# Euroopa Liidu L 372/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 372 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik20. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 372

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik20. oktoober 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1833, 14. juuli 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL ja täpsustatakse, milliste kriteeriumide alusel käsitatakse tegevust grupi tasandil põhitegevusala kõrvaltegevusena (
  1
  ) | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/1834, 6. oktoober 2021, millega nimetatakse ametisse kuus Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja neli Itaalia Vabariigi esitatud asendusliiget | 11 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/1835, 6. oktoober 2021, millega nimetatakse ametisse kaks Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliiget | 14 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/1836, 15. oktoober 2021, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses lepingu muutmise otsuse vastuvõtmisega | 16 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/1837, 15. oktoober 2021, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses selle otsuse muutmisega, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liikmena | 20 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/1838, 18. oktoober 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/824, mis käsitleb Euroopa Liidu Satelliidikeskuse personalieeskirju | 24 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1839, 15. oktoober 2021, millega lükatakse edasi tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (
  1
  ) | 27 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1833, 14. juuli 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL ja täpsustatakse, milliste kriteeriumide alusel käsitatakse tegevust grupi tasandil põhitegevusala kõrvaltegevusena (
  1
  )

1

1

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/1834, 6. oktoober 2021, millega nimetatakse ametisse kuus Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja neli Itaalia Vabariigi esitatud asendusliiget

11

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/1835, 6. oktoober 2021, millega nimetatakse ametisse kaks Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliiget

14

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/1836, 15. oktoober 2021, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses lepingu muutmise otsuse vastuvõtmisega

16

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/1837, 15. oktoober 2021, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses selle otsuse muutmisega, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liikmena

20

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/1838, 18. oktoober 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/824, mis käsitleb Euroopa Liidu Satelliidikeskuse personalieeskirju

24

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1839, 15. oktoober 2021, millega lükatakse edasi tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 372/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1833,

14. juuli 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL ja täpsustatakse, milliste kriteeriumide alusel käsitatakse tegevust grupi tasandil põhitegevusala kõrvaltegevusena

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selle hindamine, kas isikud kauplevad kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega oma arvel või osutavad liidus nendega seotud investeerimisteenuseid põhitegevusala kõrvaltegevusena, peaks toimuma grupi tasandil. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (2) artikli 2 punkti 11 määratlusega hõlmab „kontsern“ (edaspidi „grupp“) emaettevõtjat ja kõiki selle tütarettevõtjaid. Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab see liidus ja kolmandates riikides asuvaid üksusi, olenemata sellest, kas grupi peakorter asub liidus või sellest väljaspool. |
| --- | --- |

(1)

Selle hindamine, kas isikud kauplevad kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega oma arvel või osutavad liidus nendega seotud investeerimisteenuseid põhitegevusala kõrvaltegevusena, peaks toimuma grupi tasandil. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (2) artikli 2 punkti 11 määratlusega hõlmab „kontsern“ (edaspidi „grupp“) emaettevõtjat ja kõiki selle tütarettevõtjaid. Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab see liidus ja kolmandates riikides asuvaid üksusi, olenemata sellest, kas grupi peakorter asub liidus või sellest väljaspool.

| (2) | Hindamiseks tuleks teha kolm alternatiivset testi (edaspidi „kõrvaltegevuse testid“), mis põhinevad gruppi kuuluvate isikute kauplemistegevusel. Testidega tuleks kindlaks teha, kas gruppi kuuluvad isikud kauplevad oma arvel. Kui gruppi kuuluvatel isikutel moodustavad liidus seoses kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega osutatavad investeerimisteenused grupi põhitegevusalast nii suure osa, et selliseid tegevusi ei saa käsitada grupi tasandil kõrvaltegevusena, tuleks sellistelt isikutelt nõuda investeerimisühingu tegevusloa hankimist. Selleks et võtta arvesse selliste heterogeensete gruppide majanduslikku tegelikkust, mis peavad hindama, kas nende kauplemistegevus on põhitegevusala kõrvaltegevus, peaks isikutel olema lubatud otsustada, millist kolmest alternatiivsest testist nad kasutavad, et teha kindlaks, kas nende kauplemistegevus on konkreetse grupi põhitegevusala kõrvaltegevus. Kui isiku kauplemistegevus on mõne nimetatud testi kohaselt kõrvaltegevus, tuleks seda käsitada direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 1 punkti j kohaldamisel põhitegevusala kõrvaltegevusena. |
| --- | --- |

(2)

Hindamiseks tuleks teha kolm alternatiivset testi (edaspidi „kõrvaltegevuse testid“), mis põhinevad gruppi kuuluvate isikute kauplemistegevusel. Testidega tuleks kindlaks teha, kas gruppi kuuluvad isikud kauplevad oma arvel. Kui gruppi kuuluvatel isikutel moodustavad liidus seoses kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega osutatavad investeerimisteenused grupi põhitegevusalast nii suure osa, et selliseid tegevusi ei saa käsitada grupi tasandil kõrvaltegevusena, tuleks sellistelt isikutelt nõuda investeerimisühingu tegevusloa hankimist. Selleks et võtta arvesse selliste heterogeensete gruppide majanduslikku tegelikkust, mis peavad hindama, kas nende kauplemistegevus on põhitegevusala kõrvaltegevus, peaks isikutel olema lubatud otsustada, millist kolmest alternatiivsest testist nad kasutavad, et teha kindlaks, kas nende kauplemistegevus on konkreetse grupi põhitegevusala kõrvaltegevus. Kui isiku kauplemistegevus on mõne nimetatud testi kohaselt kõrvaltegevus, tuleks seda käsitada direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 1 punkti j kohaldamisel põhitegevusala kõrvaltegevusena.

| (3) | Esimese alternatiivse testi kohaselt oleks isiku tegevus põhitegevusala kõrvaltegevus, kui rahalise arvelduse eesmärgil liidus kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide (välja arvatud kauplemiskohas kaubeldavad kaubatuletisinstrumendid või lubatud heitkoguste väärtpaberid või nende tuletisinstrumendid) avatud netopositsiooni tinglik väärtus jääb alla 3 miljardi euro suuruse künnise aastas. |
| --- | --- |

(3)

Esimese alternatiivse testi kohaselt oleks isiku tegevus põhitegevusala kõrvaltegevus, kui rahalise arvelduse eesmärgil liidus kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide (välja arvatud kauplemiskohas kaubeldavad kaubatuletisinstrumendid või lubatud heitkoguste väärtpaberid või nende tuletisinstrumendid) avatud netopositsiooni tinglik väärtus jääb alla 3 miljardi euro suuruse künnise aastas.

| (4) | Teise alternatiivse testiga võrreldakse isiku kauplemistegevuse mahtu grupi kogu kauplemistegevusega liidus (edaspidi „kauplemistest“). Isiku kauplemistegevuse mahu kindlakstegemiseks tuleks arvata tema kauplemistegevuse kogumahust maha grupisisese likviidsuse või riskijuhtimise jaoks tehtud tehingute maht, mis objektiivselt mõõdetavalt vähendavad äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud riske või millega täidetakse kauplemiskohas likviidsuse tagamise kohustused (nn privilegeeritud tehingud). Lepingud, mille puhul gruppi kuuluv isik, kes on mõne sellise lepingu osaline, on saanud tegevusloa vastavalt direktiivile 2014/65/EL või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/36/EL, (3) tuleks isiku kauplemistegevusest maha arvata. Grupi kogu kauplemistegevus liidus hõlmab privilegeeritud tehinguid ja lepinguid, mille puhul gruppi kuuluv isik, kes on mõne sellise lepingu osaline, on saanud tegevusloa vastavalt direktiivile 2014/65/EL või 2013/36/EL. |
| --- | --- |

(4)

Teise alternatiivse testiga võrreldakse isiku kauplemistegevuse mahtu grupi kogu kauplemistegevusega liidus (edaspidi „kauplemistest“). Isiku kauplemistegevuse mahu kindlakstegemiseks tuleks arvata tema kauplemistegevuse kogumahust maha grupisisese likviidsuse või riskijuhtimise jaoks tehtud tehingute maht, mis objektiivselt mõõdetavalt vähendavad äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud riske või millega täidetakse kauplemiskohas likviidsuse tagamise kohustused (nn privilegeeritud tehingud). Lepingud, mille puhul gruppi kuuluv isik, kes on mõne sellise lepingu osaline, on saanud tegevusloa vastavalt direktiivile 2014/65/EL või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/36/EL, (3) tuleks isiku kauplemistegevusest maha arvata. Grupi kogu kauplemistegevus liidus hõlmab privilegeeritud tehinguid ja lepinguid, mille puhul gruppi kuuluv isik, kes on mõne sellise lepingu osaline, on saanud tegevusloa vastavalt direktiivile 2014/65/EL või 2013/36/EL.

| (5) | Kauplemistegevuse mahu kindlakstegemisel tuleks lähtuda liidus kaubatuletislepingute, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletislepingute tingliku väärtuse brutosummast viimase kolme aasta libiseva keskmisena. |
| --- | --- |

(5)

Kauplemistegevuse mahu kindlakstegemisel tuleks lähtuda liidus kaubatuletislepingute, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletislepingute tingliku väärtuse brutosummast viimase kolme aasta libiseva keskmisena.

| (6) | Kauplemistesti alusel saadud kauplemistegevuse mahtu kasutatakse isiku või grupi põhitegevuseks oleva äritegevuse kaudse näitajana. Isikutel peaks seda kaudset näitajat olema lihtne ja kulutõhus kasutada, kuna see põhineb andmetel, mida tuli koguda juba vastavusnõuete täitmiseks, näiteks tehingutest teatamiseks, kuid võimaldab samas otstarbekat testimist. |
| --- | --- |

(6)

Kauplemistesti alusel saadud kauplemistegevuse mahtu kasutatakse isiku või grupi põhitegevuseks oleva äritegevuse kaudse näitajana. Isikutel peaks seda kaudset näitajat olema lihtne ja kulutõhus kasutada, kuna see põhineb andmetel, mida tuli koguda juba vastavusnõuete täitmiseks, näiteks tehingutest teatamiseks, kuid võimaldab samas otstarbekat testimist.

| (7) | See kaudne näitaja on asjakohane, kuna leitakse, et ratsionaalne riskikartlik üksus, nt kauba või lubatud heitkoguste väärtpaberite tootja, emitent, töötleja või tarbija, maandab oma põhitegevusala äritegevuse mahuriski kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide vastava mahuga. Seepärast on kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega seotud kogu kauplemistegevuse maht, mõõdetuna alusvara tingliku brutoväärtusena, grupi põhitegevusala mahu sobiv kaudne näitaja. Kuna grupid, mille põhitegevusala ei ole seotud kauba või lubatud heitkogustega, ei kasutaks kaubatuletisinstrumente ega lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumente riskimaandusvahendina, ei peaks nende kauplemist kaubatuletisinstrumentide, heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega liigitama riskimaandamiseks. |
| --- | --- |

(7)

See kaudne näitaja on asjakohane, kuna leitakse, et ratsionaalne riskikartlik üksus, nt kauba või lubatud heitkoguste väärtpaberite tootja, emitent, töötleja või tarbija, maandab oma põhitegevusala äritegevuse mahuriski kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide vastava mahuga. Seepärast on kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega seotud kogu kauplemistegevuse maht, mõõdetuna alusvara tingliku brutoväärtusena, grupi põhitegevusala mahu sobiv kaudne näitaja. Kuna grupid, mille põhitegevusala ei ole seotud kauba või lubatud heitkogustega, ei kasutaks kaubatuletisinstrumente ega lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumente riskimaandusvahendina, ei peaks nende kauplemist kaubatuletisinstrumentide, heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega liigitama riskimaandamiseks.

