# Europos Sąjungos L 73/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.073.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 73 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. kovo 13d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.073.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 73

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. kovo 13d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2012 m. kovo 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 211/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 1 |
| | | 2012 m. kovo 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 212/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 3 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/146/ES |
| | * | 2012 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Regionų komiteto Lietuvai atstovaujantis narys ir Lietuvai atstovaujantys du pakaitiniai nariai | 5 |
| | | 2012/147/ES |
| | * | 2012 m. kovo 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo patvirtinamos tam tikros iš dalies pakeistos 2012 m. gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo ir stebėsenos programos ir kuriuo dėl priemonių, tinkamų finansuoti iš Sąjungos lėšų, skirtų skrepi ligos likvidavimo programoms, ir dėl Sąjungos išankstinių išmokų 2012 m. pasiutligės likvidavimo programoms vykdyti iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/807/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 1406)

   (
  1
  ) | 6 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | | 2012/148/ES |
| | * | 2012 m. kovo 9 d. Komisijos rekomendacija dėl pasirengimo diegti pažangiąsias apskaitos sistemas | 9 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2012 m. kovo 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 211/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

1

2012 m. kovo 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 212/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

3

SPRENDIMAI

2012/146/ES

*

2012 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Regionų komiteto Lietuvai atstovaujantis narys ir Lietuvai atstovaujantys du pakaitiniai nariai

5

2012/147/ES

*

2012 m. kovo 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo patvirtinamos tam tikros iš dalies pakeistos 2012 m. gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo ir stebėsenos programos ir kuriuo dėl priemonių, tinkamų finansuoti iš Sąjungos lėšų, skirtų skrepi ligos likvidavimo programoms, ir dėl Sąjungos išankstinių išmokų 2012 m. pasiutligės likvidavimo programoms vykdyti iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/807/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 1406)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 1406)

1

6

REKOMENDACIJOS

2012/148/ES

*

2012 m. kovo 9 d. Komisijos rekomendacija dėl pasirengimo diegti pažangiąsias apskaitos sistemas

9

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | Praktiniai nurodymai šalims Bendrajame Teisme klaidų ištaisymas (OL L 68, 2012 3 7) | 23 |

Klaidų ištaisymas

*

Praktiniai nurodymai šalims Bendrajame Teisme klaidų ištaisymas (OL L 68, 2012 3 7)

(OL L 68, 2012 3 7)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 13.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 73/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 211/2012

2012 m. kovo 12 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais;

| (4) | reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius;

| (5) | Muitinės kodekso komitetas per pirmininko nustatytą laikotarpį nuomonės nepateikė, |
| --- | --- |

(5)

Muitinės kodekso komitetas per pirmininko nustatytą laikotarpį nuomonės nepateikė,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių pateikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 12 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Produkto sudėtis (masės %):







  — | etilo alkoholis | 70, |
| — | benzinas | 30. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Produkto sudėtis (masės %):

—

etilo alkoholis

70,

—

benzinas

30.

Produktas gabenamas nesupakuotas.

2207 20 00

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (a punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 2207 ir 2207 20 00 atitinkančiais prekių aprašymais. Pritaikius 3 bendrosios aiškinimo taisyklės a punktą, laikytina, kad 2207 pozicijoje produktas aprašytas tiksliau palyginti su 3824 pozicija, kurioje pateiktas bendresnis aprašymas. Todėl jis nepriskirtinas 3824 pozicijai.

Produktas yra paprastas etilo alkoholio ir benzino mišinys. Dėl produkto sudėtyje esančio benzino santykinio kiekio jis netinkamas žmonėms vartoti, tačiau gali būti naudojamas pramonėje (taip pat žr. SS paaiškinimų 2207 pozicijos paaiškinimų ketvirtą pastraipą).

Todėl produktas klasifikuotinas kaip denatūruotas etilo alkoholis, priskiriant KN kodą 2207 20 00.

---

| 13.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 73/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 73/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 212/2012

2012 m. kovo 12 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 12 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 121,2 |
| MA | 64,4 |
| TN | 80,4 |
| TR | 108,1 |
| ZZ | 93,5 |
| 0707 00 05 | JO | 108,0 |
| TR | 164,3 |
| ZZ | 136,2 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | MA | 54,5 |
| TR | 131,1 |
| ZZ | 92,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,8 |
| IL | 68,0 |
| MA | 55,4 |
| TN | 59,0 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | BR | 43,7 |
| EG | 41,7 |
| MA | 69,1 |
| TR | 46,3 |
| ZZ | 50,2 |
| 0808 10 80 | BR | 90,5 |
| CA | 121,2 |
| CL | 103,5 |
| CN | 108,7 |
| MK | 31,8 |
| US | 158,6 |
| ZZ | 102,4 |
| 0808 30 90 | AR | 81,8 |
| CL | 105,0 |
| CN | 41,0 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 80,0 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

121,2

MA

64,4

TN

80,4

TR

108,1

ZZ

93,5

0707 00 05

JO

108,0

TR

164,3

ZZ

136,2

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

MA

54,5

TR

131,1

ZZ

92,8

0805 10 20

EG

51,8

IL

68,0

MA

55,4

TN

59,0

TR

71,8

ZZ

61,2

0805 50 10

BR

43,7

EG

41,7

MA

69,1

TR

46,3

ZZ

50,2

0808 10 80

BR

90,5

CA

121,2

CL

103,5

CN

108,7

MK

31,8

US

158,6

ZZ

102,4

0808 30 90

AR

81,8

CL

105,0

CN

41,0

ZA

92,2

ZZ

80,0

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 13.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 73/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 73/5

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. kovo 9 d.

kuriuo skiriami Regionų komiteto Lietuvai atstovaujantis narys ir Lietuvai atstovaujantys du pakaitiniai nariai

(2012/146/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Lietuvos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

| (2) | pasibaigus Vyto APUČIO kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta. Pasibaigus Gintauto BABRAVIČIAUS ir Viktoro TROFIMOVO kadencijai tapo laisvos dvi Regionų komiteto pakaitinių narių vietos, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Vyto APUČIO kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta. Pasibaigus Gintauto BABRAVIČIAUS ir Viktoro TROFIMOVO kadencijai tapo laisvos dvi Regionų komiteto pakaitinių narių vietos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. į Regionų komitetą skiriami:

| a) | nariu:






  — | Audrius BIELSKUS, Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys, |
| --- | --- | --- |

a)

nariu:

—

Audrius BIELSKUS, Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys,

ir

| b) | pakaitiniais nariais:






  — | Vincas KAPOČIUS, Trakų rajono savivaldybės tarybos narys (meras), |
| --- | --- | --- |

b)

pakaitiniais nariais:

—

Vincas KAPOČIUS, Trakų rajono savivaldybės tarybos narys (meras),

| — | Viktoras TROFIMOVAS, Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys (įgaliojimų pakeitimas). |
| --- | --- |

—

Viktoras TROFIMOVAS, Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys (įgaliojimų pakeitimas).

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

I. AUKEN

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 13.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 73/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2012 m. kovo 9 d.

kuriuo patvirtinamos tam tikros iš dalies pakeistos 2012 m. gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo ir stebėsenos programos ir kuriuo dėl priemonių, tinkamų finansuoti iš Sąjungos lėšų, skirtų skrepi ligos likvidavimo programoms, ir dėl Sąjungos išankstinių išmokų 2012 m. pasiutligės likvidavimo programoms vykdyti iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/807/ES

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 1406)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/147/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos sprendimą 2009/470/EB dėl išlaidų veterinarijos srityje (1), ypač į jo 27 straipsnio 5 ir 6 dalis,

kadangi:

| (1) | Sprendime 2009/470/EB nustatytos procedūros, reglamentuojančios Sąjungos finansinį įnašą gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programoms vykdyti; |
| --- | --- |

(1)

Sprendime 2009/470/EB nustatytos procedūros, reglamentuojančios Sąjungos finansinį įnašą gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programoms vykdyti;

| (2) | 2008 m. balandžio 25 d. Komisijos sprendime 2008/341/EB, nustatančiame tam tikrų gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos nacionalinių programų Bendrijos kriterijus (2), nustatyta, kad, norint patvirtinti valstybių narių Komisijai pateiktas gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programas pagal Sąjungos finansines priemones, tos programos turi atitikti bent to sprendimo priede išdėstytus kriterijus; |
| --- | --- |

(2)

2008 m. balandžio 25 d. Komisijos sprendime 2008/341/EB, nustatančiame tam tikrų gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos nacionalinių programų Bendrijos kriterijus (2), nustatyta, kad, norint patvirtinti valstybių narių Komisijai pateiktas gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programas pagal Sąjungos finansines priemones, tos programos turi atitikti bent to sprendimo priede išdėstytus kriterijus;

| (3) | Portugalija pateikė iš dalies pakeistą mėlynojo liežuvio ligos stebėsenos ir likvidavimo programą, Graikija pateikė iš dalies pakeistas užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) stebėsenos ir galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) bei skrepi ligos likvidavimo programas, ir Bulgarija pateikė iš dalies pakeistą pasiutligės likvidavimo programą; |
| --- | --- |

