elosztás és iv. kiskereskedelmi értékesítés. Habár ezen piacok közül néhány további alkategóriákra tagolható, a Bizottság eddigi gyakorlatában (14) elutasította a villamosenergia-termelési piac és a nagykereskedelmi értékesítési piac közötti megkülönböztetést, mivel az előállítás önmagában az értéklánc szempontjából csak az első lépés, ám az előállított villamosenergia-mennyiségeket a nagykereskedelmi piacon értékesítik.

| (15) | A BDEW kérelme a villamos energia előállítására és nagykereskedelmére vonatkozik. A német szövetségi versenyhatóság állásfoglalásában a termékpiacot a „villamos energia elsődleges értékesítési piacaként” (15) határozza meg, amely az energiaszolgáltatók által előállított villamos energia eredeti értékesítésére, valamint a villamos energia nettó importjára terjed ki, de nem foglalja magában a piaci szereplők közötti későbbi kereskedelmet. Ezenkívül a német szövetségi versenyhatóság úgy véli, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és értékesítése nem képezi a piac részét. |
| --- | --- |

(15)

A BDEW kérelme a villamos energia előállítására és nagykereskedelmére vonatkozik. A német szövetségi versenyhatóság állásfoglalásában a termékpiacot a „villamos energia elsődleges értékesítési piacaként” (15) határozza meg, amely az energiaszolgáltatók által előállított villamos energia eredeti értékesítésére, valamint a villamos energia nettó importjára terjed ki, de nem foglalja magában a piaci szereplők közötti későbbi kereskedelmet. Ezenkívül a német szövetségi versenyhatóság úgy véli, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és értékesítése nem képezi a piac részét.

| (16) | A német szövetségi versenyhatóság szerint az EEG hatálya alá tartozó villamos energia piaca az első értékesítést illetően külön piacot képez. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon; azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron. Ezután második lépésben értékesítik a nagykereskedelmi piacon. |
| --- | --- |

(16)

A német szövetségi versenyhatóság szerint az EEG hatálya alá tartozó villamos energia piaca az első értékesítést illetően külön piacot képez. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon; azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron. Ezután második lépésben értékesítik a nagykereskedelmi piacon.

| (17) | A német szövetségi versenyhatóság arra a következtetésre jutott, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és értékesítése nem piaci alapon szerveződik, és hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia független a kereslettől és az ármutatóktól (16). Ez a következtetés főleg a következő tényeken alapul: |
| --- | --- |

(17)

A német szövetségi versenyhatóság arra a következtetésre jutott, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és értékesítése nem piaci alapon szerveződik, és hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia független a kereslettől és az ármutatóktól (16). Ez a következtetés főleg a következő tényeken alapul:

| (18) | Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia betáplálási szempontból elsőbbséget élvez, ezért az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása teljesen független a kereslettől. A termelés és a betáplálás az áraktól is független, mivel az üzemeltetők jogszabályban előírt ellentételezésre jogosultak. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát az átvitelirendszer-üzemeltetők a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően az azonnali piacon, gazdasági mozgástér nélkül értékesítik. |
| --- | --- |

(18)

Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia betáplálási szempontból elsőbbséget élvez, ezért az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása teljesen független a kereslettől. A termelés és a betáplálás az áraktól is független, mivel az üzemeltetők jogszabályban előírt ellentételezésre jogosultak. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát az átvitelirendszer-üzemeltetők a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően az azonnali piacon, gazdasági mozgástér nélkül értékesítik.

| (19) | A német szövetségi versenyhatóság megjegyezte továbbá, hogy a jogszabályok alapján az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát lehet közvetlenül értékesíteni, és néhány üzemeltető él is ezzel a lehetőséggel. Az EEG értelmében az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői a hónap első napján átállhatnak a közvetlen értékesítésről az EEG szerinti tarifa igénybe vételére. A piaci árra vonatkozó előrejelzések és a kereslet függvényében az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői így minden hónapban eldönthetik, hogy az értékesítés melyik formája a legelőnyösebb a számukra. A közvetlen értékesítés jelentősége azonban a jövőben elenyésző lesz. |
| --- | --- |

(19)

A német szövetségi versenyhatóság megjegyezte továbbá, hogy a jogszabályok alapján az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát lehet közvetlenül értékesíteni, és néhány üzemeltető él is ezzel a lehetőséggel. Az EEG értelmében az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői a hónap első napján átállhatnak a közvetlen értékesítésről az EEG szerinti tarifa igénybe vételére. A piaci árra vonatkozó előrejelzések és a kereslet függvényében az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői így minden hónapban eldönthetik, hogy az értékesítés melyik formája a legelőnyösebb a számukra. A közvetlen értékesítés jelentősége azonban a jövőben elenyésző lesz.

| (20) | A 2012 elején hatályba lépett, módosított EEG szerint az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői számára – a fentiekkel összhangban – fennáll annak lehetősége, hogy az általuk előállított villamos energiát maguk értékesítsék és egyúttal piaci jutalékot kapjanak. A piaci jutalék a rögzített EEG-díj és az utólag meghatározott havi tőzsdei átlagár közötti különbséget hivatott helyettesíteni. A piaci jutalék igénybe vétele azonban szabadon választható, vagyis az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői maradhatnak a rögzített díjazási rendszerben vagy bármely hónapban visszaléphetnek oda. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia legnagyobb részét azonban várhatóan az átviteli hálózat üzemeltetői értékesítik. Ezenkívül a piaci díjon alapuló modell nem változtat azon, hogy az EEG hatálya alá tartozó energiatermelők teljes díjazási szintjét nem elsősorban a piaci árak határozzák meg (17). |
| --- | --- |

(20)

A 2012 elején hatályba lépett, módosított EEG szerint az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői számára – a fentiekkel összhangban – fennáll annak lehetősége, hogy az általuk előállított villamos energiát maguk értékesítsék és egyúttal piaci jutalékot kapjanak. A piaci jutalék a rögzített EEG-díj és az utólag meghatározott havi tőzsdei átlagár közötti különbséget hivatott helyettesíteni. A piaci jutalék igénybe vétele azonban szabadon választható, vagyis az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői maradhatnak a rögzített díjazási rendszerben vagy bármely hónapban visszaléphetnek oda. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia legnagyobb részét azonban várhatóan az átviteli hálózat üzemeltetői értékesítik. Ezenkívül a piaci díjon alapuló modell nem változtat azon, hogy az EEG hatálya alá tartozó energiatermelők teljes díjazási szintjét nem elsősorban a piaci árak határozzák meg (17).

| (21) | A német szövetségi versenyhatóság ezért elismeri, hogy bár az EEG hatálya alá tartozó villamos energia versenynyomást fejt ki a hagyományos forrásokból előállított villamos energiára, az ellenkezője nem igaz; ezért az EEG hatálya alá tartozó villamos energia nem szerepelhet ugyanazon a piacon, mint a hagyományos villamos energia, mivel az első értékesítés piaci feltételei a két előállítási mód esetében jelentősen eltérnek. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia első értékesítését továbbá főleg az átviteli hálózat üzemeltetői végzik. Ezért a piac a keresleti oldal szempontjából is nyilvánvalóan eltér a hagyományos villamos energia nagykereskedelmi piacától. |
| --- | --- |