| (8) | Kaubatuletisinstrumentide kasutamist riski vähendava vahendina ei saa siiski käsitada ainuõige kaudse näitajana isiku või grupi kõigi põhitegevusena tehtavate äritegevuste puhul, kuna see ei pruugi arvesse võtta muid tuletisinstrumenditurgudega mitteseotud investeeringuid põhivarasse. |
| --- | --- |

(8)

Kaubatuletisinstrumentide kasutamist riski vähendava vahendina ei saa siiski käsitada ainuõige kaudse näitajana isiku või grupi kõigi põhitegevusena tehtavate äritegevuste puhul, kuna see ei pruugi arvesse võtta muid tuletisinstrumenditurgudega mitteseotud investeeringuid põhivarasse.

| (9) | Teine test ei pruugi jällegi mõõta asjakohaselt nende isikute põhitegevusala, kes teevad võrreldes oma suurusega märkimisväärseid kapitaliinvesteeringuid näiteks taristu loomisesse ning transpordi- ja tootmisrajatistesse. Samuti ei võeta selles arvesse investeeringuid, mille riski ei saa maandada finantsturgudel. Seepärast on vaja kehtestada kolmas meetod, mis kasutab kasutatud kapitali põhiseid parameetreid, et mõõta, kas selline kauplemine on grupi põhitegevusala kõrvaltegevus. |
| --- | --- |

(9)

Teine test ei pruugi jällegi mõõta asjakohaselt nende isikute põhitegevusala, kes teevad võrreldes oma suurusega märkimisväärseid kapitaliinvesteeringuid näiteks taristu loomisesse ning transpordi- ja tootmisrajatistesse. Samuti ei võeta selles arvesse investeeringuid, mille riski ei saa maandada finantsturgudel. Seepärast on vaja kehtestada kolmas meetod, mis kasutab kasutatud kapitali põhiseid parameetreid, et mõõta, kas selline kauplemine on grupi põhitegevusala kõrvaltegevus.

| (10) | Kolmas alternatiivne test – kasutatud kapitali test – kehtestatakse, et võtta arvesse selliste heterogeensete gruppide majanduslikku olukorda, mis peavad hindama, kas nende kauplemine on põhitegevusala kõrvaltegevus, sealhulgas grupid, mis teevad võrreldes oma suurusega märkimisväärseid kapitaliinvesteeringuid taristu loomisesse, transpordi- ja tootmisrajatistesse, samuti investeeringuid, mille riske ei ole kerge finantsturgudel maandada. Kuna kõik kolm alternatiivset testi katavad eri gruppide erinevaid aluseks olevaid majanduslikke olukordi, peaksid kõik testid kujutama endast võrdselt sobivat alternatiivset ja sõltumatut meetodit selle kindlakstegemiseks, kas kauplemistegevus on konkreetse grupi põhitegevusala kõrvaltegevus. Kui isiku kauplemistegevus on neist testidest ükskõik millise kohaselt kõrvaltegevus, tuleks seda käsitada direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 1 punkti j kohaldamisel põhitegevusala kõrvaltegevusena. |
| --- | --- |

(10)

Kolmas alternatiivne test – kasutatud kapitali test – kehtestatakse, et võtta arvesse selliste heterogeensete gruppide majanduslikku olukorda, mis peavad hindama, kas nende kauplemine on põhitegevusala kõrvaltegevus, sealhulgas grupid, mis teevad võrreldes oma suurusega märkimisväärseid kapitaliinvesteeringuid taristu loomisesse, transpordi- ja tootmisrajatistesse, samuti investeeringuid, mille riske ei ole kerge finantsturgudel maandada. Kuna kõik kolm alternatiivset testi katavad eri gruppide erinevaid aluseks olevaid majanduslikke olukordi, peaksid kõik testid kujutama endast võrdselt sobivat alternatiivset ja sõltumatut meetodit selle kindlakstegemiseks, kas kauplemistegevus on konkreetse grupi põhitegevusala kõrvaltegevus. Kui isiku kauplemistegevus on neist testidest ükskõik millise kohaselt kõrvaltegevus, tuleks seda käsitada direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 1 punkti j kohaldamisel põhitegevusala kõrvaltegevusena.

| (11) | Kolmandas testis kasutatakse gruppi kuuluvate isikute kõrvaltegevuse summa kaudse näitajana hinnangulist kapitali, mida finantssektoriväline grupp peaks hoidma liidus kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemisest tulenevatele riskipositsioonidele (v.a privilegeeritud tehingutest tulenevad riskipositsioonid) omase tururiski maandamiseks. Baseli pangajärelevalve komitee egiidi all välja töötatud raamistikku, mida rakendatakse liidus direktiiviga 2013/36/EL, kasutatakse, et kohaldada riskipositsioonide suhtes proportsionaalseid tingliku kapitali riskikaale. Selle raamistiku kohaselt tuleks liidus kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide netopositsioonid kindlaks teha, tasaarvestades eri liiki kaubatuletislepingute, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletislepingute (näiteks futuurid, optsioonid, forvardid või ostutähed) lühikesed ja pikad positsioonid. Netopositsiooni kindlakstegemisel peaks tasaarvestus toimuma sõltumata lepinguga kauplemise kohast, lepingu vastaspoolest või lõpptähtajast. Asjaomase kaubatuletisinstrumendi, lubatud heitkoguste lepingu või selle tuletislepingu brutopositsioon tuleks aga arvutada, liites sellist liiki lepingute netopositsioonid, mis on seotud konkreetse kauba, lubatud heitkoguse ühiku või selle tuletisinstrumendiga. Seega ei tuleks konkreetset liiki kaubatuletislepingute, lubatud heitkoguste lepingute või nende tuletislepingute netopositsioone omavahel tasaarvestada. |
| --- | --- |

(11)

Kolmandas testis kasutatakse gruppi kuuluvate isikute kõrvaltegevuse summa kaudse näitajana hinnangulist kapitali, mida finantssektoriväline grupp peaks hoidma liidus kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemisest tulenevatele riskipositsioonidele (v.a privilegeeritud tehingutest tulenevad riskipositsioonid) omase tururiski maandamiseks. Baseli pangajärelevalve komitee egiidi all välja töötatud raamistikku, mida rakendatakse liidus direktiiviga 2013/36/EL, kasutatakse, et kohaldada riskipositsioonide suhtes proportsionaalseid tingliku kapitali riskikaale. Selle raamistiku kohaselt tuleks liidus kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide netopositsioonid kindlaks teha, tasaarvestades eri liiki kaubatuletislepingute, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletislepingute (näiteks futuurid, optsioonid, forvardid või ostutähed) lühikesed ja pikad positsioonid. Netopositsiooni kindlakstegemisel peaks tasaarvestus toimuma sõltumata lepinguga kauplemise kohast, lepingu vastaspoolest või lõpptähtajast. Asjaomase kaubatuletisinstrumendi, lubatud heitkoguste lepingu või selle tuletislepingu brutopositsioon tuleks aga arvutada, liites sellist liiki lepingute netopositsioonid, mis on seotud konkreetse kauba, lubatud heitkoguse ühiku või selle tuletisinstrumendiga. Seega ei tuleks konkreetset liiki kaubatuletislepingute, lubatud heitkoguste lepingute või nende tuletislepingute netopositsioone omavahel tasaarvestada.

| (12) | Kolmanda testi alusel tuleks grupi hinnangulist kapitali võrrelda kõnealuse grupi tegelikult kasutatud kapitaliga, mis peaks peegeldama grupi põhitegevusala mahtu. Kasutatud kapitali arvutamiseks tuleks grupi koguvaradest lahutada lühiajalised võlad. Lühiajaliste võlgade alla peaksid kuuluma võlad, mille arveldustähtaeg on 12 kuu jooksul. |
| --- | --- |

(12)

Kolmanda testi alusel tuleks grupi hinnangulist kapitali võrrelda kõnealuse grupi tegelikult kasutatud kapitaliga, mis peaks peegeldama grupi põhitegevusala mahtu. Kasutatud kapitali arvutamiseks tuleks grupi koguvaradest lahutada lühiajalised võlad. Lühiajaliste võlgade alla peaksid kuuluma võlad, mille arveldustähtaeg on 12 kuu jooksul.

| (13) | Kõrvaltegevuse testide eesmärk on kontrollida, kas gruppi kuuluvad isikud, kellel ei ole direktiivi 2014/65/EL kohast tegevusluba, peaksid taotlema seda liidus kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega seotud kauplemistegevuse suhtelise või absoluutse mahu tõttu. Kõrvaltegevuse testidega tehakse seega kindlaks liidus kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega seotud tegevuste maht, millega gruppi kuuluvad isikud võivad tegeleda ilma direktiivi 2014/65/EL kohase tegevusloata, kuna need on grupi põhitegevusala kõrvaltegevused. Et hinnata tegevusloata grupiliikmete tegelikku kõrvaltegevuse mahtu, on seega asjakohane kasutada grupi kõrvaltegevuse mahu arvutamiseks kriteeriume, mis kõigi kolme testi puhul jätavad välja nende grupiliikmete tegevuse, kellel on kõnealuse direktiivi kohane tegevusluba. |
| --- | --- |

(13)

Kõrvaltegevuse testide eesmärk on kontrollida, kas gruppi kuuluvad isikud, kellel ei ole direktiivi 2014/65/EL kohast tegevusluba, peaksid taotlema seda liidus kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega seotud kauplemistegevuse suhtelise või absoluutse mahu tõttu. Kõrvaltegevuse testidega tehakse seega kindlaks liidus kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega seotud tegevuste maht, millega gruppi kuuluvad isikud võivad tegeleda ilma direktiivi 2014/65/EL kohase tegevusloata, kuna need on grupi põhitegevusala kõrvaltegevused. Et hinnata tegevusloata grupiliikmete tegelikku kõrvaltegevuse mahtu, on seega asjakohane kasutada grupi kõrvaltegevuse mahu arvutamiseks kriteeriume, mis kõigi kolme testi puhul jätavad välja nende grupiliikmete tegevuse, kellel on kõnealuse direktiivi kohane tegevusluba.

| (14) | Selleks et turuosalised saaksid tegutseda ja tegevust kavandada mõistlikult ja võtta arvesse tegevuse hooajalisust, peaksid nende alternatiivsete testide arvutused, millega tehakse kindlaks, kas tegevust käsitada põhitegevusala kõrvaltegevusena, põhinema kolmeaastasel perioodil. Seepärast peaksid üksused hindama, kas nad aasta lõikes ületavad ühte kolmest nende kolme alternatiivse testiga sätestatud künnistest, arvutades kolme aasta libiseva aritmeetilise keskmise. See kohustus ei tohiks piirata pädeva asutuse õigust nõuda millal tahes, et isik teataks, mille alusel on ta direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 1 punkti j alapunktide i ja ii kohaldamisel hinnanud oma tegevuse olevat põhitegevusala kõrvaltegevuse. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et turuosalised saaksid tegutseda ja tegevust kavandada mõistlikult ja võtta arvesse tegevuse hooajalisust, peaksid nende alternatiivsete testide arvutused, millega tehakse kindlaks, kas tegevust käsitada põhitegevusala kõrvaltegevusena, põhinema kolmeaastasel perioodil. Seepärast peaksid üksused hindama, kas nad aasta lõikes ületavad ühte kolmest nende kolme alternatiivse testiga sätestatud künnistest, arvutades kolme aasta libiseva aritmeetilise keskmise. See kohustus ei tohiks piirata pädeva asutuse õigust nõuda millal tahes, et isik teataks, mille alusel on ta direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 1 punkti j alapunktide i ja ii kohaldamisel hinnanud oma tegevuse olevat põhitegevusala kõrvaltegevuse.