(3)

Portugalija pateikė iš dalies pakeistą mėlynojo liežuvio ligos stebėsenos ir likvidavimo programą, Graikija pateikė iš dalies pakeistas užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) stebėsenos ir galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) bei skrepi ligos likvidavimo programas, ir Bulgarija pateikė iš dalies pakeistą pasiutligės likvidavimo programą;

| (4) | Komisija šias iš dalies pakeistas programas įvertino tiek veterinariniu, tiek finansiniu požiūriu. Nustatyta, kad jos atitinka susijusių Sąjungos veterinarijos teisės aktų nuostatas, visų pirma Sprendimo 2008/341/EB priede nustatytus kriterijus. Todėl šių valstybių narių pateiktos iš dalies pakeistos programos turėtų būti patvirtintos; |
| --- | --- |

(4)

Komisija šias iš dalies pakeistas programas įvertino tiek veterinariniu, tiek finansiniu požiūriu. Nustatyta, kad jos atitinka susijusių Sąjungos veterinarijos teisės aktų nuostatas, visų pirma Sprendimo 2008/341/EB priede nustatytus kriterijus. Todėl šių valstybių narių pateiktos iš dalies pakeistos programos turėtų būti patvirtintos;

| (5) | 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 999/2001, nustatančiame tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (3), nustatytos gyvūnų USE prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisyklės. To reglamento VII priede nustatytos likvidavimo priemonės, kurios turi būti taikomos patvirtinus galvijų, avių ir ožkų USE protrūkį; |
| --- | --- |

(5)

2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 999/2001, nustatančiame tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (3), nustatytos gyvūnų USE prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisyklės. To reglamento VII priede nustatytos likvidavimo priemonės, kurios turi būti taikomos patvirtinus galvijų, avių ir ožkų USE protrūkį;

| (6) | to priedo, iš dalies pakeisto Komisijos reglamentu (EB) Nr. 727/2007 (4), A skyriaus 2.3 d punkte nustatyta, kad valstybės narės gali nuspręsti ūkyje, kuriame buvo patvirtintas USE atvejis, vietoj tam tikrų avių ir ožkų nužudymo ir visiško sunaikinimo skersti tik žmonių maistui skirtus gyvūnus, jei laikomasi tam tikrų sąlygų; |
| --- | --- |

(6)

to priedo, iš dalies pakeisto Komisijos reglamentu (EB) Nr. 727/2007 (4), A skyriaus 2.3 d punkte nustatyta, kad valstybės narės gali nuspręsti ūkyje, kuriame buvo patvirtintas USE atvejis, vietoj tam tikrų avių ir ožkų nužudymo ir visiško sunaikinimo skersti tik žmonių maistui skirtus gyvūnus, jei laikomasi tam tikrų sąlygų;

| (7) | 2007 m. liepos 17 d. Prancūzija iškėlė bylą (T-257/07) prieš Europos Komisiją Bendrajame Teisme, prašydama iš dalies panaikinti tam tikras Reglamento (EB) Nr. 999/2001, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 727/2007, nuostatas, visų pirma VII priedo A skyriaus 2.3 d punktą; |
| --- | --- |

(7)

2007 m. liepos 17 d. Prancūzija iškėlė bylą (T-257/07) prieš Europos Komisiją Bendrajame Teisme, prašydama iš dalies panaikinti tam tikras Reglamento (EB) Nr. 999/2001, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 727/2007, nuostatas, visų pirma VII priedo A skyriaus 2.3 d punktą;

| (8) | 2007 m. rugsėjo 28 d. Bendrojo Teismo nutartimi (5) Reglamento (EB) Nr. 999/2001, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 727/2007, VII priedo A skyriaus 2.3 b punkto iii papunkčio, 2.3 d punkto ir 4 punkto nuostatų taikymas laikinai sustabdytas, kol nebus priimtas sprendimas pagrindinėje byloje. Toje nutartyje Bendrasis Teismas suabejojo Komisijos turimų mokslinių duomenų apie galimą riziką vertinimu; |
| --- | --- |

(8)

2007 m. rugsėjo 28 d. Bendrojo Teismo nutartimi (5) Reglamento (EB) Nr. 999/2001, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 727/2007, VII priedo A skyriaus 2.3 b punkto iii papunkčio, 2.3 d punkto ir 4 punkto nuostatų taikymas laikinai sustabdytas, kol nebus priimtas sprendimas pagrindinėje byloje. Toje nutartyje Bendrasis Teismas suabejojo Komisijos turimų mokslinių duomenų apie galimą riziką vertinimu;

| (9) | po to Komisija paprašė Europos maisto saugos tarnybos (EMST) padėti paaiškinti pagrindines prielaidas, kuriomis buvo pagrįstas Reglamentas (EB) Nr. 727/2007. Atsižvelgiant į EMST paaiškinimus, Reglamentas (EB) Nr. 999/2001 buvo iš dalies pakeistas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 746/2008 (6), kuriuo buvo atnaujintos nuostatos, kurių taikymas Bendrojo Teismo nutartimi buvo laikinai sustabdytas; |
| --- | --- |

(9)

po to Komisija paprašė Europos maisto saugos tarnybos (EMST) padėti paaiškinti pagrindines prielaidas, kuriomis buvo pagrįstas Reglamentas (EB) Nr. 727/2007. Atsižvelgiant į EMST paaiškinimus, Reglamentas (EB) Nr. 999/2001 buvo iš dalies pakeistas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 746/2008 (6), kuriuo buvo atnaujintos nuostatos, kurių taikymas Bendrojo Teismo nutartimi buvo laikinai sustabdytas;

| (10) | 2008 m. spalio 30 d. Bendrojo Teismo nutartimi (7) Reglamento (EB) Nr. 999/2001, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 746/2008, VII priedo A skyriaus 2.3 b punkto iii papunkčio, 2.3 d punkto ir 4 punkto nuostatų taikymas laikinai sustabdytas, kol nebus priimtas sprendimas pagrindinėje byloje (T-257/07); |
| --- | --- |

(10)

2008 m. spalio 30 d. Bendrojo Teismo nutartimi (7) Reglamento (EB) Nr. 999/2001, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 746/2008, VII priedo A skyriaus 2.3 b punkto iii papunkčio, 2.3 d punkto ir 4 punkto nuostatų taikymas laikinai sustabdytas, kol nebus priimtas sprendimas pagrindinėje byloje (T-257/07);

| (11) | 2011 m. rugsėjo 9 d. sprendimu (8) Bendrasis Teismas atmetė Prancūzijos ieškinį. Atsižvelgiant į šį sprendimą, Reglamento (EB) Nr. 999/2001, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 746/2008, VII priedo A skyriaus 2.3 b punkto iii papunkčio, 2.3 d punkto ir 4 punkto nuostatų taikymas atnaujintas; |
| --- | --- |

(11)

2011 m. rugsėjo 9 d. sprendimu (8) Bendrasis Teismas atmetė Prancūzijos ieškinį. Atsižvelgiant į šį sprendimą, Reglamento (EB) Nr. 999/2001, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 746/2008, VII priedo A skyriaus 2.3 b punkto iii papunkčio, 2.3 d punkto ir 4 punkto nuostatų taikymas atnaujintas;

| (12) | 2011 m. lapkričio 30 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2011/807/ES, kuriuo patvirtinamos metinės ir daugiametės 2012 m. ir vėlesniems metams valstybių narių pateiktos tam tikrų gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos ir nustatomas Europos Sąjungos finansinis įnašas (9), patvirtintos tam tikros nacionalinės programos ir kiekvienai valstybių narių pateiktai programai nustatytas Sąjungos finansinio įnašo dydis ir didžiausia galima suma bei tinkamų finansuoti sumų mokėjimo taisyklės; |
| --- | --- |

(12)

2011 m. lapkričio 30 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2011/807/ES, kuriuo patvirtinamos metinės ir daugiametės 2012 m. ir vėlesniems metams valstybių narių pateiktos tam tikrų gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos ir nustatomas Europos Sąjungos finansinis įnašas (9), patvirtintos tam tikros nacionalinės programos ir kiekvienai valstybių narių pateiktai programai nustatytas Sąjungos finansinio įnašo dydis ir didžiausia galima suma bei tinkamų finansuoti sumų mokėjimo taisyklės;

| (13) | kai kurios valstybės narės pranešė, kad vykdydamos pagal Įgyvendinimo sprendimą 2011/807/ES patvirtintas programas ketina pasinaudoti galimybe vietoj avių ir ožkų nužudymo ir visiško sunaikinimo skersti tik žmonių maistui skirtus gyvūnus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priedo A skyriaus 2.3 d punkte; |
| --- | --- |