(21)

A német szövetségi versenyhatóság ezért elismeri, hogy bár az EEG hatálya alá tartozó villamos energia versenynyomást fejt ki a hagyományos forrásokból előállított villamos energiára, az ellenkezője nem igaz; ezért az EEG hatálya alá tartozó villamos energia nem szerepelhet ugyanazon a piacon, mint a hagyományos villamos energia, mivel az első értékesítés piaci feltételei a két előállítási mód esetében jelentősen eltérnek. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia első értékesítését továbbá főleg az átviteli hálózat üzemeltetői végzik. Ezért a piac a keresleti oldal szempontjából is nyilvánvalóan eltér a hagyományos villamos energia nagykereskedelmi piacától.

| (22) | Figyelembe véve a villamos energia német piacának sajátos jellegét, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül az érintett termékpiac fogalma a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és első értékesítésének piacát foglalja magában. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése a fent említett okok miatt nem képezi e piac részét, és ezért külön kell értékelni. |
| --- | --- |

(22)

Figyelembe véve a villamos energia német piacának sajátos jellegét, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül az érintett termékpiac fogalma a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és első értékesítésének piacát foglalja magában. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése a fent említett okok miatt nem képezi e piac részét, és ezért külön kell értékelni.

| (23) | A kérelem a Németországi Szövetségi Köztársaság területén végzett tevékenységekre vonatkozik. A kérelmező a szabályozási keret kialakításában megfigyelhető különböző tendenciák, a villamos energia importjának és exportjának szintje, valamint a piacok összekapcsolására és a szűk keresztmetszetek kezelésére irányuló eljárások alapján olyan kiterjedtebb piac lehetőségét vizsgálja, amely Németországot és Ausztriát is magában foglalja, de végül az alábbi következtetést vonja le: „a kérelmező nem tudja eldönteni, hogy a villamos energia német nagykereskedelmi piaca és a szomszédos országok érintett piacai jelenleg megfelelően integráltak-e ahhoz, hogy regionális piacnak minősüljenek”. |
| --- | --- |

(23)

A kérelem a Németországi Szövetségi Köztársaság területén végzett tevékenységekre vonatkozik. A kérelmező a szabályozási keret kialakításában megfigyelhető különböző tendenciák, a villamos energia importjának és exportjának szintje, valamint a piacok összekapcsolására és a szűk keresztmetszetek kezelésére irányuló eljárások alapján olyan kiterjedtebb piac lehetőségét vizsgálja, amely Németországot és Ausztriát is magában foglalja, de végül az alábbi következtetést vonja le: „a kérelmező nem tudja eldönteni, hogy a villamos energia német nagykereskedelmi piaca és a szomszédos országok érintett piacai jelenleg megfelelően integráltak-e ahhoz, hogy regionális piacnak minősüljenek”.

| (24) | A német szövetségi versenyhatóság az ágazati felmérés elvégzése után azt feltételezi, hogy a villamos energiának közös elsődleges piaca van Németországban és Ausztriában. Ez a következtetés azon alapul, hogy nincsenek szűk keresztmetszetek a Németország és Ausztria közötti határon lévő rendszer-összeköttetéseknél, valamint hogy az Európai Energiatőzsdén (EPEX) egységes az értékesítési és árképzési térség. |
| --- | --- |

(24)

A német szövetségi versenyhatóság az ágazati felmérés elvégzése után azt feltételezi, hogy a villamos energiának közös elsődleges piaca van Németországban és Ausztriában. Ez a következtetés azon alapul, hogy nincsenek szűk keresztmetszetek a Németország és Ausztria közötti határon lévő rendszer-összeköttetéseknél, valamint hogy az Európai Energiatőzsdén (EPEX) egységes az értékesítési és árképzési térség.

| (25) | A Bizottság korábbi gyakorlatában a villamos energia piacát legtöbbször nemzeti (18) vagy akár kisebb (19) kiterjedésű piacként határozta meg. Bizonyos esetekben azonban nyitva hagyta a nemzeti piacoknál kiterjedtebb piacok lehetőségét (20). |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság korábbi gyakorlatában a villamos energia piacát legtöbbször nemzeti (18) vagy akár kisebb (19) kiterjedésű piacként határozta meg. Bizonyos esetekben azonban nyitva hagyta a nemzeti piacoknál kiterjedtebb piacok lehetőségét (20).

| (26) | A Bizottság úgy véli, hogy a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül nem szükséges meghatározni a hagyományos villamos energia előállítása és első értékesítése által érintett piac pontos földrajzi kiterjedését, mivel a piac bármely más meghatározása esetében az értékelés eredménye ugyanaz lenne. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság úgy véli, hogy a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül nem szükséges meghatározni a hagyományos villamos energia előállítása és első értékesítése által érintett piac pontos földrajzi kiterjedését, mivel a piac bármely más meghatározása esetében az értékelés eredménye ugyanaz lenne.

| (27) | Ami az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítását és első értékesítését illeti, földrajzi kiterjedése nem nyúlhat túl Németország területén, mivel a német EEG-ben meghatározott konkrét jogi feltételeken alapul. |
| --- | --- |

(27)

Ami az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítását és első értékesítését illeti, földrajzi kiterjedése nem nyúlhat túl Németország területén, mivel a német EEG-ben meghatározott konkrét jogi feltételeken alapul.

a)   Piaci részesedés és piaci koncentráció

| (28) | A 30. cikk értelmében hozott határozataiban követett állandó gyakorlata (21) szellemében a Bizottság úgy vélte, hogy a villamos energia előállítása tekintetében „a nemzeti piacokon fennálló verseny egyik fokmérője a három legnagyobb termelő teljes piaci részesedése”. |
| --- | --- |

(28)

A 30. cikk értelmében hozott határozataiban követett állandó gyakorlata (21) szellemében a Bizottság úgy vélte, hogy a villamos energia előállítása tekintetében „a nemzeti piacokon fennálló verseny egyik fokmérője a három legnagyobb termelő teljes piaci részesedése”.

| (29) | A német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása szerint (22) a három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése a betáplált villamos energia tekintetében 2007-ben 74 %, 2008-ban 73 %, 2010-ben 70 % volt. A villamos energia német piaca ezért a 2004/17/EK irányelv 30. cikke értelmében hozott korábbi mentesítési határozatokhoz képest a tartomány középső részén helyezkedik el (23). |
| --- | --- |

(29)

A német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása szerint (22) a három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése a betáplált villamos energia tekintetében 2007-ben 74 %, 2008-ban 73 %, 2010-ben 70 % volt. A villamos energia német piaca ezért a 2004/17/EK irányelv 30. cikke értelmében hozott korábbi mentesítési határozatokhoz képest a tartomány középső részén helyezkedik el (23).

| (30) | Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a két legnagyobb termelőre, az RWE-re és az E.ON-ra, amelyek együtt 58 %-os piaci részesedéssel rendelkeznek (24), nem vonatkoznak a közbeszerzési törvény rendelkezései. |
| --- | --- |