| (15) | Objektiivselt mõõdetavalt otseselt äritegevuse või selle rahastamisega seotud riske vähendavaid ja grupisiseseid tehinguid tuleks käsitada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 (4). Seoses tuletisinstrumentidega tehtud tehingutega, mis objektiivselt mõõdetavalt otseselt vähendavad äritegevuse või selle rahastamisega seotud riske, on komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 149/2013 (5) siiski osutatud ainult tuletisinstrumentidele, millega ei kaubelda reguleeritud turgudel, samas kui direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõige 4 hõlmab kauplemiskohtades kaubeldavaid tuletisinstrumente. Seega, kui kõrvaltegevuse testid hõlmavad võrdselt nii tuletisinstrumente, millega kaubeldakse reguleeritud turgudel, kui ka tuletisinstrumente, millega reguleeritud turgudel ei kaubelda, on asjakohane võtta arvesse reguleeritud turgudel kaubeldavaid tuletisinstrumente seoses tehingutega, mida peetakse objektiivselt mõõdetavalt otseselt äritegevuse või selle rahastamisega seotud riske vähendavaks. |
| --- | --- |

(15)

Objektiivselt mõõdetavalt otseselt äritegevuse või selle rahastamisega seotud riske vähendavaid ja grupisiseseid tehinguid tuleks käsitada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 (4). Seoses tuletisinstrumentidega tehtud tehingutega, mis objektiivselt mõõdetavalt otseselt vähendavad äritegevuse või selle rahastamisega seotud riske, on komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 149/2013 (5) siiski osutatud ainult tuletisinstrumentidele, millega ei kaubelda reguleeritud turgudel, samas kui direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõige 4 hõlmab kauplemiskohtades kaubeldavaid tuletisinstrumente. Seega, kui kõrvaltegevuse testid hõlmavad võrdselt nii tuletisinstrumente, millega kaubeldakse reguleeritud turgudel, kui ka tuletisinstrumente, millega reguleeritud turgudel ei kaubelda, on asjakohane võtta arvesse reguleeritud turgudel kaubeldavaid tuletisinstrumente seoses tehingutega, mida peetakse objektiivselt mõõdetavalt otseselt äritegevuse või selle rahastamisega seotud riske vähendavaks.

| (16) | Mõnel juhul, näiteks kui olemasolev turulikviidsus on ebapiisav või kui vastav tuletisleping ei ole kättesaadav, ei pruugi olla võimalik äririski maandada, kasutades otseselt seotud kaubatuletisinstrumendi lepingut, st lepingut, mille alusvara ja arvelduspäev on täpselt samad kaetava riski omaga. Sel juhul peaks olema isikul lubatud maandada riski kaudselt, kasutades riskipositsiooni katmiseks tugeva korrelatsiooniga instrumente, nt instrumente, millel on erinev, kuid väga sarnane alusvara. Lisaks lubatakse isikutel, kes sõlmivad kaubatuletislepingud enda või grupi üldiste riskidega seotud riski maandamiseks, kasutada makro- või portfelli riskimaandust. Sellised makro-, portfelli või kaudse riskimaanduse kaubatuletislepingud peaksid kujutama endast kõrvaltegevuse testide kohaldamisel riskimaandust. Kui kõrvaltegevuse teste tegev isik kasutab portfelli või makroriskimaandust, ei pruugi ta saada üks ühele siduda kaubatuletisinstrumendiga riski maandamiseks tehtud konkreetset tehingut ja äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud konkreetset riski. Äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud konkreetsed riskid võivad oma olemuselt olla keerukad, nt hõlmata eri geograafilisi turgusid, tooteid, eri tähtaegadega instrumente või üksuseid. Selliste riskide maandamiseks sõlmitud kaubatuletislepingute portfell võib tuleneda keerukatest riskijuhtimissüsteemidest. Sellisel juhul peaksid riskijuhtimissüsteemid ennetama seda, et maandamata riskiga tehingud liigitatakse riski maandavateks tehinguteks, ja need peaksid andma piisavalt üksikasjaliku ülevaate riskimaandusportfellist, nii et spekulatiivsed komponendid eristatakse ja neid võetakse künniste puhul arvesse. Positsioone ei tohiks liigitada äritegevusega seotud riske vähendavaks ainult seetõttu, et need üldiselt moodustavad osa riskivähendusportfellist. |
| --- | --- |

(16)

Mõnel juhul, näiteks kui olemasolev turulikviidsus on ebapiisav või kui vastav tuletisleping ei ole kättesaadav, ei pruugi olla võimalik äririski maandada, kasutades otseselt seotud kaubatuletisinstrumendi lepingut, st lepingut, mille alusvara ja arvelduspäev on täpselt samad kaetava riski omaga. Sel juhul peaks olema isikul lubatud maandada riski kaudselt, kasutades riskipositsiooni katmiseks tugeva korrelatsiooniga instrumente, nt instrumente, millel on erinev, kuid väga sarnane alusvara. Lisaks lubatakse isikutel, kes sõlmivad kaubatuletislepingud enda või grupi üldiste riskidega seotud riski maandamiseks, kasutada makro- või portfelli riskimaandust. Sellised makro-, portfelli või kaudse riskimaanduse kaubatuletislepingud peaksid kujutama endast kõrvaltegevuse testide kohaldamisel riskimaandust. Kui kõrvaltegevuse teste tegev isik kasutab portfelli või makroriskimaandust, ei pruugi ta saada üks ühele siduda kaubatuletisinstrumendiga riski maandamiseks tehtud konkreetset tehingut ja äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud konkreetset riski. Äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud konkreetsed riskid võivad oma olemuselt olla keerukad, nt hõlmata eri geograafilisi turgusid, tooteid, eri tähtaegadega instrumente või üksuseid. Selliste riskide maandamiseks sõlmitud kaubatuletislepingute portfell võib tuleneda keerukatest riskijuhtimissüsteemidest. Sellisel juhul peaksid riskijuhtimissüsteemid ennetama seda, et maandamata riskiga tehingud liigitatakse riski maandavateks tehinguteks, ja need peaksid andma piisavalt üksikasjaliku ülevaate riskimaandusportfellist, nii et spekulatiivsed komponendid eristatakse ja neid võetakse künniste puhul arvesse. Positsioone ei tohiks liigitada äritegevusega seotud riske vähendavaks ainult seetõttu, et need üldiselt moodustavad osa riskivähendusportfellist.

| (17) | Risk võib ajas muutuda ja et teha vajalikud kohandused, võib olla vaja algselt äritegevusega seotud riski vähendamiseks täidetud kauba- või lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumente kompenseerida, kasutades täiendavaid kauba- või lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletislepinguid. Seega saab riskide maandamiseks kasutada kauba- või lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletislepingute kombinatsiooni, sealhulgas kompenseerivaid börsiväliseid tuletislepinguid, millega jäetakse välja sellised börsivälised tuletislepingud, mis ei ole enam äririskiga seotud. Samuti ei tohiks sellise riski muutumine, mille vähendamiseks on võetud riskipositsioon kauba- või lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumentides, põhjustada hiljem kõnealuse positsiooni ümberhindamist, nagu see ei oleks algusest peale (ab initio) privilegeeritud tehing. |
| --- | --- |

(17)

Risk võib ajas muutuda ja et teha vajalikud kohandused, võib olla vaja algselt äritegevusega seotud riski vähendamiseks täidetud kauba- või lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumente kompenseerida, kasutades täiendavaid kauba- või lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletislepinguid. Seega saab riskide maandamiseks kasutada kauba- või lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletislepingute kombinatsiooni, sealhulgas kompenseerivaid börsiväliseid tuletislepinguid, millega jäetakse välja sellised börsivälised tuletislepingud, mis ei ole enam äririskiga seotud. Samuti ei tohiks sellise riski muutumine, mille vähendamiseks on võetud riskipositsioon kauba- või lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumentides, põhjustada hiljem kõnealuse positsiooni ümberhindamist, nagu see ei oleks algusest peale (ab initio) privilegeeritud tehing.

| (18) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/592 (6) on täiendatud direktiivi 2014/65/EL seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, kas tegevust käsitatakse põhitegevusala kõrvaltegevusena. Kõnealust direktiivi muudeti 16. veebruaril 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2021/338, (7) lisades uued sätted kõrvaltegevuse erandi ja kõrvaltegevuse testide kohta ning volitades komisjoni vastu võtma delegeeritud õigusakti, et täpsustada kriteeriume, mille alusel tehakse kindlaks, kas tegevus on grupi tasandil põhitegevusala kõrvaltegevus. Eelkõige on välja jäetud üldise turu kauplemistegevuse mahu test, kuna liidu kaubatuletisinstrumentide olukord on muutunud sellisel määral, et üldise turu kauplemistegevuse mahu test jätaks üksused välja kõrvaltegevuse erandi kohaldamisalast, isegi kui nende äritegevus ei muutuks. Lisaks võetakse kasutusele miinimumkünnise test ning muudetakse kauplemis- ja kasutatud kapitali testi künniseid. Seepärast tuleks delegeeritud määrus (EL) 2017/592 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega, |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/592 (6) on täiendatud direktiivi 2014/65/EL seoses kriteeriumidega, mille alusel tehakse kindlaks, kas tegevust käsitatakse põhitegevusala kõrvaltegevusena. Kõnealust direktiivi muudeti 16. veebruaril 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2021/338, (7) lisades uued sätted kõrvaltegevuse erandi ja kõrvaltegevuse testide kohta ning volitades komisjoni vastu võtma delegeeritud õigusakti, et täpsustada kriteeriume, mille alusel tehakse kindlaks, kas tegevus on grupi tasandil põhitegevusala kõrvaltegevus. Eelkõige on välja jäetud üldise turu kauplemistegevuse mahu test, kuna liidu kaubatuletisinstrumentide olukord on muutunud sellisel määral, et üldise turu kauplemistegevuse mahu test jätaks üksused välja kõrvaltegevuse erandi kohaldamisalast, isegi kui nende äritegevus ei muutuks. Lisaks võetakse kasutusele miinimumkünnise test ning muudetakse kauplemis- ja kasutatud kapitali testi künniseid. Seepärast tuleks delegeeritud määrus (EL) 2017/592 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kõrvaltegevuse testiks kõlblikud varaklassid

Selleks et direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 1 punkti j alapunktides i ja ii osutatud isikute tegevust saaks käsitada grupi põhitegevusala kõrvaltegevusena, peab see olema seotud ühe või mitme järgmise varaklassiga:

| a) | kaubatuletisinstrumendid, mis on seotud direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktides 5, 6, 7 ja 10 osutatud kauba või alusvaraga; |
| --- | --- |

a)

kaubatuletisinstrumendid, mis on seotud direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktides 5, 6, 7 ja 10 osutatud kauba või alusvaraga;

| b) | direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 11 osutatud lubatud heitkoguste väärtpaberid või direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 4 osutatud lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumendid. |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 11 osutatud lubatud heitkoguste väärtpaberid või direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 4 osutatud lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumendid.

Artikkel 2

Kõrvaltegevuse testid

1.   Artiklis 1 osutatud isikute tegevusi käsitatakse grupi tasandil põhitegevusala kõrvaltegevusena, kui nad vastavad ühele järgmistest tingimustest:

| a) | rahalise arvelduse eesmärgil liidus kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide (välja arvatud kauplemiskohas kaubeldavad kaubatuletisinstrumendid või lubatud heitkoguste väärtpaberid või nende tuletisinstrumendid) artikli 3 kohaselt arvutatud avatud netopositsiooni tinglik väärtus jääb alla 3 miljardi euro suuruse künnise aastas (miinimumkünnise test); |
| --- | --- |

a)

rahalise arvelduse eesmärgil liidus kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide (välja arvatud kauplemiskohas kaubeldavad kaubatuletisinstrumendid või lubatud heitkoguste väärtpaberid või nende tuletisinstrumendid) artikli 3 kohaselt arvutatud avatud netopositsiooni tinglik väärtus jääb alla 3 miljardi euro suuruse künnise aastas (miinimumkünnise test);

| b) | vastavalt artikli 4 lõikele 1 arvutatud tegevuste maht moodustab 50 % või vähem artikli 4 lõike 2 kohaselt arvutatud grupi muude kauplemistegevuste kogumahust; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artikli 4 lõikele 1 arvutatud tegevuste maht moodustab 50 % või vähem artikli 4 lõike 2 kohaselt arvutatud grupi muude kauplemistegevuste kogumahust;

| c) | artikli 5 lõigete 1 ja 3 kohaselt arvutatud ja kõnealuste tegevuste jaoks hinnanguliselt kasutatud kapital ei moodusta üle 50 % artikli 5 lõike 4 kohaselt arvutatud grupi tasandil põhitegevusala jaoks kasutatud kapitalist. |
| --- | --- |

c)

artikli 5 lõigete 1 ja 3 kohaselt arvutatud ja kõnealuste tegevuste jaoks hinnanguliselt kasutatud kapital ei moodusta üle 50 % artikli 5 lõike 4 kohaselt arvutatud grupi tasandil põhitegevusala jaoks kasutatud kapitalist.