(13)

kai kurios valstybės narės pranešė, kad vykdydamos pagal Įgyvendinimo sprendimą 2011/807/ES patvirtintas programas ketina pasinaudoti galimybe vietoj avių ir ožkų nužudymo ir visiško sunaikinimo skersti tik žmonių maistui skirtus gyvūnus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priedo A skyriaus 2.3 d punkte;

| (14) | Įgyvendinimo sprendime 2011/807/ES nustatytas Sąjungos finansinis įnašas, skirtas skrepi ligos likvidavimo programoms, šiuo metu negali būti skiriamas savininkų patiriamai žalai už privaloma tvarka paskerstas avis ir ožkas pagal Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priedo A skyriaus 2.3 d punktą atlyginti; |
| --- | --- |

(14)

Įgyvendinimo sprendime 2011/807/ES nustatytas Sąjungos finansinis įnašas, skirtas skrepi ligos likvidavimo programoms, šiuo metu negali būti skiriamas savininkų patiriamai žalai už privaloma tvarka paskerstas avis ir ožkas pagal Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priedo A skyriaus 2.3 d punktą atlyginti;

| (15) | todėl tikslinga leisti finansuoti programas, pagal kurias privaloma tvarka skerdžiamos avys ir ožkos, kaip alternatyvą skrepi ligos likvidavimo programoms, pagal kurias gyvūnai nužudomi ir sunaikinami. Dėl to Įgyvendinimo sprendimu 2011/807/ES valstybių narių užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų stebėsenos ir likvidavimo programoms skirtų sumų padidinti nereikės; |
| --- | --- |

(15)

todėl tikslinga leisti finansuoti programas, pagal kurias privaloma tvarka skerdžiamos avys ir ožkos, kaip alternatyvą skrepi ligos likvidavimo programoms, pagal kurias gyvūnai nužudomi ir sunaikinami. Dėl to Įgyvendinimo sprendimu 2011/807/ES valstybių narių užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų stebėsenos ir likvidavimo programoms skirtų sumų padidinti nereikės;

| (16) | be to, Įgyvendinimo sprendime 2011/807/ES nustatyta, kad Sąjungos lėšomis bendrai finansuoti tinkamos yra tik metinių ar daugiamečių programų įgyvendinimo išlaidos, patirtos iki valstybių narių galutinių ataskaitų pateikimo. Tačiau atitinkamos valstybės narės prašymu dėl tam tikrų išlaidų Komisija per tris mėnesius nuo prašymo gavimo sumoka išankstinę išmoką, neviršijančią 60 % nurodytos didžiausios sumos. Šia išankstine išmoka nevisiškai padengiamos skiepijimo nuo pasiutligės sušeriamaisiais skiepais kampanijų išlaidos; |
| --- | --- |

(16)

be to, Įgyvendinimo sprendime 2011/807/ES nustatyta, kad Sąjungos lėšomis bendrai finansuoti tinkamos yra tik metinių ar daugiamečių programų įgyvendinimo išlaidos, patirtos iki valstybių narių galutinių ataskaitų pateikimo. Tačiau atitinkamos valstybės narės prašymu dėl tam tikrų išlaidų Komisija per tris mėnesius nuo prašymo gavimo sumoka išankstinę išmoką, neviršijančią 60 % nurodytos didžiausios sumos. Šia išankstine išmoka nevisiškai padengiamos skiepijimo nuo pasiutligės sušeriamaisiais skiepais kampanijų išlaidos;

| (17) | valstybių narių pasiutligės likvidavimo skiepijant sušeriamaisiais skiepais programos buvo sėkmingai vykdomos ankstesniais metais, todėl didelėje Sąjungos dalyje pasiutligė išnyko. Todėl tokias programas reikėtų tęsti tose Sąjungos dalyse, kuriose pasiutligė vis dar paplitusi; |
| --- | --- |

(17)

valstybių narių pasiutligės likvidavimo skiepijant sušeriamaisiais skiepais programos buvo sėkmingai vykdomos ankstesniais metais, todėl didelėje Sąjungos dalyje pasiutligė išnyko. Todėl tokias programas reikėtų tęsti tose Sąjungos dalyse, kuriose pasiutligė vis dar paplitusi;

| (18) | kai kurios valstybės narės pranešė Komisijai patiriančios skiepijimo nuo pasiutligės sušeriamaisiais skiepais kampanijų išankstinio finansavimo užtikrinimo sunkumų. Pastaraisiais metais dėl išankstinio finansavimo stygiaus kai kuriais atvejais buvo nutrauktos pasiutlige užkrėstose zonose suplanuotos kampanijos; |
| --- | --- |

(18)

kai kurios valstybės narės pranešė Komisijai patiriančios skiepijimo nuo pasiutligės sušeriamaisiais skiepais kampanijų išankstinio finansavimo užtikrinimo sunkumų. Pastaraisiais metais dėl išankstinio finansavimo stygiaus kai kuriais atvejais buvo nutrauktos pasiutlige užkrėstose zonose suplanuotos kampanijos;

| (19) | dėl tokių reguliaraus skiepijimo nuo pasiutligės sušeriamaisiais skiepais kampanijų įgyvendinimo pertraukimų gali labai sumažėti programų veiksmingumas ir gali prireikti daug daugiau laiko tai ligai galutinai išnaikinti; |
| --- | --- |

(19)

dėl tokių reguliaraus skiepijimo nuo pasiutligės sušeriamaisiais skiepais kampanijų įgyvendinimo pertraukimų gali labai sumažėti programų veiksmingumas ir gali prireikti daug daugiau laiko tai ligai galutinai išnaikinti;

| (20) | todėl tikslinga numatyti galimybę mokėti išankstines išmokas visoms išlaidoms, kurias valstybės narės patyrė vykdydamos pagal Įgyvendinimo sprendimą 2011/807/ES patvirtintas pasiutligės likvidavimo programas, atlyginti; |
| --- | --- |

(20)

todėl tikslinga numatyti galimybę mokėti išankstines išmokas visoms išlaidoms, kurias valstybės narės patyrė vykdydamos pagal Įgyvendinimo sprendimą 2011/807/ES patvirtintas pasiutligės likvidavimo programas, atlyginti;

| (21) | Įgyvendinimo sprendimo 2011/807/ES priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų apibrėžtos tinkamos finansuoti išlaidos savininkų patiriamai žalai už paskerstus gyvūnus atlyginti ir įtraukta nuostata dėl privalomo gyvūnų skerdimo pagal skrepi ligos likvidavimo programas; |
| --- | --- |

(21)

Įgyvendinimo sprendimo 2011/807/ES priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų apibrėžtos tinkamos finansuoti išlaidos savininkų patiriamai žalai už paskerstus gyvūnus atlyginti ir įtraukta nuostata dėl privalomo gyvūnų skerdimo pagal skrepi ligos likvidavimo programas;

| (22) | todėl Įgyvendinimo sprendimas 2011/807/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(22)

todėl Įgyvendinimo sprendimas 2011/807/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (23) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(23)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Portugalijos pateiktos iš dalies pakeistos mėlynojo liežuvio ligos stebėsenos ir likvidavimo programos patvirtinimas

2012 m. sausio 31 d. Portugalijos pateikta iš dalies pakeista mėlynojo liežuvio ligos stebėsenos ir likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama 2012 m. sausio 1 d. – 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui.

2 straipsnis

Graikijos pateiktų iš dalies pakeistų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų stebėsenos ir likvidavimo programų patvirtinimas

2011 m. gruodžio 21 d. Graikijos pateiktos iš dalies pakeistos užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų stebėsenos ir galvijų spongiforminės encefalopatijos bei skrepi ligos likvidavimo programos šiuo sprendimu patvirtinamos 2012 m. sausio 1 d. – 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui.

3 straipsnis

Bulgarijos pateiktos iš dalies pakeistos pasiutligės likvidavimo programos patvirtinimas

2011 m. gruodžio 23 d. Bulgarijos pateikta iš dalies pakeista pasiutligės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama 2012 m. sausio 1 d. – 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui.