(30)

Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a két legnagyobb termelőre, az RWE-re és az E.ON-ra, amelyek együtt 58 %-os piaci részesedéssel rendelkeznek (24), nem vonatkoznak a közbeszerzési törvény rendelkezései.

| (31) | E határozat célja annak megállapítása, hogy a villamos energia előállítása és nagykereskedelme ki van-e téve olyan szintű versenynek (a szabad hozzáférésű piacokon), amely biztosítja, hogy a 2004/17/EK irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok által teremtett fegyelem hiányában is átláthatóan, megkülönböztetéstől mentesen, a gazdaságilag legelőnyösebb megoldás kiválasztását lehetővé tevő módon történjenek az érintett tevékenységek végzéséhez szükséges beszerzések. Ezzel kapcsolatban fontos szem előtt tartani, hogy amikor a közbeszerzési eljárások hatálya alá nem tartozó cégek (nevezetesen az RWE és az E.ON) tevékenykednek ezeken a piacokon, versenynyomást gyakorolhatnak a többi piaci szereplőre. Ez akkor sem fog megváltozni, ha Ausztriát is beleértik az érintett földrajzi piacba, mivel a legnagyobb termelők piaci részesedése várhatóan csak némileg kevesebb az Ausztriára és Németországra egyaránt kiterjedő piacon (25). |
| --- | --- |

(31)

E határozat célja annak megállapítása, hogy a villamos energia előállítása és nagykereskedelme ki van-e téve olyan szintű versenynek (a szabad hozzáférésű piacokon), amely biztosítja, hogy a 2004/17/EK irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok által teremtett fegyelem hiányában is átláthatóan, megkülönböztetéstől mentesen, a gazdaságilag legelőnyösebb megoldás kiválasztását lehetővé tevő módon történjenek az érintett tevékenységek végzéséhez szükséges beszerzések. Ezzel kapcsolatban fontos szem előtt tartani, hogy amikor a közbeszerzési eljárások hatálya alá nem tartozó cégek (nevezetesen az RWE és az E.ON) tevékenykednek ezeken a piacokon, versenynyomást gyakorolhatnak a többi piaci szereplőre. Ez akkor sem fog megváltozni, ha Ausztriát is beleértik az érintett földrajzi piacba, mivel a legnagyobb termelők piaci részesedése várhatóan csak némileg kevesebb az Ausztriára és Németországra egyaránt kiterjedő piacon (25).

| (32) | A hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében a fenti tények úgy értelmezhetők, hogy a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó piaci szereplők közvetlenül ki vannak téve a versenynek. |
| --- | --- |

(32)

A hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében a fenti tények úgy értelmezhetők, hogy a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó piaci szereplők közvetlenül ki vannak téve a versenynek.

| (33) | Azt is fontos megjegyezni, hogy a Bizottság „2009-2010 Report on progress in creating the internal gas and electricity market” című, 2011. júniusi szolgálati munkadokumentuma (26) a korábbi évekhez képest csökkenést jelzett a német piaci koncentrációban (27), és a villamos energia német piacát kapacitás szempontjából a „mérsékelten koncentrált piacok” (28), vagyis a 750 és 1 800 közötti Herfindahl–Hirschman-indexszel (HHI) (29) rendelkező piacok kategóriájába sorolta. |
| --- | --- |

(33)

Azt is fontos megjegyezni, hogy a Bizottság „2009-2010 Report on progress in creating the internal gas and electricity market” című, 2011. júniusi szolgálati munkadokumentuma (26) a korábbi évekhez képest csökkenést jelzett a német piaci koncentrációban (27), és a villamos energia német piacát kapacitás szempontjából a „mérsékelten koncentrált piacok” (28), vagyis a 750 és 1 800 közötti Herfindahl–Hirschman-indexszel (HHI) (29) rendelkező piacok kategóriájába sorolta.

| (34) | A fenti számokat figyelembe véve ezen határozat alkalmazásában – a versenyjog sérelme nélkül – az ajánlatkérők tekintetében feltételezhető, hogy a piac koncentrációjának mértéke arra mutat, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítása és nagykereskedelme bizonyos mértékű versenynek van kitéve. |
| --- | --- |

(34)

A fenti számokat figyelembe véve ezen határozat alkalmazásában – a versenyjog sérelme nélkül – az ajánlatkérők tekintetében feltételezhető, hogy a piac koncentrációjának mértéke arra mutat, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítása és nagykereskedelme bizonyos mértékű versenynek van kitéve.

b)   Egyéb tényezők

| (35) | Az elmúlt években, pontosabban 2011 márciusáig Németország nettó villamosenergia-exportőr volt. A villamos energiát előállító atomerőművek kiiktatására vonatkozó határozat miatt azonban Németország nettó importőrré vált. Ezért jelenleg versenynyomás jellemző a piacra, amely a Németországon kívül előállított villamos energia behozatalának lehetőségéből ered. Ennek eredményeképpen a villamosenergia-ágazatba való németországi beruházásoknál figyelembe kell venni a környező országok termelőit. Ezért ezek a tényezők nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának németországi piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. Ezenkívül a helyzet elemzése a szolgáltatóváltások (30) és a nagykereskedelmi piac likviditásának mértéke (31) tekintetében kimutatta, hogy ezek a tényezők nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának németországi piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. Végül pedig meg kell jegyezni, hogy a német kiegyenlítő piac (32) és fő jellemzői (piacalapú árképzés, valamint a pozitív és negatív kiegyenlítő energia közötti árkülönbség) nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításának piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. |
| --- | --- |

(35)

Az elmúlt években, pontosabban 2011 márciusáig Németország nettó villamosenergia-exportőr volt. A villamos energiát előállító atomerőművek kiiktatására vonatkozó határozat miatt azonban Németország nettó importőrré vált. Ezért jelenleg versenynyomás jellemző a piacra, amely a Németországon kívül előállított villamos energia behozatalának lehetőségéből ered. Ennek eredményeképpen a villamosenergia-ágazatba való németországi beruházásoknál figyelembe kell venni a környező országok termelőit. Ezért ezek a tényezők nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának németországi piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. Ezenkívül a helyzet elemzése a szolgáltatóváltások (30) és a nagykereskedelmi piac likviditásának mértéke (31) tekintetében kimutatta, hogy ezek a tényezők nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának németországi piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. Végül pedig meg kell jegyezni, hogy a német kiegyenlítő piac (32) és fő jellemzői (piacalapú árképzés, valamint a pozitív és negatív kiegyenlítő energia közötti árkülönbség) nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításának piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek.