2.   Grupp loetakse koosnevaks emaettevõtjast ja kõigist selle tütarettevõtjatest. See hõlmab liidus ja kolmandates riikides asuvaid üksusi, olenemata sellest, kas grupi peakorter asub liidus või sellest väljaspool.

Artikkel 3

Miinimumkünnise test

1.   Artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud avatud netopositsiooni tingliku väärtuse arvutamiseks arvutatakse eelmise 12 kuu avatud netopositsiooni tinglike kuulõpu väärtuste keskmine, mis tuleneb kõigist rahalise arvelduse eesmärgil kaubatuletisinstrumentidega sõlmitud lepingutest või lubatud heitkoguste väärtpaberitest või nende tuletisinstrumentidest, mille lepingud on rahalise arvelduse eesmärgil liidus sõlminud gruppi kuuluv isik.

Esimeses lõigus osutatud avatud netopositsiooni tingliku väärtuse arvutamisel võetakse aluseks kõik rahalise arvelduse eesmärgil kaubatuletisinstrumentidega sõlmitud lepingud või lubatud heitkoguste väärtpaberid või nende tuletisinstrumendid, millega ei kaubelda kauplemiskohas, mille osaline liidus asuv isik on, artikli 6 lõikes 2 osutatud asjaomasel aastasel arvestusperioodil.

Esimeses ja teises lõigus osutatud rahalise arvelduse eesmärgil sõlmitud kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguse väärtpaberite tuletisinstrumentide lepingud hõlmavad kõiki kauba või lubatud heitkoguste väärtpaberitega seotud tuletislepinguid, mida tuleb arveldada rahas või mida võib arveldada rahas ühe poole valikul muul põhjusel kui makseviivituse või muu lõpetamise juhtumi tõttu.

2.   Esimeses lõigus osutatud liitmistehe ei hõlma riskipositsioone lepingutes, mis tulenevad direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 4 neljanda lõigu punktides a, b ja c osutatud tehingutest, või lepingutes, mille osaline on gruppi kuuluv isik, kes on saanud tegevusloa vastavalt direktiivile 2014/65/EL või 2013/36/EL.

3.   Lõikes 1 osutatud avatud netopositsiooni tinglik väärtus tehakse kindlaks artikli 5 lõikes 2 sätestatud tasaarvestusmetoodika kohaselt.

4.   Käesolevas artiklis osutatud liitmistehte tulemused esitatakse eurodes.

Artikkel 4

Kauplemistest

1.   Artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud tegevuste maht, millega gruppi kuuluv isik liidus tegeleb, arvutatakse, liites kokku kõigi selliste kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega seotud lepingute tingliku koguväärtuse, mille osaline kõnealune isik on.

Esimeses lõigus osutatud liitmistehe ei hõlma lepinguid, mis tulenevad direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 4 neljanda lõigu punktides a, b ja c osutatud tehingutest, ega lepinguid, mille osaline on gruppi kuuluv isik, kes on saanud tegevusloa vastavalt direktiivile 2014/65/EL või 2013/36/EL.

2.   Artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud grupi muu kauplemistegevuse kogumaht arvutatakse, liites kõigi selliste kaubatuletislepingute, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentide tingliku brutoväärtuse, milles kõnealusesse gruppi kuuluvad isikud on osalised.

Esimeses lõigus osutatud liitmistehe hõlmab lepinguid, mis tulenevad direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 4 neljanda lõigu punktides a, b ja c osutatud tehingutest, ja lepinguid, mille osaline on gruppi kuuluv isik, kes on saanud tegevusloa vastavalt direktiividele 2014/65/EL või 2013/36/EL.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud üldise turu kauplemistegevuse maht arvutatakse, liites kõigi selliste lepingute tingliku brutoväärtuse, millega ei kaubelda kauplemiskohas, ja mille osaline on liidus asuv mis tahes isik, ja muude selliste lepingute tingliku brutoväärtuse, millega kaubeldakse liidus asuvas kauplemiskohas artikli 6 lõikes 2 osutatud asjaomasel aastasel arvestusperioodil.

4.   Käesolevas artiklis osutatud koguväärtused esitatakse eurodes.

Artikkel 5

Kasutatud kapitali test

1.   Artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud tegevuste sooritamise hinnanguline kasutatud kapital võrdub järgmiste summaga:

| a) | 15 % igast lühikesest või pikast netopositsioonist, korrutatuna kaubatuletisinstrumendi, lubatud heitkoguste väärtpaberi või selle tuletisinstrumendi hinnaga; |
| --- | --- |

a)

15 % igast lühikesest või pikast netopositsioonist, korrutatuna kaubatuletisinstrumendi, lubatud heitkoguste väärtpaberi või selle tuletisinstrumendi hinnaga;

| b) | 3 % brutopositsioonist (lühike pluss pikk), korrutatuna kaubatuletisinstrumendi, lubatud heitkoguste väärtpaberi või selle tuletisinstrumentide hinnaga. |
| --- | --- |

b)

3 % brutopositsioonist (lühike pluss pikk), korrutatuna kaubatuletisinstrumendi, lubatud heitkoguste väärtpaberi või selle tuletisinstrumentide hinnaga.

Esimeses lõigus osutatud positsioonid arvutatakse kõigi selliste lepingute alusel, millega ei kaubelda kauplemiskohas, mille osaline on liidus asuv mis tahes isik, ja muude selliste lepingute alusel, millega kaubeldakse liidus asuvas kauplemiskohas artikli 6 lõikes 2 osutatud asjaomasel aastasel arvestusperioodil.

2.   Lõike 1 esimese lõigu punkti a kohaldamisel tehakse kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide netopositsioon kindlaks, tasaarvestades lühikesed ja pikad positsioonid:

| a) | konkreetse alusvaraga kaubatuletislepingu liikide kaupa, et arvutada netopositsioon kõnealuse alusvaraga lepinguliikide lõikes; |
| --- | --- |

a)

konkreetse alusvaraga kaubatuletislepingu liikide kaupa, et arvutada netopositsioon kõnealuse alusvaraga lepinguliikide lõikes;

| b) | lubatud heitkoguste lepingu raames, et arvutada selle lubatud heitkoguste lepingu netopositsioon, või |
| --- | --- |

b)

lubatud heitkoguste lepingu raames, et arvutada selle lubatud heitkoguste lepingu netopositsioon, või

| c) | lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletislepingute liikide kaupa, et arvutada lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletislepingute iga liigi netopositsioon. |
| --- | --- |

c)

lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletislepingute liikide kaupa, et arvutada lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletislepingute iga liigi netopositsioon.

Lõike 1 esimese lõigu punkti a kohaldamisel saab omavahel tasaarvestada eri liiki lepingute netopositsioone, mille alusvara on sama kaup, või eri liiki tuletislepinguid, mille alusvara on sama lubatud heitkoguste ühik.

3.   Lõike 1 esimese lõigu punkti b kohaldamisel määratakse kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletislepingute brutopositsioon, liites alusvaraks oleva konkreetse kauba lepinguliikide, lubatud heitkoguste lepingute või alusvaraks oleva konkreetse lubatud heitkoguse ühiku lepinguliikide lõikes netopositsioonide absoluutväärtused.

Lõike 1 esimese lõigu punkti b kohaldamisel ei saa omavahel tasaarvestada eri liiki tuletuslepingute netopositsioone, mille alusvara on sama kaup, või eri liiki tuletislepinguid, mille alusvara on sama lubatud heitkoguste ühik.

Hinnangulise kapitali arvutus ei hõlma riskipositsioone, mis tulenevad direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 4 neljanda lõigu punktides a, b ja c osutatud tehingutest või lepingutest, mille osaline on gruppi kuuluv isik, kes on saanud tegevusloa vastavalt direktiivile 2014/65/EL või 2013/36/EL.

4.   Kapital, mida kasutatakse grupi põhitegevuse sooritamiseks, on grupi koguvarade summa miinus tema konsolideeritud finantsaruandes kajastatud lühiajalised võlakohustused asjaomase aastase arvutusperioodi lõpus. Käesoleva lõike kohaldamisel on lühiajalised need võlakohustused, mille lõpptähtaeg on alla 12 kuu.

5.   Käesolevas artiklis osutatud arvutuste tulemused esitatakse eurodes.

Artikkel 6

Arvutuskord

1.   Artiklis 3 osutatud miinimumkünnise testi arvutus tehakse arvutamiskuupäevale eelneva kolme aastase arvutusperioodi põhjal, kus saadud aastaste väärtuste aritmeetilist keskmist võrreldakse artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud künnisega. Artiklites 4 ja 5 osutatud kauplemistegevuste mahu ja kasutatud kapitali arvutus põhineb päevaste kauplemistegevuste aritmeetilisel keskmisel või selliste kauplemistegevuste jaoks eraldatud hinnangulisel kapitalil arvutuskuupäevale eelnenud kolme aastase arvutusperioodi jooksul. Arvutused tehakse igal aastal aastasele arvutusperioodile järgneva kalendriaasta esimeses kvartalis ja saadud aastaste väärtuste aritmeetilist keskmist võrreldakse artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud vastavate künnistega.

2.   Lõike 1 kohaldamisel tähendab aastane arvutusperiood perioodi, mis algab vastava aasta 1. jaanuaril ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

3.   Lõike 1 kohaldamisel tuleb 2022. aastal kauplemistegevuste mahu või kauplemistegevuste jaoks eraldatud hinnangulise kapitali arvutamiseks võtta arvesse kolme eelnevat aastast arvutusperioodi, mis algavad vastavalt 2019., 2020. ja 2021. aasta 1. jaanuaril, ning 2023. aasta arvutuse tegemisel võetakse arvesse kolme eelnevat aastast arvutusperioodi, mis algavad vastavalt 2020., 2021. ja 2022. aasta 1. jaanuaril.

4.   Erandina lõikest 3 hõlmab päevaste kauplemistegevuste mahu või selliste tegevuste jaoks eraldatud hinnangulise kapitali arvutamise arvestusperiood ainult kõige viimast aastast arvutusperioodi, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | päevaste kauplemistegevuste maht või selliste kauplemistegevuste jaoks eraldatud hinnanguline kapital väheneb viimasel aastasel arvutusperioodil võrreldes esimesega kolmest arvutusperioodist üle 10 % ning |
| --- | --- |

a)

päevaste kauplemistegevuste maht või selliste kauplemistegevuste jaoks eraldatud hinnanguline kapital väheneb viimasel aastasel arvutusperioodil võrreldes esimesega kolmest arvutusperioodist üle 10 % ning

| b) | päevaste kauplemistegevuste maht või selliste kauplemistegevuste jaoks eraldatud hinnanguline kapital on kolmest aastasest arvutusperioodist viimasel madalam kui kahel eelneval arvutusperioodil. |
| --- | --- |

b)

päevaste kauplemistegevuste maht või selliste kauplemistegevuste jaoks eraldatud hinnanguline kapital on kolmest aastasest arvutusperioodist viimasel madalam kui kahel eelneval arvutusperioodil.