4 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2011/807/ES pakeitimai

Įgyvendinimo sprendimas 2011/807/ES iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 9 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | kompensuojama 50 % kiekvienos valstybės narės patiriamų išlaidų savininkų patirtai žalai atlyginti:






  i) | už pagal GSE ir skrepi ligos likvidavimo programas nužudytus ir sunaikintus gyvūnus; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

9 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

kompensuojama 50 % kiekvienos valstybės narės patiriamų išlaidų savininkų patirtai žalai atlyginti:

i)

už pagal GSE ir skrepi ligos likvidavimo programas nužudytus ir sunaikintus gyvūnus;

| ii) | už privaloma tvarka paskerstus gyvūnus pagal Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priedo A skyriaus 2.3 d punktą;“ |
| --- | --- |

ii)

už privaloma tvarka paskerstus gyvūnus pagal Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priedo A skyriaus 2.3 d punktą;“

| 2) | 9 straipsnio 3 dalies b punktas pakeičiamas taip:







  „b) | už nužudytą ar sunaikintą avį arba ožką – | 70 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |
| c) | už paskerstą avį arba ožką – | 50 EUR.“; |

2)

9 straipsnio 3 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

už nužudytą ar sunaikintą avį arba ožką –

70 EUR;

c)

už paskerstą avį arba ožką –

50 EUR.“;

| 3) | 13 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Nepaisant 2 dalies nuostatų, jei tai 10 ir 11 straipsniuose nurodytos programos, atitinkamos valstybės narės prašymu Komisija per tris mėnesius nuo prašymo gavimo sumoka išankstinę išmoką, neviršijančią 60 % nurodytos didžiausios sumos.“; |
| --- | --- |

3)

13 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Nepaisant 2 dalies nuostatų, jei tai 10 ir 11 straipsniuose nurodytos programos, atitinkamos valstybės narės prašymu Komisija per tris mėnesius nuo prašymo gavimo sumoka išankstinę išmoką, neviršijančią 60 % nurodytos didžiausios sumos.“;

| 4) | priedo 2 punktas pakeičiamas taip:






  „2. | Paskerstų arba nužudytų gyvūnų vertės kompensacijos jų savininkams. | Kompensacijos suma neviršija gyvūno rinkos vertės, buvusios prieš pat jį paskerdžiant arba nužudant. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

priedo 2 punktas pakeičiamas taip:

„2.

Paskerstų arba nužudytų gyvūnų vertės kompensacijos jų savininkams.

Kompensacijos suma neviršija gyvūno rinkos vertės, buvusios prieš pat jį paskerdžiant arba nužudant.

| | Atlyginimas už paskerstus gyvūnus (jei yra) atskaičiuojamas iš kompensacijos sumos.“ |
| --- | --- |

Atlyginimas už paskerstus gyvūnus (jei yra) atskaičiuojamas iš kompensacijos sumos.“

5 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 9 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 155, 2009 6 18, p. 30.

1

(2)  OL L 115, 2008 4 29, p. 44.

2

(3)  OL L 147, 2001 5 31, p. 1.

3

(4)  OL L 165, 2007 6 27, p. 8.

4

(5)  OL C 283, 2007 11 24, p. 28.

5

(6)  OL L 202, 2008 7 31, p. 11.

6

(7)  OL C 327, 2008 12 20, p. 26.

7

(8)  OL C 311, 2011 10 22, p. 33.

8

(9)  OL L 322, 2011 12 6, p. 11.

9

---

REKOMENDACIJOS

| 13.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 73/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 73/9

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2012 m. kovo 9 d.

dėl pasirengimo diegti pažangiąsias apskaitos sistemas

(2012/148/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | pažangieji tinklai – naujas etapas siekiant užtikrinti didesnes vartotojų teises, geriau integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltinius į tinklą, efektyviau vartoti energiją ir reikšmingai prisidėti prie išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, taip pat prie darbo vietų kūrimo ir technologijų plėtros Sąjungoje; |
| --- | --- |

(1)

pažangieji tinklai – naujas etapas siekiant užtikrinti didesnes vartotojų teises, geriau integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltinius į tinklą, efektyviau vartoti energiją ir reikšmingai prisidėti prie išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, taip pat prie darbo vietų kūrimo ir technologijų plėtros Sąjungoje;

| (2) | pagal 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/54/EB (1), ir 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/55/EB (2), valstybės narės turi užtikrinti pažangiųjų apskaitos sistemų įdiegimą, kad jas naudodami vartotojai galėtų aktyviai dalyvauti elektros energijos ir dujų tiekimo rinkose, o šių apskaitos sistemų diegimas gali priklausyti nuo visų ilgalaikių sąnaudų ir naudos rinkai ir pavieniams vartotojams ekonominio vertinimo arba nuo to, kokias pažangiąsias apskaitos sistemas ekonomiškai tikslinga ir rentabilu taikyti ir per kokį laikotarpį jas būtų galima įdiegti; |
| --- | --- |

(2)

pagal 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/54/EB (1), ir 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/55/EB (2), valstybės narės turi užtikrinti pažangiųjų apskaitos sistemų įdiegimą, kad jas naudodami vartotojai galėtų aktyviai dalyvauti elektros energijos ir dujų tiekimo rinkose, o šių apskaitos sistemų diegimas gali priklausyti nuo visų ilgalaikių sąnaudų ir naudos rinkai ir pavieniams vartotojams ekonominio vertinimo arba nuo to, kokias pažangiąsias apskaitos sistemas ekonomiškai tikslinga ir rentabilu taikyti ir per kokį laikotarpį jas būtų galima įdiegti;

| (3) | 2011 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pažangieji tinklai. Nuo inovacijų iki diegimo“ (3) paskelbta apie priemones, kurios, be kitų dalykų, apima valstybių narių pažangos stebėjimą, pagrindinių veiklos rodiklių gairių, taip pat gairių, pagal kurias nustatoma valstybių narių pažangiųjų apskaitos sistemų įgyvendinimo planų ir sąnaudų bei naudos vertinimo metodika, parengimą; |
| --- | --- |

(3)

2011 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pažangieji tinklai. Nuo inovacijų iki diegimo“ (3) paskelbta apie priemones, kurios, be kitų dalykų, apima valstybių narių pažangos stebėjimą, pagrindinių veiklos rodiklių gairių, taip pat gairių, pagal kurias nustatoma valstybių narių pažangiųjų apskaitos sistemų įgyvendinimo planų ir sąnaudų bei naudos vertinimo metodika, parengimą;

| (4) | Europos skaitmeninėje darbotvarkėje išvardytos tinkamos priemonės, visų pirma duomenų apsaugos Sąjungoje priemonės ir priemonės, susijusios su tinklų ir informacijos saugumu, su kibernetinėmis atakomis ir su pažangiųjų tinklų bei pažangiosios apskaitos funkcijomis. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, Komisija ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų imtis reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas nuoseklus metodas; |
| --- | --- |

(4)

Europos skaitmeninėje darbotvarkėje išvardytos tinkamos priemonės, visų pirma duomenų apsaugos Sąjungoje priemonės ir priemonės, susijusios su tinklų ir informacijos saugumu, su kibernetinėmis atakomis ir su pažangiųjų tinklų bei pažangiosios apskaitos funkcijomis. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, Komisija ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų imtis reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas nuoseklus metodas;

| (5) | viena iš pagrindinių užduočių ir išankstinių sąlygų pažangiosioms apskaitos sistemoms yra surasti tinkamus techninius ir teisinius sprendimus, kaip užtikrinti asmens duomenų apsaugą, kuri pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnį yra viena iš pagrindinių teisių. Valstybės narės ir suinteresuotosios šalys turėtų užtikrinti, ypač pradiniame pažangiųjų skaitiklių diegimo etape, kad pažangiųjų apskaitos sistemų taikymas būtų stebimas ir kad būtų laikomasi pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių; |
| --- | --- |

(5)

viena iš pagrindinių užduočių ir išankstinių sąlygų pažangiosioms apskaitos sistemoms yra surasti tinkamus techninius ir teisinius sprendimus, kaip užtikrinti asmens duomenų apsaugą, kuri pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnį yra viena iš pagrindinių teisių. Valstybės narės ir suinteresuotosios šalys turėtų užtikrinti, ypač pradiniame pažangiųjų skaitiklių diegimo etape, kad pažangiųjų apskaitos sistemų taikymas būtų stebimas ir kad būtų laikomasi pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių;

| (6) | pažangiosiomis apskaitos sistemomis galima apdoroti duomenis, įskaitant daugiausia asmens duomenis. Be to, įdiegus pažangiuosius tinklus ir pažangiąsias apskaitos sistemas, turėtų atsirasti galimybių tiekėjams ir tinklų operatoriams pereiti nuo bendro supratimo apie energijos vartojimo modelį prie visapusiškos informacijos apie pavienių galutinių vartotojų energijos vartojimo modelius; |
| --- | --- |

(6)

pažangiosiomis apskaitos sistemomis galima apdoroti duomenis, įskaitant daugiausia asmens duomenis. Be to, įdiegus pažangiuosius tinklus ir pažangiąsias apskaitos sistemas, turėtų atsirasti galimybių tiekėjams ir tinklų operatoriams pereiti nuo bendro supratimo apie energijos vartojimo modelį prie visapusiškos informacijos apie pavienių galutinių vartotojų energijos vartojimo modelius;

| (7) | 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (4) ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (5) numatytos teisės ir pareigos yra visapusiškai taikytinos pažangiosioms apskaitos sistemoms, kuriomis apdorojami asmens duomenys, ypač kai sutartiniai ir komerciniai ryšiai su klientais palaikomi naudojantis viešųjų elektroninių ryšių paslaugomis; |
| --- | --- |

(7)