| (36) | Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előnyt szerez a hálózatba való elsődleges bekapcsolásból és elsőbbséget élvez a hagyományos villamos energiával szemben a hálózatba való betáplálásnál, ami azt jelenti, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása független a kereslettől. Mivel az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában a piaci árnál magasabb költségekkel állítják elő, olyan rendszert alakítottak ki, amelyben az EEG hatálya alá tartozó villamos energia rendkívüli támogatásban részesül. Az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői (33) a beüzemelés évében és az azt követő 20 évben jogszabályban meghatározott ellentételezésre jogosultak az átviteli hálózat üzemeltetőitől. Ez a díjazás fedezi a költségeiket, így magasabb, mint a piaci ár. Ezért a tőzsdei áraktól függetlenül betáplálhatják az általuk előállított villamos energiát a hálózatba (34). |
| --- | --- |

(36)

Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előnyt szerez a hálózatba való elsődleges bekapcsolásból és elsőbbséget élvez a hagyományos villamos energiával szemben a hálózatba való betáplálásnál, ami azt jelenti, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása független a kereslettől. Mivel az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában a piaci árnál magasabb költségekkel állítják elő, olyan rendszert alakítottak ki, amelyben az EEG hatálya alá tartozó villamos energia rendkívüli támogatásban részesül. Az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői (33) a beüzemelés évében és az azt követő 20 évben jogszabályban meghatározott ellentételezésre jogosultak az átviteli hálózat üzemeltetőitől. Ez a díjazás fedezi a költségeiket, így magasabb, mint a piaci ár. Ezért a tőzsdei áraktól függetlenül betáplálhatják az általuk előállított villamos energiát a hálózatba (34).

| (37) | Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon; azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron. Az átvitelirendszer-üzemeltetőknek az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát az energiatőzsde azonnali piacán kell értékesíteniük, aminek következtében veszteséget szenvednek el. Ezeket a költségeket végül a villamos energia végső felhasználói fizetik meg, akik energiaszolgáltatóiknak külön EEG-díjat fizetnek, amely azután továbbkerül az átviteli hálózatok üzemeltetőihez. Azok az energiaszolgáltatók, amelyek több mint 50 %-os arányban vásárolnak az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát, ezen belül legalább 20 %-os arányban nap- vagy szélenergiából nyert villamos energiát, csökkentett EEG-különdíjat fizetnek. |
| --- | --- |

(37)

Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon; azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron. Az átvitelirendszer-üzemeltetőknek az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát az energiatőzsde azonnali piacán kell értékesíteniük, aminek következtében veszteséget szenvednek el. Ezeket a költségeket végül a villamos energia végső felhasználói fizetik meg, akik energiaszolgáltatóiknak külön EEG-díjat fizetnek, amely azután továbbkerül az átviteli hálózatok üzemeltetőihez. Azok az energiaszolgáltatók, amelyek több mint 50 %-os arányban vásárolnak az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát, ezen belül legalább 20 %-os arányban nap- vagy szélenergiából nyert villamos energiát, csökkentett EEG-különdíjat fizetnek.

| (38) | Az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői számára fennáll az a lehetőség is, hogy az előállított villamos energiát „közvetlen értékesítéssel” adják el. Ez azt jelenti, hogy az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői lemondhatnak a jogszabályban meghatározott díjazásról, és helyette az azonnali piacon közvetlenül értékesíthetik a villamos energiát. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia magas előállítási költségei miatt a jogszabályban meghatározott feltételeken kívüli közvetlen értékesítés rendszerint nem kifizetődő. A múltban ezt a módszert ritkán, főleg olyan esetekben alkalmazták, amikor a vásárlók mentességet tudtak szerezni az EEG-különdíj alól oly módon, hogy közvetlenül valamely termelőtől szereztek be bizonyos mennyiséget az EEG hatálya alá tartozó villamos energiából, és azt hagyományos villamos energiával kombinálták (35). Miután 2012 elején hatályba lépett az új EEG-törvény, korlátozódott ennek a mentességnek a lehetősége, ami valószínűleg csökkenti fogja a közvetlen értékesítés e formáját (36). |
| --- | --- |

(38)

Az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői számára fennáll az a lehetőség is, hogy az előállított villamos energiát „közvetlen értékesítéssel” adják el. Ez azt jelenti, hogy az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői lemondhatnak a jogszabályban meghatározott díjazásról, és helyette az azonnali piacon közvetlenül értékesíthetik a villamos energiát. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia magas előállítási költségei miatt a jogszabályban meghatározott feltételeken kívüli közvetlen értékesítés rendszerint nem kifizetődő. A múltban ezt a módszert ritkán, főleg olyan esetekben alkalmazták, amikor a vásárlók mentességet tudtak szerezni az EEG-különdíj alól oly módon, hogy közvetlenül valamely termelőtől szereztek be bizonyos mennyiséget az EEG hatálya alá tartozó villamos energiából, és azt hagyományos villamos energiával kombinálták (35). Miután 2012 elején hatályba lépett az új EEG-törvény, korlátozódott ennek a mentességnek a lehetősége, ami valószínűleg csökkenti fogja a közvetlen értékesítés e formáját (36).

| (39) | Az új törvény új „közvetlen értékesítési” lehetőséget biztosít, amely azonban úgynevezett „piaci jutalék” fizetését írja elő az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítói részére, amely fedezi a magasabb költségeik és az átlagos piaci ár közötti különbséget (a továbbiakban: „piaci jutalékon alapuló modell”). Az átvitelirendszer-üzemeltetők becslései szerint a piaci jutalékon alapuló modellben végzett értékesítés 2012-ben a megújuló energiaforrások minden típusát tekintve eléri az összesen 15 %-os arányt (37). Levonható az a következtetés, hogy jelenleg és a közeljövőben az EEG hatálya alá tartozó villamos energia legnagyobb részét a jogszabályban meghatározott díjak rendszerében és az átvitelirendszer-üzemeltetők által értékesítik. A nem támogatott közvetlen értékesítés csupán elenyésző szerepet fog játszani. |
| --- | --- |

(39)

Az új törvény új „közvetlen értékesítési” lehetőséget biztosít, amely azonban úgynevezett „piaci jutalék” fizetését írja elő az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítói részére, amely fedezi a magasabb költségeik és az átlagos piaci ár közötti különbséget (a továbbiakban: „piaci jutalékon alapuló modell”). Az átvitelirendszer-üzemeltetők becslései szerint a piaci jutalékon alapuló modellben végzett értékesítés 2012-ben a megújuló energiaforrások minden típusát tekintve eléri az összesen 15 %-os arányt (37). Levonható az a következtetés, hogy jelenleg és a közeljövőben az EEG hatálya alá tartozó villamos energia legnagyobb részét a jogszabályban meghatározott díjak rendszerében és az átvitelirendszer-üzemeltetők által értékesítik. A nem támogatott közvetlen értékesítés csupán elenyésző szerepet fog játszani.

| (40) | A fenti okokból az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése olyan szabályozott rendszer részét képezi, amelyben a termelőknek jogszabályban meghatározott díjazás alapján fizetnek. Nincsenek kitéve a versenynek, mivel az általuk előállított, az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát a piacon uralkodó ártól függetlenül betáplálhatják. A betáplálási elsőbbségük miatt a teljes előállított mennyiséget el tudják adni. Ezért nem vonható le az a következtetés, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítóinak tevékenysége ki van téve a versenynek. A fentiek tekintetében nem kell további, a (6) preambulumbekezdésben felsoroltakhoz hasonló mutatókat értékelni. |
| --- | --- |

(40)

A fenti okokból az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése olyan szabályozott rendszer részét képezi, amelyben a termelőknek jogszabályban meghatározott díjazás alapján fizetnek. Nincsenek kitéve a versenynek, mivel az általuk előállított, az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát a piacon uralkodó ártól függetlenül betáplálhatják. A betáplálási elsőbbségük miatt a teljes előállított mennyiséget el tudják adni. Ezért nem vonható le az a következtetés, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítóinak tevékenysége ki van téve a versenynek. A fentiek tekintetében nem kell további, a (6) preambulumbekezdésben felsoroltakhoz hasonló mutatókat értékelni.