Artikkel 7

Riske vähendavaks liigituvad tehingud

1.   Direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 4 neljanda lõigu punkti b kohaldamisel käsitatakse tuletisinstrumentidega tehtud tehingut objektiivselt mõõdetavalt äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud riske vähendavana, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest kriteeriumidest:

| a) | see vähendab riske, mis tulenevad selliste varade, teenuste, sisendite, toodete, kaupade või kohustuste väärtuse võimalikust muutusest, mida isik või tema grupp omab, toodab, koostab, töötleb, osutab, ostab, kaubastab, rendib, müüb või saab või mille omamist, tootmist, koostamist, töötlemist, osutamist, ostmist, kaubastamist, rentimist, müümist või saamist ta oma tavapärase äritegevuse käigus põhjendatult eeldab; |
| --- | --- |

a)

see vähendab riske, mis tulenevad selliste varade, teenuste, sisendite, toodete, kaupade või kohustuste väärtuse võimalikust muutusest, mida isik või tema grupp omab, toodab, koostab, töötleb, osutab, ostab, kaubastab, rendib, müüb või saab või mille omamist, tootmist, koostamist, töötlemist, osutamist, ostmist, kaubastamist, rentimist, müümist või saamist ta oma tavapärase äritegevuse käigus põhjendatult eeldab;

| b) | tehing katab riske, mis tulenevad sellisest võimalikust kaudsest mõjust punktis a osutatud varade, teenuste, sisendite, toodete, kaupade või kohustuste väärtusele, mis on tingitud intressimäärade, inflatsioonimäärade, valuutakursside või krediidiriski kõikumisest; |
| --- | --- |

b)

tehing katab riske, mis tulenevad sellisest võimalikust kaudsest mõjust punktis a osutatud varade, teenuste, sisendite, toodete, kaupade või kohustuste väärtusele, mis on tingitud intressimäärade, inflatsioonimäärade, valuutakursside või krediidiriski kõikumisest;

| c) | tehing liigitub riskimaanduslepinguks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (8) artikli 3 kohaselt vastu võetud rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele. |
| --- | --- |

c)

tehing liigitub riskimaanduslepinguks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (8) artikli 3 kohaselt vastu võetud rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele.

2.   Lõike 1 kohaldamisel liigitakse selline leping riski maandavaks kas eraldiseisvana või kombineerituna muude tuletisinstrumentidega, mille puhul finantssektoriväline üksus

| a) | kirjeldab oma sise-eeskirjades järgmist:






  i) | äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud riskide vähendamiseks portfelli kuuluvate kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletislepingute liigid ja nende sobivuskriteeriumid; |
| --- | --- | --- |

a)

kirjeldab oma sise-eeskirjades järgmist:

i)

äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud riskide vähendamiseks portfelli kuuluvate kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletislepingute liigid ja nende sobivuskriteeriumid;

| ii) | seos portfelli ja portfelliga maandatavate riskide vahel; |
| --- | --- |

ii)

seos portfelli ja portfelliga maandatavate riskide vahel;

| iii) | meetmed, mis on võetud selle tagamiseks, et kõnealuste lepingutega seotud tehinguid ei kasutataks ühelgi teisel otstarbel kui finantssektorivälise üksuse äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud riskide katmiseks ning et muuks otstarbeks kasutatava mis tahes tehingu saaks selgelt tuvastada; |
| --- | --- |

iii)

meetmed, mis on võetud selle tagamiseks, et kõnealuste lepingutega seotud tehinguid ei kasutataks ühelgi teisel otstarbel kui finantssektorivälise üksuse äritegevuse või selle rahastamisega otseselt seotud riskide katmiseks ning et muuks otstarbeks kasutatava mis tahes tehingu saaks selgelt tuvastada;

| b) | võime anda portfellidest piisavalt üksikasjalik ülevaade kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide klasside, tähtaegade ja muude oluliste tegurite seisukohast. |
| --- | --- |

b)

võime anda portfellidest piisavalt üksikasjalik ülevaade kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide klasside, tähtaegade ja muude oluliste tegurite seisukohast.

Artikkel 8

Kehtetuks tunnistamine

Delegeeritud määrus (EL) 2017/592 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid delegeeritud määrusele (EL) 2017/592 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse käesoleva määruse lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 9

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 149/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliirigukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega (ELT L 52, 23.2.2013, lk 11).

5

(6)  Komisjoni 1. detsembri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/592, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL regulatiivsete tehniliste standarditega kriteeriumide puhul, mille alusel tehakse kindlaks, kas tegevust käsitatakse põhitegevusala kõrvaltegevusena (ELT L 87, 31.3.2017, lk 492).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

8

---

LISA

Vastavustabel

| Käesolev määrus | Delegeeritud määrus (EL) 2017/592 |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 1 |
| Artikkel 3 | Artikli 2 lõiked 2, 3 ja 4
  Artikli 3 lõiked 3 ja 4 |
| Artikkel 4 | Artikli 2 lõiked 2, 3 ja 4
  Artikli 3 lõike 1 punkt a, artikli 3 lõike 2 punktid a ja b, artikli 3 lõiked 3 ja 4 |
| Artikkel 5 | Artikli 3 lõike 1 punkt b, artikli 3 lõiked 5–10 |
| Artikkel 6 | Artikkel 4 |
| Artikkel 7 | Artikkel 5 |
| Artikkel 8 | – |
| Artikkel 9 | Artikkel 6 |

Käesolev määrus

Delegeeritud määrus (EL) 2017/592

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 1

Artikkel 2

Artikkel 1

Artikkel 3

Artikli 2 lõiked 2, 3 ja 4

Artikli 3 lõiked 3 ja 4

Artikkel 4

Artikli 2 lõiked 2, 3 ja 4

Artikli 3 lõike 1 punkt a, artikli 3 lõike 2 punktid a ja b, artikli 3 lõiked 3 ja 4

Artikkel 5

Artikli 3 lõike 1 punkt b, artikli 3 lõiked 5–10

Artikkel 6

Artikkel 4

Artikkel 7

Artikkel 5

Artikkel 8

–

Artikkel 9

Artikkel 6

---

OTSUSED

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 372/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 372/11

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1834,

6. oktoober 2021,

millega nimetatakse ametisse kuus Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja neli Itaalia Vabariigi esitatud asendusliiget

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/852, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis (1),

võttes arvesse Itaalia valitsuse ettepanekuid

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Nõukogu võttis 20. jaanuaril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/102, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025. Nõukogu võttis 19. mail 2020 vastu otsuse (EL) 2020/682, (3) millega nimetatakse ametisse Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige. Nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/2076, (4) millega nimetatakse ametisse kaks Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliiget. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 20. jaanuaril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/102, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025. Nõukogu võttis 19. mail 2020 vastu otsuse (EL) 2020/682, (3) millega nimetatakse ametisse Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige. Nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/2076, (4) millega nimetatakse ametisse kaks Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliiget.

| (3) | Seoses Massimiliano FEDRIGA, Christian SOLINASE ja Donato TOMA tagasiastumisega ning seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Manuela BORA, Enrico ROSSI ja Alessandra SARTORE liikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud kuus liikmekohta. |
| --- | --- |

(3)

Seoses Massimiliano FEDRIGA, Christian SOLINASE ja Donato TOMA tagasiastumisega ning seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Manuela BORA, Enrico ROSSI ja Alessandra SARTORE liikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud kuus liikmekohta.

| (4) | Seoses Vincenzo DE LUCA, Domenico GIANNETTA ja Arno KOMPATSCHERI tagasiastumisega ning riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Pierluigi MARQUIS asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud neli asendusliikme kohta. |
| --- | --- |

(4)

Seoses Vincenzo DE LUCA, Domenico GIANNETTA ja Arno KOMPATSCHERI tagasiastumisega ning riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Pierluigi MARQUIS asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud neli asendusliikme kohta.

| (5) | Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 järgmised piirkondliku organi esindajad, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Guido CASTELLI, Assessore della Regione Marche (Marche piirkonna valitsuse liige), Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia (Puglia piirkonna president) ja Eugenio GIANI, Presidente della Regione Toscana (Toscana piirkonna president). |
| --- | --- |

(5)

Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 järgmised piirkondliku organi esindajad, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Guido CASTELLI, Assessore della Regione Marche (Marche piirkonna valitsuse liige), Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia (Puglia piirkonna president) ja Eugenio GIANI, Presidente della Regione Toscana (Toscana piirkonna president).

| (6) | Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku organi esindaja, kes kannab poliitilist vastutust valitud kogu ees: Nicola CAPUTO, Assessore della Regione Campania (Campania piirkonna valitsuse liige). |
| --- | --- |

(6)

Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku organi esindaja, kes kannab poliitilist vastutust valitud kogu ees: Nicola CAPUTO, Assessore della Regione Campania (Campania piirkonna valitsuse liige).

| (7) | Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Luciano Emilio CAVERI, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (Valle d’Aosta autonoomse piirkonna valitsuse liige ja nõunik). |
| --- | --- |

(7)

Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Luciano Emilio CAVERI, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (Valle d’Aosta autonoomse piirkonna valitsuse liige ja nõunik).

| (8) | Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks kuni 31. oktoobrini 2023 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Arno KOMPATSCHER, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (Bolzano autonoomse piirkonna nõunik, Trentino Alto-Adige ja Bolzano autonoomse piirkonna president). |
| --- | --- |

(8)

Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks kuni 31. oktoobrini 2023 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Arno KOMPATSCHER, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (Bolzano autonoomse piirkonna nõunik, Trentino Alto-Adige ja Bolzano autonoomse piirkonna president).

| (9) | Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks kuni 28. veebruarini 2024 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna (Sardiinia piirkonna president). |
| --- | --- |

(9)

Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks kuni 28. veebruarini 2024 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna (Sardiinia piirkonna president).

| (10) | Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks kuni 31. oktoobrini 2024 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Donatella TESEI, Presidente della Regione Umbria (Umbria piirkonna president). |
| --- | --- |

(10)

Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks kuni 31. oktoobrini 2024 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Donatella TESEI, Presidente della Regione Umbria (Umbria piirkonna president).

| (11) | Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks kuni 30. aprillini 2023 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Donato TOMA, Presidente della Regione Molise (Molise piirkonna president). |
| --- | --- |

(11)

Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks kuni 30. aprillini 2023 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Donato TOMA, Presidente della Regione Molise (Molise piirkonna president).

| (12) | Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks kuni 31. märtsini 2023 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Nicola ZINGARETTI, Presidente della Regione Lazio (Lazio piirkonna president), |
| --- | --- |

(12)

Itaalia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks kuni 31. märtsini 2023 piirkondliku organi esindaja, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat: Nicola ZINGARETTI, Presidente della Regione Lazio (Lazio piirkonna president),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järgmised piirkondliku või kohaliku organi esindajad, kellel on valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees:

| a) | liikmena:






  — | Guido CASTELLI, Assessore della Regione Marche (Marche piirkonna valitsuse liige) järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

Guido CASTELLI, Assessore della Regione Marche (Marche piirkonna valitsuse liige) järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025,

| — | Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia (Puglia piirkonna president) järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025, |
| --- | --- |

—

Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia (Puglia piirkonna president) järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025,

| — | Eugenio GIANI, Presidente della Regione Toscana (Toscana piirkonna president) järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025, |
| --- | --- |

—

Eugenio GIANI, Presidente della Regione Toscana (Toscana piirkonna president) järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025,

| — | Arno KOMPATSCHER, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (Bolzano autonoomse piirkonna nõukogu liige, Trentino Alto-Adige ja Bolzano autonoomse piirkonna president) (volituste muudatus) kuni 31. oktoobrini 2023, |
| --- | --- |