1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (4) ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (5) numatytos teisės ir pareigos yra visapusiškai taikytinos pažangiosioms apskaitos sistemoms, kuriomis apdorojami asmens duomenys, ypač kai sutartiniai ir komerciniai ryšiai su klientais palaikomi naudojantis viešųjų elektroninių ryšių paslaugomis;

| (8) | pagal Direktyvos 95/46/EB 29 straipsnį įsteigtos Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės nuomonėse paaiškinta, kaip nustatyti ir plėtoti „geriausius turimus metodus“, kuriais užtikrinama asmens duomenų apsauga ir garantuojamas duomenų saugumas, kai duomenys apdorojami pažangiosiose apskaitos sistemose ir pažangiuosiuose tinkluose; |
| --- | --- |

(8)

pagal Direktyvos 95/46/EB 29 straipsnį įsteigtos Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės nuomonėse paaiškinta, kaip nustatyti ir plėtoti „geriausius turimus metodus“, kuriais užtikrinama asmens duomenų apsauga ir garantuojamas duomenų saugumas, kai duomenys apdorojami pažangiosiose apskaitos sistemose ir pažangiuosiuose tinkluose;

| (9) | atsižvelgiant į pažangiųjų tinklų diegimo galimybes, ypatingą dėmesį reikėtų skirti pažangiosiomis apskaitos sistemomis apdorojamų asmens duomenų saugumui ir apsaugai. Šiuo atžvilgiu iš duomenų apsaugos poveikio vertinimo turėtų iš karto paaiškėti duomenų apsaugos rizika, susijusi su pažangiųjų tinklų plėtra; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į pažangiųjų tinklų diegimo galimybes, ypatingą dėmesį reikėtų skirti pažangiosiomis apskaitos sistemomis apdorojamų asmens duomenų saugumui ir apsaugai. Šiuo atžvilgiu iš duomenų apsaugos poveikio vertinimo turėtų iš karto paaiškėti duomenų apsaugos rizika, susijusi su pažangiųjų tinklų plėtra;

| (10) | duomenų apsaugos ir informacijos saugumo funkcijos į pažangiąsias apskaitos sistemas turėtų būti integruotos pirmiau nei tos sistemos įdiegiamos ir plačiai naudojamos. Naudodamiesi tokiomis funkcijomis vartotojai gali kur kas geriau kontroliuoti asmens duomenų apdorojimą; |
| --- | --- |

(10)

duomenų apsaugos ir informacijos saugumo funkcijos į pažangiąsias apskaitos sistemas turėtų būti integruotos pirmiau nei tos sistemos įdiegiamos ir plačiai naudojamos. Naudodamiesi tokiomis funkcijomis vartotojai gali kur kas geriau kontroliuoti asmens duomenų apdorojimą;

| (11) | valstybės narės turėtų bendradarbiauti su pramonės atstovais ir suinteresuotosiomis pilietinės visuomenės šalimis, ypač su nacionalinėmis duomenų apsaugos institucijomis, kad skatintų ir remtų principo, pagal kurį į saugumą ir duomenų apsaugą atsižvelgiama ankstyvajame pažangiųjų tinklų projektavimo etape, ypač diegiant pažangiąsias apskaitos sistemas, taikymą; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų bendradarbiauti su pramonės atstovais ir suinteresuotosiomis pilietinės visuomenės šalimis, ypač su nacionalinėmis duomenų apsaugos institucijomis, kad skatintų ir remtų principo, pagal kurį į saugumą ir duomenų apsaugą atsižvelgiama ankstyvajame pažangiųjų tinklų projektavimo etape, ypač diegiant pažangiąsias apskaitos sistemas, taikymą;

| (12) | kiekviena su pažangiųjų apskaitos sistemų naudojimu susijusius asmens duomenis apdorojanti šalis turėtų imtis visų pagrįstų priemonių siekdama užtikrinti, kad duomenų nebūtų galima susieti su nustatytos ar nenustatytos tapatybės asmeniu jokiomis priemonėmis, kurias galėtų naudoti tinklo operatorius arba bet kuri kita trečioji šalis, nebent šie duomenys būtų apdorojami pagal taikytinus duomenų apsaugos principus ir teisinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(12)

kiekviena su pažangiųjų apskaitos sistemų naudojimu susijusius asmens duomenis apdorojanti šalis turėtų imtis visų pagrįstų priemonių siekdama užtikrinti, kad duomenų nebūtų galima susieti su nustatytos ar nenustatytos tapatybės asmeniu jokiomis priemonėmis, kurias galėtų naudoti tinklo operatorius arba bet kuri kita trečioji šalis, nebent šie duomenys būtų apdorojami pagal taikytinus duomenų apsaugos principus ir teisinius reikalavimus;

| (13) | 2007 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikate „Duomenų apsaugos stiprinimas naudojant privatumo didinimo technologijas (PDT)“ (6) nustatytos aiškios priemonės, kuriomis siekiama, kad, remiant PDT plėtrą ir skatinant duomenų valdytojus bei asmenis taikyti šias technologijas, būtų sumažintas tvarkytinų asmens duomenų kiekis ir, kai įmanoma, naudojami anoniminiai arba pseudoniminiai duomenys; |
| --- | --- |

(13)

2007 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikate „Duomenų apsaugos stiprinimas naudojant privatumo didinimo technologijas (PDT)“ (6) nustatytos aiškios priemonės, kuriomis siekiama, kad, remiant PDT plėtrą ir skatinant duomenų valdytojus bei asmenis taikyti šias technologijas, būtų sumažintas tvarkytinų asmens duomenų kiekis ir, kai įmanoma, naudojami anoniminiai arba pseudoniminiai duomenys;

| (14) | Sąjungos lygiu parengtu duomenų apsaugos poveikio vertinimo modeliu bus užtikrinta, kad valstybės narės nuosekliai laikytųsi šios rekomendacijos nuostatų; |
| --- | --- |

(14)

Sąjungos lygiu parengtu duomenų apsaugos poveikio vertinimo modeliu bus užtikrinta, kad valstybės narės nuosekliai laikytųsi šios rekomendacijos nuostatų;

| (15) | prieš pažangiųjų apskaitos sistemų diegimą tinklo operatorius ir suinteresuotosios šalys vertina duomenų apsaugos poveikį; gauta vertinimo informacija yra būtina siekiant imtis tinkamų apsaugos priemonių. Tokios priemonės turėtų būti stebimos ir peržiūrimos visą pažangiojo skaitiklio gyvavimo laiką; |
| --- | --- |

(15)

prieš pažangiųjų apskaitos sistemų diegimą tinklo operatorius ir suinteresuotosios šalys vertina duomenų apsaugos poveikį; gauta vertinimo informacija yra būtina siekiant imtis tinkamų apsaugos priemonių. Tokios priemonės turėtų būti stebimos ir peržiūrimos visą pažangiojo skaitiklio gyvavimo laiką;

| (16) | pagal Direktyvą 2009/72/EB valstybės narės pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo sąnaudų ir naudos vertinimą turi atlikti iki 2012 m. rugsėjo 3 d. Atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą, Komisija mano, kad svarbu nustatyti kriterijus, modelį ir bendrąsias gaires, kurios pagerintų vertinimo išsamumą ir palyginamumą. Europos pažangiųjų tinklų darbo grupė (7) pasiūlė, kad nustatant kriterijus būtų naudojami kiekybiniai rodikliai; |
| --- | --- |

(16)

pagal Direktyvą 2009/72/EB valstybės narės pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo sąnaudų ir naudos vertinimą turi atlikti iki 2012 m. rugsėjo 3 d. Atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą, Komisija mano, kad svarbu nustatyti kriterijus, modelį ir bendrąsias gaires, kurios pagerintų vertinimo išsamumą ir palyginamumą. Europos pažangiųjų tinklų darbo grupė (7) pasiūlė, kad nustatant kriterijus būtų naudojami kiekybiniai rodikliai;

| (17) | valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, Komisija ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų imtis reikiamų priemonių, kad skleistų informaciją ir gerintų informavimą apie galimą pažangiosios apskaitos technologijos naudojimo naudą ir riziką; |
| --- | --- |

(17)

valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, Komisija ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų imtis reikiamų priemonių, kad skleistų informaciją ir gerintų informavimą apie galimą pažangiosios apskaitos technologijos naudojimo naudą ir riziką;

| (18) | šiuo atžvilgiu valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, pilietinės visuomenės asociacijomis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų nustatyti ir skleisti pažangiosios apskaitos taikomųjų priemonių gerosios patirties pavyzdžius, taip pat imtis reikiamų priemonių, pavyzdžiui, didelių bandomųjų projektų, kad geriau informuotų visuomenę, nes tai yra išankstinė platesnio šios technologijos įsisavinimo sąlyga; |
| --- | --- |

(18)