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (41) | A fent megvizsgált tényezők tekintetében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltétel a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében az ajánlatkérők szempontjából teljesítettnek tekintendő. |
| --- | --- |

(41)

A fent megvizsgált tényezők tekintetében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltétel a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében az ajánlatkérők szempontjából teljesítettnek tekintendő.

| (42) | Ezenkívül, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére ítélnek oda megbízást, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot. |
| --- | --- |

(42)

Ezenkívül, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére ítélnek oda megbízást, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot.

| (43) | Mindazonáltal a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltétel az EEG hatálya alá tartozó villamos energia németországi előállítása és első értékesítése tekintetében az ajánlatkérők szempontjából nem tekintendő teljesítettnek. |
| --- | --- |

(43)

Mindazonáltal a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltétel az EEG hatálya alá tartozó villamos energia németországi előállítása és első értékesítése tekintetében az ajánlatkérők szempontjából nem tekintendő teljesítettnek.

| (44) | Mivel az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése továbbra is a 2004/17/EK irányelv rendelkezéseinek hatálya alá esik, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő közbeszerzési szerződéseket a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes közbeszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2004/17/EK irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés fő célját képezik. Azon vegyes közbeszerzések esetében, ahol az alapvető cél az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállításának és nagykereskedelmének támogatása, a 2004/17/EK irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett szabályokkal összhangban kell odaítélni. E határozat alapját a BDEW és a német hatóságok által benyújtott információk alapján a 2011 októbere és 2012 februárja között fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításával és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható. |
| --- | --- |

(44)

Mivel az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése továbbra is a 2004/17/EK irányelv rendelkezéseinek hatálya alá esik, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő közbeszerzési szerződéseket a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes közbeszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2004/17/EK irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés fő célját képezik. Azon vegyes közbeszerzések esetében, ahol az alapvető cél az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállításának és nagykereskedelmének támogatása, a 2004/17/EK irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett szabályokkal összhangban kell odaítélni. E határozat alapját a BDEW és a német hatóságok által benyújtott információk alapján a 2011 októbere és 2012 februárja között fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításával és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható.

| (45) | Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban állnak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(45)

Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban állnak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó az ajánlatkérő felek által odaítélt és a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítását és első értékesítését lehetővé tévő szerződésekre.

E határozat alkalmazásában a hagyományos forrásokból előállított villamos energia az a villamos energia, amely nem esik az EEG hatálya alá. Ezenkívül az EEG és az abban foglalt feltételek értelmében a „megújuló energiaforrások” az alábbiak: vízenergia, ideértve a hullámenergiát, árapály-energiát, sókoncentrációkülönbség- és áramlásenergiát, szélenergia, napsugárzás, geotermikus energia, biomasszából származó energia, ideértve a biogázt, a biometánt, a hulladéklerakó-gázt és a szennyvízkezelésből származó gázt, valamint a háztartási és ipari hulladék biológiailag lebomló részét.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 24-én.

a Bizottság részéről

Michel BARNIER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  A mentesítés iránti kérelem a villamosenergia-termeléshez kapcsolódó tevékenységekre is kiterjed, például a kombinált hő- és energiatermelő erőművekre.

2

(3)  HL L 27., 1997.1.30., 20. o.

3

(4)  HL L 176., 2003.7.15., 37. o.

4

(5)  HL L 211., 2009.8.14., 55. o.

5

(6)  Az Eurostat környezettel és energiával kapcsolatos, 2010. novemberi adatai szerint 2008-ban Németországban több mint 450 villamosenergia-termelő cég működött, amelyek a nettó villamosenergia-előállítás legalább 95 %-át képviselik.

6

(7)  Az EEG a következőket szabályozza: a megújuló energiaforrásokból és a bányagázból villamos energiát előállító létesítmények elsődleges bekapcsolása a villamosenergia-ellátás hálózati rendszereibe; ilyen villamos energiának a hálózati rendszer üzemeltetői általi elsődleges megvásárlása, szállítása, elosztása és kifizetése, a kombinált hő- és energiatermelésből származó villamos energia tekintetében is, és beleértve az ilyen jellegű villamos energiának a villamosenergia-ellátó rendszerbe való betáplálásáért fizetett díjat; és a tarifa vagy piaci jutalék ellenében megvásárolt villamos energia mennyiségére vonatkozó országos kiegyenlítési rendszer.

7

(8)  Az EEG és az abban foglalt feltételek értelmében a „megújuló energiaforrások” az alábbiak: vízenergia, ideértve a hullámenergiát, árapály-energiát, sókoncentrációkülönbség- és áramlásenergiát, szélenergia, napsugárzás, geotermikus energia, biomasszából származó energia, ideértve a biogázt, a biometánt, a hulladéklerakó-gázt és a szennyvízkezelésből származó gázt, valamint a háztartási és ipari hulladék biológiailag lebomló részét.

8

(9)  E határozat alkalmazásában a hagyományos forrásokból előállított és a hagyományos villamos energia az a villamos energia, amely nem esik az EEG hatálya alá.

9

(10)  Lásd: a Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen által kiadott „Monitoring Benchmark Report 2011” (angol fordítás), 9. o.

10

Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen

(11)  Lásd: a Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen által kiadott „Monitoring Benchmark Report 2011” (angol fordítás), 10. o.

11

Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen

(12)  Lásd: a Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen által kiadott „Monitoring Benchmark Report 2011” (angol fordítás).

12

Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen

(13)  COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA ügy, 2006.4.25., 3. o., 10. pont.

13

(14)  COMP/M.3696 – E.ON/MOL ügy, 2005.1.21., 223. pont, COMP/M.5467 – RWE/ESSENT ügy, 2009.6.23., 23. pont.

14

(15)  Lásd: a német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása (angol fordítás), 5. o.

15

(16)  Lásd: a német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása (angol fordítás), 5. o.

16

(17)  Az egyes üzemeltetők díjazása mindazonáltal eltérhet annak függvényében, hogy képesek-e a villamos energiát a havi átlagár felett értékesíteni.

17

(18)  2008/585/EK bizottsági határozat (HL L 188., 2008.7.7., 28. o., 9. preambulumbekezdés), 2008/741/EK bizottsági határozat (HL L 251., 2008.9.11., 35. o., 9. preambulumbekezdés) és COMP/M.3440 ENI/EDP/GDP ügy, 2004.12.9., 23. pont.