—

Arno KOMPATSCHER, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (Bolzano autonoomse piirkonna nõukogu liige, Trentino Alto-Adige ja Bolzano autonoomse piirkonna president) (volituste muudatus) kuni 31. oktoobrini 2023,

| — | Donatella TESEI, Presidente della Regione Umbria (Umbria piirkonna president) kuni 31. oktoobrini 2024, |
| --- | --- |

—

Donatella TESEI, Presidente della Regione Umbria (Umbria piirkonna president) kuni 31. oktoobrini 2024,

| — | Nicola ZINGARETTI, Presidente della Regione Lazio (Lazio piirkonna president) kuni 31. märtsini 2023
  , |
| --- | --- |

—

Nicola ZINGARETTI, Presidente della Regione Lazio (Lazio piirkonna president) kuni 31. märtsini 2023
  ,

ning

| b) | asendusliikmena:






  — | Nicola CAPUTO, Assessore della Regione Campania (Campania piirkonna valitsuse liige) järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025, |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena:

—

Nicola CAPUTO, Assessore della Regione Campania (Campania piirkonna valitsuse liige) järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025,

| — | Luciano Emilio CAVERI, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (Valle d’Aosta autonoomse piirkonna valitsuse ja nõukogu liige) järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025, |
| --- | --- |

—

Luciano Emilio CAVERI, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (Valle d’Aosta autonoomse piirkonna valitsuse ja nõukogu liige) järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025,

| — | Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna (Sardiinia piirkonna president) kuni 28. veebruarini 2024, |
| --- | --- |

—

Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna (Sardiinia piirkonna president) kuni 28. veebruarini 2024,

| — | Donato TOMA, Presidente della Regione Molise (Molise piirkonna president) (volituste muudatus) kuni 30. aprillini 2023. |
| --- | --- |

—

Donato TOMA, Presidente della Regione Molise (Molise piirkonna president) (volituste muudatus) kuni 30. aprillini 2023.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 6. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VIZJAK

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/102, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025 (ELT L 20, 24.1.2020, lk 2).

2

(3)  Nõukogu 19. mai 2020. aasta otsus (EL) 2020/682, millega nimetatakse ametisse Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige (ELT L 161, 25.5.2020, lk 9).

3

(4)  Nõukogu 7. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2076, millega nimetatakse ametisse kaks Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliiget (ELT L 424, 15.12.2020, lk 55).

4

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 372/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 372/14

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1835,

6. oktoober 2021,

millega nimetatakse ametisse kaks Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliiget

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/852, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis, (1)

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Nõukogu võttis 10. detsembril 2019 vastu otsuse (EL) 2019/2157, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 10. detsembril 2019 vastu otsuse (EL) 2019/2157, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025.

| (3) | Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Ignacio Jesús AGUADO CRESPO asendusliikmeks esitati, ja seoses Mikel IRUJO AMEZAGA tagasiastumisega, on Regioonide Komitees vabanenud kaks asendusliikme kohta. |
| --- | --- |

(3)

Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Ignacio Jesús AGUADO CRESPO asendusliikmeks esitati, ja seoses Mikel IRUJO AMEZAGA tagasiastumisega, on Regioonide Komitees vabanenud kaks asendusliikme kohta.

| (4) | Hispaania valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 järgmised piirkondliku organi esindajad, kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees: José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (riigi ja Euroopa Liidu koostöö peadirektor, Madridi autonoomne piirkond) ja Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (Navarra piirkondliku valitsuse välissuhete peadirektor), |
| --- | --- |

(4)

Hispaania valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 järgmised piirkondliku organi esindajad, kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees: José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (riigi ja Euroopa Liidu koostöö peadirektor, Madridi autonoomne piirkond) ja Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (Navarra piirkondliku valitsuse välissuhete peadirektor),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 järgmised piirkondliku organi esindajad, kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees:

| — | José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (riigi ja Euroopa Liidu koostöö peadirektor, Madridi autonoomne piirkond); |
| --- | --- |

—

José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (riigi ja Euroopa Liidu koostöö peadirektor, Madridi autonoomne piirkond);

| — | Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (Navarra piirkondliku valitsuse välissuhete peadirektor). |
| --- | --- |

—

Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (Navarra piirkondliku valitsuse välissuhete peadirektor).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 6. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VIZJAK

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 10. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2157, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025 (ELT L 327, 17.12.2019, lk 78).

2

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 372/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 372/16

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1836,

15. oktoober 2021,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses lepingu muutmise otsuse vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) nõukogu otsusega (EL) 2020/135 (1) ning see jõustus 1. veebruaril 2020. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) nõukogu otsusega (EL) 2020/135 (1) ning see jõustus 1. veebruaril 2020.

| (2) | Väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktiga d anti ühiskomiteele õigus võtta vastu otsuseid, millega muudetakse nimetatud lepingut, tingimusel et sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida lepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, ja tingimusel et selliste otsustega ei muudeta kõnealuse lepingu olulisi osi. Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on ühiskomitee vastuvõetud otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad ning liit ja Ühendkuningriik peavad neid otsuseid rakendama, kusjuures neil on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul. |
| --- | --- |

(2)

Väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktiga d anti ühiskomiteele õigus võtta vastu otsuseid, millega muudetakse nimetatud lepingut, tingimusel et sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida lepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, ja tingimusel et selliste otsustega ei muudeta kõnealuse lepingu olulisi osi. Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on ühiskomitee vastuvõetud otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad ning liit ja Ühendkuningriik peavad neid otsuseid rakendama, kusjuures neil on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul.

| (3) | Eksituse tõttu ei ole väljaastumislepingu I lisa I osas nimetatud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni üht otsust ja üht soovitust. Neli muud otsust ja üks soovitus võeti vastu enne üleminekuperioodi lõppu. Seetõttu tuleks need otsused ja soovitused lisada nimetatud lisasse. |
| --- | --- |

(3)

Eksituse tõttu ei ole väljaastumislepingu I lisa I osas nimetatud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni üht otsust ja üht soovitust. Neli muud otsust ja üks soovitus võeti vastu enne üleminekuperioodi lõppu. Seetõttu tuleks need otsused ja soovitused lisada nimetatud lisasse.

| (4) | Ühiskomitee peaks nende väljajätete ja puuduste kõrvaldamiseks võtma vastu väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punkti d kohase otsuse. |
| --- | --- |

(4)

Ühiskomitee peaks nende väljajätete ja puuduste kõrvaldamiseks võtma vastu väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punkti d kohase otsuse.

| (5) | Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel väljaastumislepingu artikli 164 lõikega 1 loodud ühiskomitees otsuse kohta, mis võetakse vastu vastavalt väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktile d, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 15. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 1.

1

---

EELNÕU

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr [...]/2021,

...,

millega muudetakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut (1) (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti selle artikli 164 lõike 5 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktiga d on antud kõnealuse lepingu artikli 164 lõike 1 kohaselt loodud ühiskomiteele (edaspidi „ühiskomitee“) õigus võtta vastu otsuseid, millega muudetakse nimetatud lepingut, tingimusel et sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida lepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, ja tingimusel, et selliste otsustega ei muudeta kõnealuse lepingu olulisi osi. Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on ühiskomitee vastu võetud otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Liit ja Ühendkuningriik peavad selliseid otsuseid rakendama, kusjuures neil on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul. |
| --- | --- |

(1)

Väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktiga d on antud kõnealuse lepingu artikli 164 lõike 1 kohaselt loodud ühiskomiteele (edaspidi „ühiskomitee“) õigus võtta vastu otsuseid, millega muudetakse nimetatud lepingut, tingimusel et sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida lepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, ja tingimusel, et selliste otsustega ei muudeta kõnealuse lepingu olulisi osi. Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on ühiskomitee vastu võetud otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Liit ja Ühendkuningriik peavad selliseid otsuseid rakendama, kusjuures neil on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul.

| (2) | Õiguskindluse huvides tuleks muuta väljaastumislepingu I lisa I osa, lisades sinna sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni viis otsust ja kaks soovitust, mida ei ole selles varem nimetatud, ning jättes välja ja asendades kaks otsust, |
| --- | --- |

(2)

Õiguskindluse huvides tuleks muuta väljaastumislepingu I lisa I osa, lisades sinna sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni viis otsust ja kaks soovitust, mida ei ole selles varem nimetatud, ning jättes välja ja asendades kaks otsust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Väljaastumislepingut muudetakse järgmiselt.

| 1) | Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Kohaldatavad õigusaktid (A-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni soovitus nr A1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 19 lõikes 2 osutatud tõendi väljastamise kohta (2). |
| --- | --- |

1)

Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Kohaldatavad õigusaktid (A-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni soovitus nr A1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 19 lõikes 2 osutatud tõendi väljastamise kohta (2).

| 2) | Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Elektrooniline andmevahetus (E-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr E6 sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetamise süsteemis (EESSI) elektroonilise sõnumi õiguslikult edastatuks lugemise kohta (3). |
| --- | --- |

2)

Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Elektrooniline andmevahetus (E-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr E6 sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetamise süsteemis (EESSI) elektroonilise sõnumi õiguslikult edastatuks lugemise kohta (3).

| 3) | Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H9 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklites 67 ja 70 ning otsuses nr S9 osutatud tähtaegade pikendamise kohta COVID-19 pandeemia tõttu (4). |
| --- | --- |

3)

Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H9 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklites 67 ja 70 ning otsuses nr S9 osutatud tähtaegade pikendamise kohta COVID-19 pandeemia tõttu (4).

| 4) | Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H10, milles käsitletakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu (5). |
| --- | --- |

4)

Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H10, milles käsitletakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu (5).

| 5) | Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H11 määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklites 67 ja 70 ning otsuses nr S9 osutatud tähtaegade pikendamise kohta COVID-19 pandeemia tõttu (6). |
| --- | --- |

5)

Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H11 määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklites 67 ja 70 ning otsuses nr S9 osutatud tähtaegade pikendamise kohta COVID-19 pandeemia tõttu (6).

| 6) | Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni soovitus nr H2, mis käsitleb autentimistunnuste lisamist liikmesriigi asutuse väljastatud porditavatele dokumentidele, mis näitavad isiku olukorda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 kohaldamise eesmärgil (7). |
| --- | --- |

6)

Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni soovitus nr H2, mis käsitleb autentimistunnuste lisamist liikmesriigi asutuse väljastatud porditavatele dokumentidele, mis näitavad isiku olukorda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 kohaldamise eesmärgil (7).

| 7) | Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Haigushüvitised (S-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S11, milles käsitletakse tagasimaksmise korda määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklite 35 ja 41 rakendamisel (8). |
| --- | --- |

7)

Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Haigushüvitised (S-seeria)“ lisatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S11, milles käsitletakse tagasimaksmise korda määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklite 35 ja 41 rakendamisel (8).

| 8) | Väljaastumislepingu I lisa I osast jäetakse välja ning asendatakse järgmised õigusaktid:






  a) | sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H8, milles käsitletakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu, (9) mis asendatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsusega nr H10, milles käsitletakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu; (10) |
| --- | --- | --- |

8)

Väljaastumislepingu I lisa I osast jäetakse välja ning asendatakse järgmised õigusaktid:

a)

sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H8, milles käsitletakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu, (9) mis asendatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsusega nr H10, milles käsitletakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu; (10)

| b) | sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S9, milles käsitletakse tagasimaksmise korda määruse (EÜ) nr 883/2004 (11) artiklite 35 ja 41 rakendamisel, mis asendatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsusega nr S11, milles käsitletakse tagasimaksmise korda määruse (EÜ) nr 883/2004 (12) artiklite 35 ja 41 rakendamisel. |
| --- | --- |

b)

sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S9, milles käsitletakse tagasimaksmise korda määruse (EÜ) nr 883/2004 (11) artiklite 35 ja 41 rakendamisel, mis asendatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsusega nr S11, milles käsitletakse tagasimaksmise korda määruse (EÜ) nr 883/2004 (12) artiklite 35 ja 41 rakendamisel.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle vastuvõtmist.