šiuo atžvilgiu valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, pilietinės visuomenės asociacijomis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų nustatyti ir skleisti pažangiosios apskaitos taikomųjų priemonių gerosios patirties pavyzdžius, taip pat imtis reikiamų priemonių, pavyzdžiui, didelių bandomųjų projektų, kad geriau informuotų visuomenę, nes tai yra išankstinė platesnio šios technologijos įsisavinimo sąlyga;

| (19) | jei būtų nustatyti rekomenduojami funkciniai reikalavimai, valstybės narės, įgyvendindamos savo diegimo planus, galėtų lengviau ir vienu laiku pasiekti optimalų ekonominės naudos lygį. Iš nustatytų vienodų reikalavimų reguliavimo institucijos, apskaitos priemonių sektorius, tinklų operatoriai ir tiekėjai galėtų apytikriai suprasti, kokie metodai bus veikiausiai taikomi šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

(19)

jei būtų nustatyti rekomenduojami funkciniai reikalavimai, valstybės narės, įgyvendindamos savo diegimo planus, galėtų lengviau ir vienu laiku pasiekti optimalų ekonominės naudos lygį. Iš nustatytų vienodų reikalavimų reguliavimo institucijos, apskaitos priemonių sektorius, tinklų operatoriai ir tiekėjai galėtų apytikriai suprasti, kokie metodai bus veikiausiai taikomi šiame sektoriuje;

| (20) | Komisija mano, kad būtų naudinga rekomenduoti valstybėms narėms ir reguliavimo institucijoms bendras būtinąsias pažangiųjų skaitiklių funkcijas, atsižvelgiant į Europos elektros energijos ir dujų rinkos reguliavimo institucijų grupės (8) gerosios patirties gaires ir išnagrinėtus pirmuosius valstybių narių pateiktus sąnaudų ir naudos vertinimus; |
| --- | --- |

(20)

Komisija mano, kad būtų naudinga rekomenduoti valstybėms narėms ir reguliavimo institucijoms bendras būtinąsias pažangiųjų skaitiklių funkcijas, atsižvelgiant į Europos elektros energijos ir dujų rinkos reguliavimo institucijų grupės (8) gerosios patirties gaires ir išnagrinėtus pirmuosius valstybių narių pateiktus sąnaudų ir naudos vertinimus;

| (21) | pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, |
| --- | --- |

(21)

pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

I.   DUOMENŲ APSAUGOS IR SAUGUMO KLAUSIMAI

| 1. | Šiame skirsnyje valstybėms narėms pateiktos rekomendacijos, kaip projektuoti ir eksploatuoti pažangiuosius tinklus ir pažangiąsias apskaitos sistemas, užtikrinant pagrindinę asmens duomenų apsaugos teisę. |
| --- | --- |

1.

Šiame skirsnyje valstybėms narėms pateiktos rekomendacijos, kaip projektuoti ir eksploatuoti pažangiuosius tinklus ir pažangiąsias apskaitos sistemas, užtikrinant pagrindinę asmens duomenų apsaugos teisę.

| 2. | Šiame skirsnyje taip pat pateiktos rekomendacijos, kokių priemonių, susijusių su pažangiosios apskaitos taikomosiomis priemonėmis, reikia imtis siekiant užtikrinti, kad diegiant tokias technologijas būtų laikomasi taikytinų nacionalinės teisės aktų, kuriais įgyvendinama Direktyva 95/46/EB. |
| --- | --- |

2.

Šiame skirsnyje taip pat pateiktos rekomendacijos, kokių priemonių, susijusių su pažangiosios apskaitos taikomosiomis priemonėmis, reikia imtis siekiant užtikrinti, kad diegiant tokias technologijas būtų laikomasi taikytinų nacionalinės teisės aktų, kuriais įgyvendinama Direktyva 95/46/EB.

Apibrėžtys

| 3. | Valstybės narės raginamos atsižvelgti į šias apibrėžtis:
  a)   pažangusis tinklas (9)– modernizuotas energetikos tinklas, kuriame veikia dvipusis skaitmeninis tiekėjo ir vartotojo ryšys ir yra įdiegtos pažangiosios apskaitos, stebėjimo ir valdymo sistemos;
  b)   pažangioji apskaitos sistema– elektroninė energijos vartojimo matavimo sistema, kuri gali teikti daugiau informacijos už įprastą skaitiklį, taip pat gali elektroninių ryšių priemone perduoti ir gauti duomenis (10);
  c)   duomenų apsaugos poveikio vertinimas– sistemingas procesas, kuriuo vertinamas galimas rizikos poveikis, jei duomenų apdorojimo veiksmai, kuriuos atlieka duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas arba duomenų valdytojo funkcijas vykdantis duomenų tvarkytojas, dėl savo pobūdžio gali būti susiję su konkrečia rizika duomenų subjektų teisėms ir laisvėms;
  d)   pritaikytoji duomenų apsauga– pagal šį reikalavimą, atsižvelgiant į naujausią techniką ir įgyvendinimo sąnaudas (duomenų apdorojimo priemonių nustatymo ir paties apdorojimo metu), tinkamos techninės ir organizavimo priemonės ir procedūros įdiegiamos taip, kad duomenys būtų apdorojami pagal Direktyvos 95/46/EB reikalavimus ir būtų užtikrinta duomenų subjekto teisių apsauga;
  e)   standartizuotoji duomenų apsauga– pagal šį reikalavimą įdiegiami mechanizmai, kurių nutylimosiomis taisyklėmis užtikrinama, kad būtų apdorojami tik tie asmens duomenys, kurie yra būtini konkretiems apdorojimo tikslams, ir ypač kad duomenų kiekio ir laikymo trukmės atžvilgiais jų nebūtų renkama ir laikoma daugiau nei būtina tiems tikslams;
  f)   geriausi turimi metodai– efektyviausias ir pažangiausias veiklos ir jos vykdymo metodų kūrimo etapas; šis terminas reiškia, kad tam tikrais praktiškai taikomais metodais galima remtis siekiant atitikties pagrindiniams ES duomenų apsaugos teisės aktams. Šie metodai sukurti tam, kad būtų užkirstas kelias privatumo, asmens duomenų ir saugumo rizikai arba tam, kad tokia rizika būtų sumažinta. |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės raginamos atsižvelgti į šias apibrėžtis:

a)   pažangusis tinklas (9)– modernizuotas energetikos tinklas, kuriame veikia dvipusis skaitmeninis tiekėjo ir vartotojo ryšys ir yra įdiegtos pažangiosios apskaitos, stebėjimo ir valdymo sistemos;

b)   pažangioji apskaitos sistema– elektroninė energijos vartojimo matavimo sistema, kuri gali teikti daugiau informacijos už įprastą skaitiklį, taip pat gali elektroninių ryšių priemone perduoti ir gauti duomenis (10);

c)   duomenų apsaugos poveikio vertinimas– sistemingas procesas, kuriuo vertinamas galimas rizikos poveikis, jei duomenų apdorojimo veiksmai, kuriuos atlieka duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas arba duomenų valdytojo funkcijas vykdantis duomenų tvarkytojas, dėl savo pobūdžio gali būti susiję su konkrečia rizika duomenų subjektų teisėms ir laisvėms;

d)   pritaikytoji duomenų apsauga– pagal šį reikalavimą, atsižvelgiant į naujausią techniką ir įgyvendinimo sąnaudas (duomenų apdorojimo priemonių nustatymo ir paties apdorojimo metu), tinkamos techninės ir organizavimo priemonės ir procedūros įdiegiamos taip, kad duomenys būtų apdorojami pagal Direktyvos 95/46/EB reikalavimus ir būtų užtikrinta duomenų subjekto teisių apsauga;

e)   standartizuotoji duomenų apsauga– pagal šį reikalavimą įdiegiami mechanizmai, kurių nutylimosiomis taisyklėmis užtikrinama, kad būtų apdorojami tik tie asmens duomenys, kurie yra būtini konkretiems apdorojimo tikslams, ir ypač kad duomenų kiekio ir laikymo trukmės atžvilgiais jų nebūtų renkama ir laikoma daugiau nei būtina tiems tikslams;

f)   geriausi turimi metodai– efektyviausias ir pažangiausias veiklos ir jos vykdymo metodų kūrimo etapas; šis terminas reiškia, kad tam tikrais praktiškai taikomais metodais galima remtis siekiant atitikties pagrindiniams ES duomenų apsaugos teisės aktams. Šie metodai sukurti tam, kad būtų užkirstas kelias privatumo, asmens duomenų ir saugumo rizikai arba tam, kad tokia rizika būtų sumažinta.

Duomenų apsaugos poveikio vertinimas

| 4. | Duomenų apsaugos poveikio vertinime turėtų būti aprašyti numatomi duomenų apdorojimo veiksmai, įvertinta rizika duomenų subjektų teisėms ir laisvėms, numatytos rizikos šalinimo priemonės, apsaugos priemonės, saugumo priemonės ir mechanizmai, kad būtų užtikrinta asmens duomenų apsauga ir įrodyta atitiktis Direktyvai 95/46/EB, atsižvelgiant į pagrįstus duomenų subjektų ir susijusių asmenų interesus. |
| --- | --- |

4.