18

(19)  2010. július 14-i 2001/403/EK bizottsági határozat (HL L 186., 2010.7.20., 44. o., 9. preambulumbekezdés).

19

(20)  COMP/M.3268 – SYDKRAFT/GRANINGE ügy, 2003.10.30., 27. pont és COMP/M.3665 –ENEL/SLOVENSKE ELEKTRARNE ügy, 2005.4.26., 14. pont.

20

(21)  2009/47/EK bizottsági határozat (HL L 19., 2009.1.23., 57. o.), 2008/585/EK bizottsági határozat, 2008/741/EK bizottsági határozat, 2007/141/EK bizottsági határozat (HL L 62., 2007.3.1., 23. o.), 2007/706/EK bizottsági határozat (HL L 287., 2007.11.1., 18. o.), 2006/211/EK bizottsági határozat (HL L 76., 2006.3.15., 6. o.) és a 2006/422/EK bizottsági határozat (HL L 168., 2006.6.21., 33. o.).

21

(22)  Lásd: a német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása (angol fordítás), 7. oldal, 2. bekezdés.

22

(23)  A három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése az Egyesült Királyságban (39 %), Ausztriában (52 %) és Lengyelországban (55 %) alacsonyabb értékeket mutat, míg ugyanez az érték Finnországban (73,6 %) és Svédországban (87 %) magasabb.

23

(24)  A termelést a saját erőművek, a közös tulajdonban lévő erőművekben lévő részesedés és a szerződéses alapon biztosított hosszú távú termelés (lehívási jog) alapján számítják ki.

24

(25)  Lásd: a német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása (angol fordítás), 7. oldal, 3. bekezdés.

25

(26)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/legislation/doc/20100609_internal_market_report_2009_2010.pdf.

26

(27)  Lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum 7. oldalának 4. bekezdését.

27

(28)  A technikai melléklet 3.1. táblázata, a „2009-2010 Report on progress in creating the internal gas and electricity market” című, 2011 júniusi bizottsági szolgálati munkadokumentum technikai mellékletének 12. oldala.

28

(29)  Herfindahl–Hirschman-index: Az egyes cégek által elért piaci részesedés négyzetének összege. Csaknem 0-tól 10 000-ig terjedhet, nagyon sok nagyon kis cégtől egyetlen monopolisztikus termelőig. A HHI csökkenése általában a verseny erősödését jelzi, míg a növekedés ennek ellenkezőjét.

29

(30)  A „2009-2010 Report on Progress in Creating the Internal Gas and Electricity Market” című, 2011. júniusi bizottsági szolgálati munkadokumentum technikai mellékletének 6. oldalán található 2.1. táblázat és 7. oldalán található 2.2. táblázat szerint Németországban 2009-ben a nagy iparvállalatok esetében a szolgáltatóváltás mennyiség tekintetében 10,7 %-os, az érintett mérési pontok tekintetében pedig 15,6 %-os volt.

30

(31)  Lásd a Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen által kiadott „Monitoring Benchmark Report 2011” 28. oldalán; eszerint a német nagykereskedelmi piac rendkívül likvid. 2010-ben a nagykereskedelmi értékesítés volumene csaknem 10 600 TWh-t tett ki, ami több mint tizenhétszerese a tényleges németországi villamosenergia-keresletnek.

31

Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen

(32)  Habár ezek a valamely tagállamban előállított és/vagy elfogyasztott villamos energia teljes mennyiségének csupán kis részét képviselik, a kiegyenlítő mechanizmusok működését is további mutatónak kell tekinteni. Ennek az az oka, hogy ha nagy különbség van az átvitelirendszer-üzemeltetők által biztosított kiegyenlítő energia ára és a termelt fölösleg visszavásárlási ára között, az nehézséget jelenthet a kisebb piaci szereplők számára és alááshatja a verseny kialakulását.

32

(33)  E határozat értelmében és az EEG-vel összhangban az „EEG hatálya alá tartozó létesítmény” bármely létesítmény, amely megújuló energiaforrásokból vagy bányagázból villamos energiát állít elő. A megújuló energiaforrásokból vagy bányagázból villamos energiát előállító létesítmények azokat a létesítményeket is jelentik, amelyek átmenetileg raktározott, kizárólag megújuló energiaforrásokból vagy bányagázból származó energiát kapnak és azt villamos energiává alakítják át. „EEG hatálya alá tartozó létesítmény üzemeltetője” a tulajdonjogtól függetlenül bárki lehet, aki a létesítményt villamos energia megújuló energiaforrásból vagy bányagázból való előállítására használja.

33

(34)  Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia díjai általában magasabbak a tőzsdei árnál, ezért az EEG hatálya alá tartozó villamos energia drágább, mint a hagyományos módon előállított villamos energia. Ezeket a többletköltségeket az EEG-különdíj útján (2011-ben 3,5 cent/kWh) az energiafogyasztóknak kell viselniük.

34

(35)  Ezt a jelenséget néha a „Grünstromprivileg” (zöldáramkedvezmény) kifejezéssel illetik.

35

(36)  Az átvitelirendszer-üzemeltetők becslései szerint 2012-ben az ilyen módon végzett közvetlen értékesítés (az EEG-törvény 33b. §-a, 2012) aránya 3,7 % lesz.

36

Lásd: http://www.eeg-kwk.net/de/file/111115_Eckwerte_Einspeisung_final.pdf.

(37)  Lásd: http://www.eeg-kwk.net/de/file/111115_Eckwerte_Einspeisung_final.pdf.

37

---

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/28

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. április 24.)

Szerbia Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman és Kotthoff) Davis et al. károsító szervezettől való mentességének elismeréséről

(az értesítés a C(2012) 2524. számú dokumentummal történt)

(2012/219/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete A. részének 12. pontjára,

mivel:

| (1) | A 2000/29/EK tanácsi irányelv III. melléklete A. részének 12. pontja általános tilalmat ír elő a harmadik országokból származó, az A. rész 10. és 11. pontjában meghatározottaktól eltérő Solanum L. növények és hibridjeik gumóinak, többek között a Solanum tuberosum L. gumóknak az Unióba történő behozatalát illetően. Ez a tilalom nem alkalmazandó olyan európai harmadik országokra, amelyeket a Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman és Kotthoff) Davis et al. károsító szervezettől (a továbbiakban: szervezet) mentesnek ismernek el. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/29/EK tanácsi irányelv III. melléklete A. részének 12. pontja általános tilalmat ír elő a harmadik országokból származó, az A. rész 10. és 11. pontjában meghatározottaktól eltérő Solanum L. növények és hibridjeik gumóinak, többek között a Solanum tuberosum L. gumóknak az Unióba történő behozatalát illetően. Ez a tilalom nem alkalmazandó olyan európai harmadik országokra, amelyeket a Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman és Kotthoff) Davis et al. károsító szervezettől (a továbbiakban: szervezet) mentesnek ismernek el.