...,

Ühiskomitee nimel

kaaseesistujad

---

(1)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

1

(2)  
  ELT C 183, 29.5.2018, lk 5.

2

(3)  
  ELT C 355, 4.10.2018, lk 5.

3

(4)  
  ELT C 259, 7.8.2020, lk 9.

4

(5)  
  ELT C 89, 16.3.2021, lk 6.

5

(6)  
  ELT C 170, 6.5.2021, lk 4.

6

(7)  
  ELT C 147, 29.4.2019, lk 6.

7

(8)  
  ELT C 236, 18.6.2021, lk 4.

8

(9)  
  ELT C 263, 20.7.2016, lk 3.

9

(10)  
  ELT C 89, 16.3.2021, lk 6.

10

(11)  
  ELT C 279, 27.9.2013, lk 8.

11

(12)  
  ELT C 236, 18.6.2021, lk 4.

12

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 372/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 372/20

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1837,

15. oktoober 2021,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses selle otsuse muutmisega, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liikmena

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping („väljaastumisleping“) sõlmiti nõukogu otsusega (EL) 2020/135 (1) ning see jõustus 1. veebruaril 2020. |
| --- | --- |

(1)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping („väljaastumisleping“) sõlmiti nõukogu otsusega (EL) 2020/135 (1) ning see jõustus 1. veebruaril 2020.

| (2) | Vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 1 koostas ühiskomitee väljaastumislepingu alusel kehtestatud üleminekuperioodi lõpuks nimekirja 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada vahekohtu liikmetena. Ühiskomitee tagab, et nimekiri vastab igal ajal nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 1 koostas ühiskomitee väljaastumislepingu alusel kehtestatud üleminekuperioodi lõpuks nimekirja 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada vahekohtu liikmetena. Ühiskomitee tagab, et nimekiri vastab igal ajal nõuetele.

| (3) | Vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 2 ei tohi sellesse nimekirja kuuluda isikud, kes on liidu institutsioonide, mõne liikmesriigi valitsuse või Ühendkuningriigi valitsuse liikmed, ametnikud või muud teenistujad. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 2 ei tohi sellesse nimekirja kuuluda isikud, kes on liidu institutsioonide, mõne liikmesriigi valitsuse või Ühendkuningriigi valitsuse liikmed, ametnikud või muud teenistujad.

| (4) | Üks liidu esitatud nimekirja kantud isikutest on nimetatud Euroopa Kohtu kohtujuristiks ja ei vasta seega enam väljaastumislepingu kohastele vahekohtunikuks olemise nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Üks liidu esitatud nimekirja kantud isikutest on nimetatud Euroopa Kohtu kohtujuristiks ja ei vasta seega enam väljaastumislepingu kohastele vahekohtunikuks olemise nõuetele.

| (5) | Seepärast on vaja asendada see isik kandidaadiga, kes on kantud nõukogu otsuse (EL) 2020/2232 (2) II lisas esitatud varunimekirja kandidaatidest, kes soovivad ja saavad töötada väljaastumislepinguga loodud vahekohtu liidupoolse liikmena. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on vaja asendada see isik kandidaadiga, kes on kantud nõukogu otsuse (EL) 2020/2232 (2) II lisas esitatud varunimekirja kandidaatidest, kes soovivad ja saavad töötada väljaastumislepinguga loodud vahekohtu liidupoolse liikmena.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht, |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel väljaastumislepingu artikli 164 lõikega 1 loodud ühiskomitees seoses selle otsuse muutmisega, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada väljaastumislepinguga loodud vahekohtu liikmena, on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 15. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 29, 31.1.2020, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 22. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2232 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses vastuvõetava otsusega, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liikmena, ning varunimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liidupoolse liikmena (ELT L 437, 28.12.2020, lk 182).

2

---

EELNÕU

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr [...]/2021,

...,

millega muudetakse otsust nr 7/2020, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liikmena

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut, (1) eriti selle artikli 171 lõikeid 1 ja 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) artikli 171 lõikele 1 on ühiskomitee koostanud väljaastumislepingu alusel ettenähtud üleminekuperioodi lõpuks nimekirja 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada vahekohtu liikmetena. Ühiskomitee tagab, et nimekiri vastab igal ajahl nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) artikli 171 lõikele 1 on ühiskomitee koostanud väljaastumislepingu alusel ettenähtud üleminekuperioodi lõpuks nimekirja 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada vahekohtu liikmetena. Ühiskomitee tagab, et nimekiri vastab igal ajahl nõuetele.

| (2) | Vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 2 ei tohi sellesse nimekirja kuuluda isikud, kes on liidu institutsioonide, mõne liikmesriigi valitsuse või Ühendkuningriigi valitsuse liikmed, ametnikud või muud teenistujad. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 2 ei tohi sellesse nimekirja kuuluda isikud, kes on liidu institutsioonide, mõne liikmesriigi valitsuse või Ühendkuningriigi valitsuse liikmed, ametnikud või muud teenistujad.

| (3) | Üks liidu soovitatud isikutest on nimetatud liidu institutsiooni liikmeks ja ei vasta seetõttu enam väljaastumislepingu kohastele vahekohtunikuks olemise nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Üks liidu soovitatud isikutest on nimetatud liidu institutsiooni liikmeks ja ei vasta seetõttu enam väljaastumislepingu kohastele vahekohtunikuks olemise nõuetele.

| (4) | Seepärast on vaja kõnealune isik asendada ühiskomitee otsuse nr 7/2020 (2) I lisas esitatud isikute loetelus, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja kõnealune isik asendada ühiskomitee otsuse nr 7/2020 (2) I lisas esitatud isikute loetelus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühiskomitee otsuse nr 7/2020 I lisas esitatud nimekirja 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada väljaastumislepinguga loodud vahekohtu liikmena, muudetakse järgmiselt:

Tamara ĆAPETA asendatakse Ezio PERILLOga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle vastuvõtmist.

...,

Ühiskomitee nimel

kaaseesistujad

---

(1)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

1

(2)  
  ELT L 443, 30.12.2020, lk 22.

2

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 372/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 372/24

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/1838,

18. oktoober 2021,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/824, mis käsitleb Euroopa Liidu Satelliidikeskuse personalieeskirju

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2014. aasta otsust 2014/401/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu Satelliidikeskust ja millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 2001/555/ÜVJP Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 5,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kui Euroopa Liidu Satelliidikeskuse juhatuse esimehe ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Satelliidikeskus (SATCEN) on liidu asutus, mis on seotud koordineeritud organisatsioonidega. Võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu hiljutist kohtupraktikat, tuleks nõukogu poolt 15. mail 2017 otsusega (ÜVJP) 2017/824 (2) vastu võetud Euroopa Liidu Satelliidikeskuse personalieeskirjad (edaspidi „SATCENi personalieeskirjad“) viia vastavusse nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (3) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimustega ning Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjadega (4). Eelkõige tuleks sätestada Euroopa Liidu Kohtu pädevus lahendada SATCENi ja selle töötajate vahelisi vaidlusi samamoodi nagu liidu teenistuja ja tema tööandja vahelisi vaidlusi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Satelliidikeskus (SATCEN) on liidu asutus, mis on seotud koordineeritud organisatsioonidega. Võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu hiljutist kohtupraktikat, tuleks nõukogu poolt 15. mail 2017 otsusega (ÜVJP) 2017/824 (2) vastu võetud Euroopa Liidu Satelliidikeskuse personalieeskirjad (edaspidi „SATCENi personalieeskirjad“) viia vastavusse nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (3) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimustega ning Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjadega (4). Eelkõige tuleks sätestada Euroopa Liidu Kohtu pädevus lahendada SATCENi ja selle töötajate vahelisi vaidlusi samamoodi nagu liidu teenistuja ja tema tööandja vahelisi vaidlusi.

| (2) | SATCENi juhatus on SATCENi direktori ettepaneku alusel koostanud SATCENi personalieeskirjade muudatused, et nõukogu saaks need vastu võtta, |
| --- | --- |

(2)

SATCENi juhatus on SATCENi direktori ettepaneku alusel koostanud SATCENi personalieeskirjade muudatused, et nõukogu saaks need vastu võtta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2017/824 muudetakse järgmiselt.

| 1) | VIII peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  Edasikaebamine
  “. |
| --- | --- |

1)

VIII peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Edasikaebamine
  “.

| 2) | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 28
  Edasikaebamine

  1.   Iga isik, kellele kohaldatakse käesolevaid personalieeskirju, võib taotleda, et direktor teeks teda käsitleva otsuse personalieeskirjadega reguleeritavates küsimustes. Direktor teatab asjaomasele isikule oma põhjendatud otsusest nelja kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast. Kui nimetatud ajavahemiku lõpuks ei ole taotlusele vastatud, loetakse see kaudseks taotluse tagasilükkamise otsuseks, mille peale võib esitada kaebuse järgmistes lõigetes sätestatud korras.


  2.   Iga isik, kellele kohaldatakse personalieeskirju, võib esitada direktorile kaebuse teda kahjustava teo kohta, kui direktor on teinud otsuse või kui ta ei ole võtnud käesolevates personalieeskirjades ettenähtud meedet. Kaebus tuleb esitada kolme kuu jooksul. See tähtaeg algab






  a) | meetme avaldamise kuupäeval, kui tegemist on üldist laadi meetmega; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Edasikaebamine

1.   Iga isik, kellele kohaldatakse käesolevaid personalieeskirju, võib taotleda, et direktor teeks teda käsitleva otsuse personalieeskirjadega reguleeritavates küsimustes. Direktor teatab asjaomasele isikule oma põhjendatud otsusest nelja kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast. Kui nimetatud ajavahemiku lõpuks ei ole taotlusele vastatud, loetakse see kaudseks taotluse tagasilükkamise otsuseks, mille peale võib esitada kaebuse järgmistes lõigetes sätestatud korras.

2.   Iga isik, kellele kohaldatakse personalieeskirju, võib esitada direktorile kaebuse teda kahjustava teo kohta, kui direktor on teinud otsuse või kui ta ei ole võtnud käesolevates personalieeskirjades ettenähtud meedet. Kaebus tuleb esitada kolme kuu jooksul. See tähtaeg algab

a)

meetme avaldamise kuupäeval, kui tegemist on üldist laadi meetmega;

| b) | asjaomasele isikule otsuse teatamise kuupäeval, kuid hiljemalt kuupäeval, millal nimetatud isik selle teate kätte sai, kui meede mõjutab konkreetset isikut; kui aga konkreetset isikut mõjutav meede hõlmab kaebust kolmanda isiku vastu, algab see ajavahemik kolmanda isiku puhul kuupäeval, mil ta teate kätte saab, kuid mitte hiljem kui avaldamise kuupäeval; |
| --- | --- |

b)

asjaomasele isikule otsuse teatamise kuupäeval, kuid hiljemalt kuupäeval, millal nimetatud isik selle teate kätte sai, kui meede mõjutab konkreetset isikut; kui aga konkreetset isikut mõjutav meede hõlmab kaebust kolmanda isiku vastu, algab see ajavahemik kolmanda isiku puhul kuupäeval, mil ta teate kätte saab, kuid mitte hiljem kui avaldamise kuupäeval;

| c) | vastamiseks ettenähtud tähtaja lõppemise kuupäeval, kui kaebus käsitleb lõikes 1 nimetatud kaudset taotluse tagasilükkamise otsust. |
| --- | --- |

c)

vastamiseks ettenähtud tähtaja lõppemise kuupäeval, kui kaebus käsitleb lõikes 1 nimetatud kaudset taotluse tagasilükkamise otsust.

3.   Direktor teatab asjaomasele isikule oma põhjendatud otsuse nelja kuu jooksul pärast kaebuse esitamise kuupäeva. Kui kaebusele pole selle tähtaja lõpuks vastatud, loetakse seda kaebuse kaudseks tagasilükkamise otsuseks, mille võib edasi kaevata vastavalt lõikele 5.