Duomenų apsaugos poveikio vertinime turėtų būti aprašyti numatomi duomenų apdorojimo veiksmai, įvertinta rizika duomenų subjektų teisėms ir laisvėms, numatytos rizikos šalinimo priemonės, apsaugos priemonės, saugumo priemonės ir mechanizmai, kad būtų užtikrinta asmens duomenų apsauga ir įrodyta atitiktis Direktyvai 95/46/EB, atsižvelgiant į pagrįstus duomenų subjektų ir susijusių asmenų interesus.

| 5. | Kad asmens duomenų apsauga būtų garantuojama visoje Sąjungoje, valstybės narės turėtų priimti ir taikyti duomenų apsaugos poveikio vertinimo modelį – jį parengs Komisija ir pateiks Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupei, kad pastaroji pateiktų savo nuomonę per dvylika mėnesių nuo šios rekomendacijos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

5.

Kad asmens duomenų apsauga būtų garantuojama visoje Sąjungoje, valstybės narės turėtų priimti ir taikyti duomenų apsaugos poveikio vertinimo modelį – jį parengs Komisija ir pateiks Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupei, kad pastaroji pateiktų savo nuomonę per dvylika mėnesių nuo šios rekomendacijos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| 6. | Taikydamos šį modelį valstybės narės turėtų atsižvelgti į Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės patarimus dėl asmens duomenų tvarkymo. |
| --- | --- |

6.

Taikydamos šį modelį valstybės narės turėtų atsižvelgti į Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės patarimus dėl asmens duomenų tvarkymo.

| 7. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tinklų operatoriai ir pažangiųjų apskaitos sistemų operatoriai pagal jiems Direktyvoje 95/46/EB nustatytas pareigas imtųsi tinkamų techninių ir organizavimo priemonių, kad užtikrintų asmens duomenų apsaugą. |
| --- | --- |

7.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tinklų operatoriai ir pažangiųjų apskaitos sistemų operatoriai pagal jiems Direktyvoje 95/46/EB nustatytas pareigas imtųsi tinkamų techninių ir organizavimo priemonių, kad užtikrintų asmens duomenų apsaugą.

| 8. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad asmens duomenis apdorojanti organizacija, prieš imdamasi apdoroti tokius duomenis, pasitartų su Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnyje nurodyta priežiūros institucija dėl duomenų apsaugos poveikio vertinimo. Remdamasi tokia konsultacija institucija turėtų galėti įvertinti duomenų apdorojimo atitiktį ir ypač duomenų subjekto asmens duomenų apsaugos riziką ir susijusias apsaugos priemones |
| --- | --- |

8.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad asmens duomenis apdorojanti organizacija, prieš imdamasi apdoroti tokius duomenis, pasitartų su Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnyje nurodyta priežiūros institucija dėl duomenų apsaugos poveikio vertinimo. Remdamasi tokia konsultacija institucija turėtų galėti įvertinti duomenų apdorojimo atitiktį ir ypač duomenų subjekto asmens duomenų apsaugos riziką ir susijusias apsaugos priemones

| 9. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priėmus 5 punkte numatytą duomenų apsaugos poveikio vertinimo modelį tinklo operatoriai 7 ir 8 punktus įgyvendintų pagal tą modelį. |
| --- | --- |

9.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priėmus 5 punkte numatytą duomenų apsaugos poveikio vertinimo modelį tinklo operatoriai 7 ir 8 punktus įgyvendintų pagal tą modelį.

Pritaikytoji duomenų apsauga ir standartizuotoji duomenų apsauga

| 10. | Valstybės narės tinklų operatorius turėtų primygtinai raginti į diegiamus pažangiuosius tinklus ir pažangųjį matavimą įtraukti pritaikytąją duomenų apsaugą ir standartizuotąją duomenų apsaugą. |
| --- | --- |

10.

Valstybės narės tinklų operatorius turėtų primygtinai raginti į diegiamus pažangiuosius tinklus ir pažangųjį matavimą įtraukti pritaikytąją duomenų apsaugą ir standartizuotąją duomenų apsaugą.

| 11. | Pritaikytoji duomenų apsauga ir standartizuotoji duomenų apsauga turėtų būti įtraukta į šalių, dalyvaujančių kuriant pažangiuosius tinklus, kuriuose apdorojami asmens duomenys, metodikas. |
| --- | --- |

11.

Pritaikytoji duomenų apsauga ir standartizuotoji duomenų apsauga turėtų būti įtraukta į šalių, dalyvaujančių kuriant pažangiuosius tinklus, kuriuose apdorojami asmens duomenys, metodikas.

| 12. | Pritaikytoji duomenų apsauga turėtų būti įdiegta teisės aktų lygiu (šie teisės aktai turi atitikti duomenų apsaugos įstatymus), techniniu lygiu (nustatomi tinkami pažangiųjų elektros tinklų standartų reikalavimai siekiant užtikrinti, kad infrastruktūra visiškai atitiktų duomenų apsaugos įstatymus) ir organizavimo lygiu (susijęs duomenų apdorojimas). |
| --- | --- |

12.

Pritaikytoji duomenų apsauga turėtų būti įdiegta teisės aktų lygiu (šie teisės aktai turi atitikti duomenų apsaugos įstatymus), techniniu lygiu (nustatomi tinkami pažangiųjų elektros tinklų standartų reikalavimai siekiant užtikrinti, kad infrastruktūra visiškai atitiktų duomenų apsaugos įstatymus) ir organizavimo lygiu (susijęs duomenų apdorojimas).

| 13. | Standartizuotoji duomenų apsauga turėtų būti įgyvendinta taip, kad standartinė vartotojui pateikiama konfigūracija būtų jam patogiausia duomenų apsaugos atžvilgiu. |
| --- | --- |

13.

Standartizuotoji duomenų apsauga turėtų būti įgyvendinta taip, kad standartinė vartotojui pateikiama konfigūracija būtų jam patogiausia duomenų apsaugos atžvilgiu.

| 14. | Valstybės narės turėtų skatinti Europos standartizacijos organizacijas pirmenybę teikti tiems pavyzdiniams pažangiųjų tinklų architektūros variantams, kurie grindžiami pritaikytąja duomenų apsauga ir standartizuotąja duomenų apsauga. |
| --- | --- |

14.

Valstybės narės turėtų skatinti Europos standartizacijos organizacijas pirmenybę teikti tiems pavyzdiniams pažangiųjų tinklų architektūros variantams, kurie grindžiami pritaikytąja duomenų apsauga ir standartizuotąja duomenų apsauga.

| 15. | Siekiant optimalaus skaidrumo ir didesnio asmenų pasitikėjimo, valstybės narės turėtų skatinti naudoti tinkamus nepriklausomų šalių suteiktus privatumo sertifikavimo mechanizmus ir duomenų apsaugos antspaudus ir žymes. |
| --- | --- |

15.

Siekiant optimalaus skaidrumo ir didesnio asmenų pasitikėjimo, valstybės narės turėtų skatinti naudoti tinkamus nepriklausomų šalių suteiktus privatumo sertifikavimo mechanizmus ir duomenų apsaugos antspaudus ir žymes.

| 16. | Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnio 2 dalyje reikalaujama pagrįsti trukdymą naudotis asmens duomenų apsaugos teise. Trukdymo pagrįstumas turi būti vertinamas kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į sudėtinius teisėtumo, būtinumo, pagrįstumo ir proporcingumo kriterijus. Jei asmens duomenų apdorojimas pažangiajame tinkle ir pažangiosiose apskaitos sistemose trukdo naudotis pagrindine asmens duomenų apsaugos teise, toks apdorojimas turi būti būtinas ir proporcingas, kad visiškai atitiktų Chartiją. |
| --- | --- |

16.

Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnio 2 dalyje reikalaujama pagrįsti trukdymą naudotis asmens duomenų apsaugos teise. Trukdymo pagrįstumas turi būti vertinamas kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į sudėtinius teisėtumo, būtinumo, pagrįstumo ir proporcingumo kriterijus. Jei asmens duomenų apdorojimas pažangiajame tinkle ir pažangiosiose apskaitos sistemose trukdo naudotis pagrindine asmens duomenų apsaugos teise, toks apdorojimas turi būti būtinas ir proporcingas, kad visiškai atitiktų Chartiją.

| 17. | Siekiant sumažinti asmens duomenų ir saugumo riziką, valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, Komisija ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų padėti nustatyti geriausius turimus metodus kiekvienam bendram būtinam funkciniam reikalavimui, išvardytam šios rekomendacijos 42 punkto sąraše. |
| --- | --- |

17.

Siekiant sumažinti asmens duomenų ir saugumo riziką, valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, Komisija ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų padėti nustatyti geriausius turimus metodus kiekvienam bendram būtinam funkciniam reikalavimui, išvardytam šios rekomendacijos 42 punkto sąraše.