| (2) | A 2009-es, 2010-es és 2011-es felmérésekhez kapcsolódó, Szerbia által szolgáltatott hivatalos jelentésekből, valamint az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal által 2009 novemberében és decemberében egy szerbiai kiküldetés során gyűjtött információkból kiderül, hogy a szervezet nincs jelen Szerbiában, és a Solanum tuberosum L. gumók behozatala és hazai termelése vonatkozásában a károsító szervezet felismerése érdekében az ország ellenőrzési, felügyeleti és vizsgálati eljárásokat alkalmazott. |
| --- | --- |

(2)

A 2009-es, 2010-es és 2011-es felmérésekhez kapcsolódó, Szerbia által szolgáltatott hivatalos jelentésekből, valamint az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal által 2009 novemberében és decemberében egy szerbiai kiküldetés során gyűjtött információkból kiderül, hogy a szervezet nincs jelen Szerbiában, és a Solanum tuberosum L. gumók behozatala és hazai termelése vonatkozásában a károsító szervezet felismerése érdekében az ország ellenőrzési, felügyeleti és vizsgálati eljárásokat alkalmazott.

| (3) | Ezért helyénvaló annak elismerése, hogy Szerbia mentes a károsító szervezettől. |
| --- | --- |

(3)

Ezért helyénvaló annak elismerése, hogy Szerbia mentes a károsító szervezettől.

| (4) | Ez a határozat nem sérti az olyan későbbiekben tett megállapításokat, amelyek esetleg azt mutatják, hogy a károsító szervezet jelen van Szerbiában. |
| --- | --- |

(4)

Ez a határozat nem sérti az olyan későbbiekben tett megállapításokat, amelyek esetleg azt mutatják, hogy a károsító szervezet jelen van Szerbiában.

| (5) | A Bizottság felkéri Szerbiát, hogy évente küldje meg a szükséges információkat arra vonatkozóan, hogy Szerbia továbbra is mentes a károsító szervezettől. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság felkéri Szerbiát, hogy évente küldje meg a szükséges információkat arra vonatkozóan, hogy Szerbia továbbra is mentes a károsító szervezettől.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növényegészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növényegészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Elismerés

Szerbiát a Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman és Kotthoff) Davis et al. károsító szervezettől mentesnek kell tekinteni.

2. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 24-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/29

---

AZ EU–EFTA EGYSÉGES ÁRUTOVÁBBÍTÁSI ELJÁRÁSI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2012 HATÁROZATA

(2012. január 19.)

Horvátországnak az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről

(2012/220/EU)

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményre (1) (a továbbiakban: egyezmény) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének e) pontjára,

mivel:

| (1) | A Horvátországgal való kereskedelem támogatását megkönnyítené, ha a közötte és az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség között folyó árukereskedelemmel kapcsolatban egységes árutovábbítási eljárás jönne létre. |
| --- | --- |

(1)

A Horvátországgal való kereskedelem támogatását megkönnyítené, ha a közötte és az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség között folyó árukereskedelemmel kapcsolatban egységes árutovábbítási eljárás jönne létre.

| (2) | Az említett eljárás megvalósításának érdekében helyénvaló Horvátország felkérése, hogy csatlakozzon az egyezményhez, |
| --- | --- |

(2)

Az említett eljárás megvalósításának érdekében helyénvaló Horvátország felkérése, hogy csatlakozzon az egyezményhez,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyezmény 15a. cikkével összhangban, az Európai Unió Tanácsa és Horvátország között a jelen határozat mellékletében szereplő levélváltás formájában Horvátországot felkérik, hogy 2012. július 1-jétől csatlakozzon az egyezményhez.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. január 19-én.

a vegyes bizottság részéről

az elnök

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  HL L 226., 1987.8.13., 2. o.

1

---

MELLÉKLET

Tisztelt Uram!

Engem ért a megtiszteltetés, hogy tájékoztassam Önt az EU–EFTA egységes árutovábbítási eljárási vegyes bizottság 2012. január 19-i határozatáról (1/2012 sz. határozat), amely felkéri Horvátországot, hogy legyen az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény szerződő fele. Az Európai Unió felkéri Horvátországot, hogy a fenti egyezményt megkülönböztetés nélkül alkalmazza minden tagállam tekintetében.

Horvátország csatlakozása az egyezményhez oly módon hajtható végre, hogy az egyezmény 15a. cikkével összhangban csatlakozási okmányát az egyezmény Horvátország hivatalos nyelvére lefordított szövegével együtt letétbe helyezik az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál.

Kérem, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

főtitkár

az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága

Horvátország,

tudomásul véve az EU–EFTA egységes árutovábbítási eljárási vegyes bizottság 2012. január 19-i határozatát (1/2012 sz. határozat), amelyben felkérik Horvátországot, hogy csatlakozzon az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményhez (az „egyezmény”),

tekintettel az egyezményhez való csatlakozásra történő felkérésre,

mivel az említett egyezmény szerződő fele kíván lenni,

EZENNEL

csatlakozik az egyezményhez;

a jelen okirathoz mellékeli az egyezmény fordítását Horvátország hivatalos nyelvén;

kijelenti, hogy elfogadja az EU–EFTA egységes árutovábbítási eljárási vegyes bizottság összes olyan ajánlását és határozatát, amely 2012. január 19-e és azon időpont között keletkezik, amikor Horvátország csatlakozása hatályba lép az egyezmény 15a. cikkének megfelelően.

Kelt ...

---

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/31

---

AZ ÁRUFORGALOM ALAKISÁGAINAK EGYSZERŰSÍTÉSÉVEL FOGLALKOZÓ EU–EFTA VEGYES BIZOTTSÁG 1/2012 HATÁROZATA

(2012. január 19.)

Horvátországnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről

(2012/221/EU)

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményre (1) (a továbbiakban: egyezmény) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Horvátországgal történő árucserét megkönnyítené, ha egyszerűsödnének azok az alakiságok, amelyek hatással vannak a Horvátország és az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség között folyó árukereskedelemre. |
| --- | --- |

(1)

A Horvátországgal történő árucserét megkönnyítené, ha egyszerűsödnének azok az alakiságok, amelyek hatással vannak a Horvátország és az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség között folyó árukereskedelemre.

| (2) | Az említett könnyítés megvalósításának érdekében helyénvaló Horvátország felkérése, hogy csatlakozzon az egyezményhez, |
| --- | --- |

(2)

Az említett könnyítés megvalósításának érdekében helyénvaló Horvátország felkérése, hogy csatlakozzon az egyezményhez,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyezmény 11a. cikkével összhangban, az Európai Unió Tanácsa és Horvátország között a jelen határozat mellékletében található levélváltás formájában Horvátországot felkérik, hogy 2012. július 1-jétől csatlakozzon az egyezményhez.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. január 19-én.

a vegyes bizottság részéről

az elnök

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  HL L 134., 1987.5.22., 2. o.

1

---

MELLÉKLET

Tisztelt Uram!

Engem ért a megtiszteltetés, hogy tájékoztassam Önt az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU-EFTA vegyes bizottság 2012. január 19 -i határozatáról (1/2012 sz. határozat), amely felkéri Horvátországot, hogy legyen az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezmény szerződő fele.