Eitava vastuse korral võib töötaja nõuda vahendamist. Vahendamine ei ole kohustuslik.

4.   Direktor nimetab ametisse kolmeks aastaks vahendaja, kelle ametiaega võib pikendada.

Vahendaja on kutseline sõltumatu õigusekspert. Direktor ja asjaomane töötaja esitavad talle kõik dokumendid, mida ta peab asja uurimisel vajalikuks.

Vahendaja esitab oma otsuse kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil ta küsimuse oma menetlusse sai.

Vahendaja otsus ei ole direktorile ega töötajale siduv.

Vahendamisega seotud kulud kannab SATCEN, kui direktor vahendaja otsuse tagasi lükkab; kui töötaja ei tunnusta vahendaja otsust, kannab ta 50 % vahendamisega seotud kuludest.

5.   Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus“) pädevusse kuuluvad kõik SATCENi ja käesolevate personalieeskirjadega hõlmatud isikute vahelised vaidlused, mis käsitlevad kõnealust isikut kahjustavat meedet lõike 2 tähenduses.

Rahaliste vaidluste puhul on Euroopa Kohtul täielik pädevus.

Töötajad võivad esitada edasikaebuse Euroopa Kohtule järgmistel tingimustel:

| a) | Euroopa Kohtule esitatud edasikaebust käsitletakse ainult juhul, kui






  i) | direktorile on eelnevalt esitatud kaebus vastavalt lõikele 2 selles ettenähtud tähtaja jooksul ja |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopa Kohtule esitatud edasikaebust käsitletakse ainult juhul, kui

i)

direktorile on eelnevalt esitatud kaebus vastavalt lõikele 2 selles ettenähtud tähtaja jooksul ja

| ii) | kaebus on otsese või kaudse otsusega tagasi lükatud; |
| --- | --- |

ii)

kaebus on otsese või kaudse otsusega tagasi lükatud;

| b) | punkti a kohane edasikaebus tuleb esitada kolme kuu jooksul. See tähtaeg algab






  i) | kaebust käsitleva otsuse teatamise kuupäeval või |
| --- | --- | --- |

b)

punkti a kohane edasikaebus tuleb esitada kolme kuu jooksul. See tähtaeg algab

i)

kaebust käsitleva otsuse teatamise kuupäeval või

| ii) | vastamiseks ettenähtud tähtpäeval, kui edasikaebus käsitleb lõike 2 kohast kaebuse tagasilükkamise kaudset otsust; ent kui kaebus lükatakse tagasi otsese otsusega pärast selle tagasilükkamist kaudse otsusega, kuid enne edasikaebuse esitamise tähtaja möödumist, algab edasikaebuse esitamise tähtaeg uuesti; |
| --- | --- |

ii)

vastamiseks ettenähtud tähtpäeval, kui edasikaebus käsitleb lõike 2 kohast kaebuse tagasilükkamise kaudset otsust; ent kui kaebus lükatakse tagasi otsese otsusega pärast selle tagasilükkamist kaudse otsusega, kuid enne edasikaebuse esitamise tähtaja möödumist, algab edasikaebuse esitamise tähtaeg uuesti;

| c) | erandina punktist b võib asjaomane isik pärast kaebuse esitamist direktorile vastavalt lõikele 2 esitada kohe edasikaebuse Euroopa Kohtule, kui edasikaebusega kaasneb taotlus kas vaidlustatud meetme võtmise edasilükkamiseks või ajutiste meetmete võtmiseks. Peaasja menetlus Euroopa Kohtus lükatakse sel juhul edasi, kuni kaebuse kohta on tehtud otsene või kaudne tagasilükkamise otsus.“ |
| --- | --- |

c)

erandina punktist b võib asjaomane isik pärast kaebuse esitamist direktorile vastavalt lõikele 2 esitada kohe edasikaebuse Euroopa Kohtule, kui edasikaebusega kaasneb taotlus kas vaidlustatud meetme võtmise edasilükkamiseks või ajutiste meetmete võtmiseks. Peaasja menetlus Euroopa Kohtus lükatakse sel juhul edasi, kuni kaebuse kohta on tehtud otsene või kaudne tagasilükkamise otsus.“

| 3) | X lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

X lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2021. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 18. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 188, 27.6.2014, lk 73.

1

(2)  Nõukogu 15. mai 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/824, mis käsitleb Euroopa Liidu Satelliidikeskuse personalieeskirju (ELT L 123, 16.5.2017, lk 7).

2

(3)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 4. augusti 2016. aasta otsus (EL) 2016/1351, mis käsitleb Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/676/EÜ (ELT L 219, 12.8.2016, lk 1).

4

---

| 20.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 372/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 372/27

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1839,

15. oktoober 2021,

millega lükatakse edasi tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 5,

olles konsulteerinud alalise biotsiidikomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine kreosoot on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse kasutamiseks tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 käsitatakse seda sama määruse alusel heaks kiidetuna, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine kreosoot on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse kasutamiseks tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 käsitatakse seda sama määruse alusel heaks kiidetuna, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud nõuded ja tingimused.

| (2) | 27. oktoobril 2016 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus uuendada tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiitu. |
| --- | --- |

(2)

27. oktoobril 2016 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus uuendada tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiitu.

| (3) | 16. septembril 2019 esitas varasemalt Ühendkuningriigis tegutsenud hindav pädev asutus soovituse kõnealuse uuendamise kohta Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“). 30. jaanuaril 2020 võttis asjakohast taotlust hindava pädeva asutuse rolli üle Poola pädev asutus. |
| --- | --- |

(3)

16. septembril 2019 esitas varasemalt Ühendkuningriigis tegutsenud hindav pädev asutus soovituse kõnealuse uuendamise kohta Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“). 30. jaanuaril 2020 võttis asjakohast taotlust hindava pädeva asutuse rolli üle Poola pädev asutus.

| (4) | Kuna 2020. aasta juulis ei olnud veel kemikaaliameti arvamust asjaomase toimeaine heakskiidu uuendamise kohta, lükati kreosoodi heakskiidu aegumiskuupäev komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1038 (3) edasi 31. oktoobrini 2021, et taotluse läbivaatamise lõpuleviimiseks oleks piisavalt aega. |
| --- | --- |

(4)

Kuna 2020. aasta juulis ei olnud veel kemikaaliameti arvamust asjaomase toimeaine heakskiidu uuendamise kohta, lükati kreosoodi heakskiidu aegumiskuupäev komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1038 (3) edasi 31. oktoobrini 2021, et taotluse läbivaatamise lõpuleviimiseks oleks piisavalt aega.

| (5) | Võttes arvesse asjaomase hindava pädeva asutuse järeldusi, võttis kemikaaliamet 4. detsembril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikega 3 vastu oma arvamuse (4). |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse asjaomase hindava pädeva asutuse järeldusi, võttis kemikaaliamet 4. detsembril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikega 3 vastu oma arvamuse (4).

| (6) | Kreosoot on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (5) kohaselt klassifitseeritud 1B kategooria kantserogeeniks ning tema puhul on täidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (6) XIII lisas määratletud püsiva, bioakumuleeruva ja toksilise ning väga püsiva ja väga bioakumuleeruva aine kriteeriumid, samuti vastab kreosoot väljajätmise kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktides a ja e. Ehkki juba alustati läbivaatamist, mille põhjal otsustada, kas vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud tingimustest on täidetud ja kas kreosoodi heakskiitu võib seega uuendada, ei ole võimalik seda läbivaatamist enne heakskiidu praegust aegumist lõpule viia. |
| --- | --- |

(6)

Kreosoot on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (5) kohaselt klassifitseeritud 1B kategooria kantserogeeniks ning tema puhul on täidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (6) XIII lisas määratletud püsiva, bioakumuleeruva ja toksilise ning väga püsiva ja väga bioakumuleeruva aine kriteeriumid, samuti vastab kreosoot väljajätmise kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktides a ja e. Ehkki juba alustati läbivaatamist, mille põhjal otsustada, kas vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud tingimustest on täidetud ja kas kreosoodi heakskiitu võib seega uuendada, ei ole võimalik seda läbivaatamist enne heakskiidu praegust aegumist lõpule viia.

| (7) | Peale selle kohaldatakse kreosoodi, selle ühendite ja nendega töödeldud puidu suhtes määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas sätestatud piiranguid. Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/961 (7) kohaselt peab Prantsusmaa esitama kemikaaliametile määruse (EÜ) nr 1907/2006 XV lisa kohase toimiku, millega algatatakse kooskõlas kõnealuse määruse artiklitega 69–73 liidu piirangute kehtestamise menetlus. Vaja on täiendavat uuringut, et tagada kooskõla määruse (EL) nr 528/2012 kohase toimeaine kreosoodi heakskiidu uuendamise hindamise ning määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohase piirangute kehtestamise menetluse vahel ning näha ette tõhus kontroll kreosoodi ja sellega töödeldud puidu üle. |
| --- | --- |

(7)

Peale selle kohaldatakse kreosoodi, selle ühendite ja nendega töödeldud puidu suhtes määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas sätestatud piiranguid. Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/961 (7) kohaselt peab Prantsusmaa esitama kemikaaliametile määruse (EÜ) nr 1907/2006 XV lisa kohase toimiku, millega algatatakse kooskõlas kõnealuse määruse artiklitega 69–73 liidu piirangute kehtestamise menetlus. Vaja on täiendavat uuringut, et tagada kooskõla määruse (EL) nr 528/2012 kohase toimeaine kreosoodi heakskiidu uuendamise hindamise ning määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohase piirangute kehtestamise menetluse vahel ning näha ette tõhus kontroll kreosoodi ja sellega töödeldud puidu üle.

| (8) | Sellest tulenevalt on tõenäoline, et tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiit aegub taotlejast sõltumatutel põhjustel enne, kui võetakse vastu otsus selle uuendamise kohta. Seega on asjakohane lükata kreosoodi heakskiidu aegumiskuupäeva veelgi edasi taotluse läbivaatamiseks piisava ajavahemiku võrra. |
| --- | --- |

(8)

Sellest tulenevalt on tõenäoline, et tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiit aegub taotlejast sõltumatutel põhjustel enne, kui võetakse vastu otsus selle uuendamise kohta. Seega on asjakohane lükata kreosoodi heakskiidu aegumiskuupäeva veelgi edasi taotluse läbivaatamiseks piisava ajavahemiku võrra.

| (9) | Võttes arvesse aega, mis on vajalik otsustamiseks, kas vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud tingimustest on täidetud ning kas kreosoodi heakskiitu võib seega uuendada, on asjakohane lükata kreosoodi heakskiidu aegumiskuupäev 31. oktoobrile 2022. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse aega, mis on vajalik otsustamiseks, kas vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud tingimustest on täidetud ning kas kreosoodi heakskiitu võib seega uuendada, on asjakohane lükata kreosoodi heakskiidu aegumiskuupäev 31. oktoobrile 2022.

| (10) | Kreosoodi heakskiit, välja arvatud heakskiidu aegumiskuupäev, jääb jõusse, kui on täidetud direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõuded ja tingimused, |
| --- | --- |

(10)

Kreosoodi heakskiit, välja arvatud heakskiidu aegumiskuupäev, jääb jõusse, kui on täidetud direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõuded ja tingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva lükatakse edasi kuni 31. oktoobrini 2022.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 15. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1038, millega pikendatakse tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (ELT L 227, 16.7.2020, lk 74).

3

(4)  Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for renewal of the approval of the active substance: creosote, Product type: 8 ECHA/BPC/274/2020, vastu võetud 4. detsembril 2020.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 7. juuni 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/961, millega lubatakse kohaldada Prantsuse Vabariigi võetud ajutist meedet piirata kreosoodi ja muude kreosoodiga seotud ainetega töödeldud puidu kasutamist ja turulelaskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) artiklile 129 (ELT L 154, 12.6.2019, lk 44).

7

---