Horvátország csatlakozása az egyezményhez oly módon hajtható végre, hogy az egyezmény 11a. cikkével összhangban csatlakozási okmányát az egyezmény Horvátország hivatalos nyelvére lefordított szövegével együtt letétbe helyezik az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál.

Kérem, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

a főtitkár

az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága

Horvátország,

tudomásul véve az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU-EFTA vegyes bizottság 2012. január 19-i határozatát (1/2012 sz. határozat), amelyben felkérik Horvátországot, hogy csatlakozzon az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményhez (a továbbiakban: egyezmény),

mivel az említett egyezmény szerződő fele kíván lenni,

EZENNEL

csatlakozik az egyezményhez;

a jelen okirathoz mellékeli az egyezmény fordítását Horvátország hivatalos nyelvén;

kijelenti, hogy elfogadja az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU-EFTA vegyes bizottság összes olyan ajánlását és határozatát, amely 2012. január 19-e és azon időpont között keletkezik, amikor Horvátország csatlakozása hatályba lép az egyezmény 11a. cikkének megfelelően.

Kelt ...

---

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/33

---

AZ EU–EFTA EGYSÉGES ÁRUTOVÁBBÍTÁSI ELJÁRÁSI VEGYES BIZOTTSÁG 2/2012 HATÁROZATA

(2012. január 19.)

Törökországnak az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről

(2012/222/EU)

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményre (1) (a továbbiakban: egyezmény) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének e) pontjára,

mivel:

| (1) | A Törökországgal való kereskedelem támogatását megkönnyítené, ha a közötte és az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség között folyó árukereskedelemmel kapcsolatban egységes árutovábbítási eljárás jönne létre. |
| --- | --- |

(1)

A Törökországgal való kereskedelem támogatását megkönnyítené, ha a közötte és az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség között folyó árukereskedelemmel kapcsolatban egységes árutovábbítási eljárás jönne létre.

| (2) | Az említett eljárás megvalósításának érdekében helyénvaló Törökország felkérése, hogy csatlakozzon az egyezményhez, |
| --- | --- |

(2)

Az említett eljárás megvalósításának érdekében helyénvaló Törökország felkérése, hogy csatlakozzon az egyezményhez,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyezmény 15a. cikkével összhangban, az Európai Unió Tanácsa és Törökország között a jelen határozat mellékletében szereplő levélváltás formájában Törökországot felkérik, hogy 2012. július 1-jétől csatlakozzon az egyezményhez.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. január 19-én.

a vegyes bizottság részéről

az elnök

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  HL L 226., 1987.8.13., 2. o.

1

---

MELLÉKLET

Tisztelt Uram!

Engem ért a megtiszteltetés, hogy tájékoztassam Önt az EU-EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottság 2012. január 19-i határozatáról (2/2012 sz. határozat), amely felkéri Törökországot, hogy legyen az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény szerződő fele. Az Európai Unió felkéri Törökországot, hogy a fenti egyezményt megkülönböztetés nélkül alkalmazza minden tagállam tekintetében.

Törökország csatlakozása az egyezményhez oly módon hajtható végre, hogy az egyezmény 15a. cikkével összhangban csatlakozási okmányát az egyezmény Törökország hivatalos nyelvére lefordított szövegével együtt letétbe helyezik az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál.

Kérem, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

a főtitkár

az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága

Törökország,

tudomásul véve az EU-EFTA egységes árutovábbítási eljárási vegyes bizottság 2012. január 19 -i határozatát (2/2012 sz. határozat), amelyben felkérik Törökországot, hogy csatlakozzon az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményhez (a továbbiakban: egyezmény),

tekintettel az egyezményhez való csatlakozásra történő felkérésre,

mivel az említett egyezmény szerződő fele kíván lenni,

EZENNEL

csatlakozik az egyezményhez;

a jelen okirathoz mellékeli az egyezmény fordítását Törökország hivatalos nyelvén;

kijelenti, hogy elfogadja az EU-EFTA egységes árutovábbítási eljárási vegyes bizottság összes olyan ajánlását és határozatát, amely 2012. január 19-e és azon időpont között keletkezik, amikor Törökország csatlakozása hatályba lép az egyezmény 15a. cikkének megfelelően.

Kelt ...

---

| 26.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 114/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 114/35

---

AZ ÁRUFORGALOM ALAKISÁGAINAK EGYSZERŰSÍTÉSÉVEL FOGLALKOZÓ EU–EFTA VEGYES BIZOTTSÁG 2/2012 HATÁROZATA

(2012. január 19.)

Törökországnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményhez történő csatlakozásra való felkéréséről

(2012/223/EU)

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményre (1) (a továbbiakban: egyezmény) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Törökországgal való bővítésének előkészítése során megkönnyítené a Törökországgal történő árucserét, ha egyszerűsödnének azok az alakiságok, amelyek hatással vannak a Törökország és az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség között folyó árukereskedelemre. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Törökországgal való bővítésének előkészítése során megkönnyítené a Törökországgal történő árucserét, ha egyszerűsödnének azok az alakiságok, amelyek hatással vannak a Törökország és az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség között folyó árukereskedelemre.

| (2) | Az említett könnyítés megvalósításának érdekében helyénvaló Törökország felkérése, hogy csatlakozzon az egyezményhez, |
| --- | --- |

(2)

Az említett könnyítés megvalósításának érdekében helyénvaló Törökország felkérése, hogy csatlakozzon az egyezményhez,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Egyezmény 11.a cikkével összhangban, az Európai Unió Tanácsa és Törökország között a jelen határozat mellékletében található levélváltás formájában Törökországot felkérik, hogy 2012. július 1-jétől csatlakozzon az egyezményhez.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brussels, 2012. január 19-én.

a vegyes bizottság részéről

az elnök

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  HL L 134., 1987.5.22., 2. o.

1

---

MELLÉKLET

Tisztelt Uram!

Engem ért a megtiszteltetés, hogy tájékoztassam Önt az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság 2012. január 9-i határozatáról (2/2012 sz. határozat), amely felkéri Törökországot, hogy legyen az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezmény szerződő fele.

Törökország csatlakozása az egyezményhez oly módon hajtható végre, hogy az egyezmény 11a. cikkével összhangban csatlakozási okmányát az egyezmény Törökország hivatalos nyelvére lefordított szövegével együtt letétbe helyezik az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál.

Kérem, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

főtitkár

az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága

Törökország,

tudomásul véve az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság 2012. január 19-i határozatát (2/2012 sz. határozat), amelyben felkérik Törökországot, hogy csatlakozzon az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményhez (a továbbiakban: egyezmény),

mivel az említett egyezmény szerződő fele kíván lenni,

EZENNEL

csatlakozik az egyezményhez;

a jelen okmányhoz mellékeli az egyezmény fordítását Törökország hivatalos nyelvén;

kijelenti, hogy elfogadja az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság összes olyan ajánlását és határozatát, amely 2012. január 19-e és azon időpont között keletkezik, amikor Törökország csatlakozása hatályba lép az egyezmény 11a. cikkének megfelelően.

Kelt ...

---