Duomenų apsaugos priemonės

| 18. | Spręsdamos, kokios rūšies informaciją galima apdoroti pažangiuosiuose tinkluose, valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kiek įmanoma, reikalauti, kad naudojami duomenys būtų paverčiami anoniminiais taip, kad nebūtų galima nustatyti asmens tapatybės. Tais atvejais, kai asmens duomenys renkami, apdorojami ir saugomi, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tie duomenys būtų tinkami ir tiesiogiai susiję. Duomenų turėtų būti renkama tik tiek, kiek būtinai reikia tiems tikslams, kuriais duomenys apdorojami, ir turėtų būti laikomi tokios formos duomenys, kad duomenų subjektų tapatybę būtų galima nustatyti ne ilgiau nei reikia tais tikslais, kuriais asmens duomenys apdorojami. |
| --- | --- |

18.

Spręsdamos, kokios rūšies informaciją galima apdoroti pažangiuosiuose tinkluose, valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kiek įmanoma, reikalauti, kad naudojami duomenys būtų paverčiami anoniminiais taip, kad nebūtų galima nustatyti asmens tapatybės. Tais atvejais, kai asmens duomenys renkami, apdorojami ir saugomi, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tie duomenys būtų tinkami ir tiesiogiai susiję. Duomenų turėtų būti renkama tik tiek, kiek būtinai reikia tiems tikslams, kuriais duomenys apdorojami, ir turėtų būti laikomi tokios formos duomenys, kad duomenų subjektų tapatybę būtų galima nustatyti ne ilgiau nei reikia tais tikslais, kuriais asmens duomenys apdorojami.

| 19. | Asmens duomenų apdorojimas pažangiosiomis apskaitos sistemomis arba tose sistemose turi būti pagrįstas viena arba daugiau priežasčių, išvardytų Direktyvos 95/46/EB 7 straipsnyje. Turėtų būti atsižvelgiama į Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės nuomonę dėl asmens duomenų apdorojimo pažangiosios apskaitos tikslais (11). |
| --- | --- |

19.

Asmens duomenų apdorojimas pažangiosiomis apskaitos sistemomis arba tose sistemose turi būti pagrįstas viena arba daugiau priežasčių, išvardytų Direktyvos 95/46/EB 7 straipsnyje. Turėtų būti atsižvelgiama į Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės nuomonę dėl asmens duomenų apdorojimo pažangiosios apskaitos tikslais (11).

| 20. | Pridėtinės vertės energetikos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių vykdomas asmens duomenų apdorojimas taip pat turėtų būti teisėtas ir grindžiamas vienu iš šešių teisėtumo kriterijų, išvardytų Direktyvos 95/46/EB 7 straipsnyje. Jei teisėtumo kriterijumi pasirenkamas sutikimas, duomenų subjektas sutikimą turėtų duoti savanoriškai; toks sutikimas turėtų būti konkretus, duotas remiantis visa informacija ir aiškus; kiekvienai pridėtinės vertės paslaugai turėtų būti duotas atskiras sutikimas. Duomenų subjektas turėtų turėti teisę bet kada atšaukti savo sutikimą. Sutikimo atšaukimas neturėtų turėti įtakos duomenų apdorojimo teisėtumui, grindžiamam sutikimu iki atšaukimo. |
| --- | --- |

20.

Pridėtinės vertės energetikos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių vykdomas asmens duomenų apdorojimas taip pat turėtų būti teisėtas ir grindžiamas vienu iš šešių teisėtumo kriterijų, išvardytų Direktyvos 95/46/EB 7 straipsnyje. Jei teisėtumo kriterijumi pasirenkamas sutikimas, duomenų subjektas sutikimą turėtų duoti savanoriškai; toks sutikimas turėtų būti konkretus, duotas remiantis visa informacija ir aiškus; kiekvienai pridėtinės vertės paslaugai turėtų būti duotas atskiras sutikimas. Duomenų subjektas turėtų turėti teisę bet kada atšaukti savo sutikimą. Sutikimo atšaukimas neturėtų turėti įtakos duomenų apdorojimo teisėtumui, grindžiamam sutikimu iki atšaukimo.

| 21. | Valstybės narės turėtų aiškiai nustatyti duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų funkcijas ir pareigas. Jos turėtų būti suderinamos su atitinkamais Direktyvoje 95/46/EB nustatytais įpareigojimais. |
| --- | --- |

21.

Valstybės narės turėtų aiškiai nustatyti duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų funkcijas ir pareigas. Jos turėtų būti suderinamos su atitinkamais Direktyvoje 95/46/EB nustatytais įpareigojimais.

| 22. | Prieš pradedant duomenų apdorojimo veiksmus valstybės narės turėtų atlikti analizę, kad nustatytų, kiek asmens duomenų turėtų saugoti tiekėjai ir tinklų operatoriai, kad galėtų vykdyti pažangiojo tinklo priežiūrą ir išrašyti sąskaitas. Iš šios analizės valstybės narės turėtų galėti nustatyti, inter alia, ar nacionaliniuose teisės aktuose nustatyta asmens duomenų saugojimo trukmė nėra ilgesnė nei reikia pažangiųjų tinklų eksploatacijai. Be kitų dalykų, turi būti mechanizmai, kaip užtikrinti, kad būtų laikomasi asmens duomenų ištrynimo ir būtinumo saugoti asmens duomenis periodinio persvarstymo terminų. |
| --- | --- |

22.

Prieš pradedant duomenų apdorojimo veiksmus valstybės narės turėtų atlikti analizę, kad nustatytų, kiek asmens duomenų turėtų saugoti tiekėjai ir tinklų operatoriai, kad galėtų vykdyti pažangiojo tinklo priežiūrą ir išrašyti sąskaitas. Iš šios analizės valstybės narės turėtų galėti nustatyti, inter alia, ar nacionaliniuose teisės aktuose nustatyta asmens duomenų saugojimo trukmė nėra ilgesnė nei reikia pažangiųjų tinklų eksploatacijai. Be kitų dalykų, turi būti mechanizmai, kaip užtikrinti, kad būtų laikomasi asmens duomenų ištrynimo ir būtinumo saugoti asmens duomenis periodinio persvarstymo terminų.

| 23. | Šios analizės tikslais kiekviena valstybė narė turėtų atsižvelgti visų pirma į šiuos principus: duomenų ribojimą, skaidrumą (užtikrinama, kad galutinis klientas apie asmens duomenų paskirtį, laiką ir aplinkybes, rinkimą ir saugojimą, taip pat apie visą kitą jų apdorojimą būtų informuojamas patogiai, suprantama forma, aiškia ir paprasta kalba), teisių suteikimą asmenims (užtikrinama, kad priemonėmis, kurių imtasi, būtų apsaugotos asmens teisės). |
| --- | --- |

23.

Šios analizės tikslais kiekviena valstybė narė turėtų atsižvelgti visų pirma į šiuos principus: duomenų ribojimą, skaidrumą (užtikrinama, kad galutinis klientas apie asmens duomenų paskirtį, laiką ir aplinkybes, rinkimą ir saugojimą, taip pat apie visą kitą jų apdorojimą būtų informuojamas patogiai, suprantama forma, aiškia ir paprasta kalba), teisių suteikimą asmenims (užtikrinama, kad priemonėmis, kurių imtasi, būtų apsaugotos asmens teisės).

Duomenų saugumas

| 24. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad asmens duomenų saugumas būtų numatytas ankstyvuoju etapu kaip tinklo architektūros dalis, vykdant pritaikytosios duomenų apsaugos procesą. Prie šio reikalavimo priskiriamos priemonės, kuriomis asmens duomenys apsaugomi nuo netyčinio arba neteisėto sunaikinimo arba netyčinio praradimo ir kuriomis užkertamas kelias visoms neteisėtoms apdorojimo formoms, ypač nuo nesankcionuoto atskleidimo, platinimo, prieigos prie asmens duomenų arba jų pakeitimo. |
| --- | --- |

24.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad asmens duomenų saugumas būtų numatytas ankstyvuoju etapu kaip tinklo architektūros dalis, vykdant pritaikytosios duomenų apsaugos procesą. Prie šio reikalavimo priskiriamos priemonės, kuriomis asmens duomenys apsaugomi nuo netyčinio arba neteisėto sunaikinimo arba netyčinio praradimo ir kuriomis užkertamas kelias visoms neteisėtoms apdorojimo formoms, ypač nuo nesankcionuoto atskleidimo, platinimo, prieigos prie asmens duomenų arba jų pakeitimo.

| 25. | Rekomenduojama naudoti užšifruotus kanalus, nes jie yra viena iš efektyviausių techninių priemonių nuo netinkamo naudojimo. |
| --- | --- |

25.

Rekomenduojama naudoti užšifruotus kanalus, nes jie yra viena iš efektyviausių techninių priemonių nuo netinkamo naudojimo.

| 26. | Valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, kad visos esamos ir būsimos pažangiųjų tinklų sudedamosios dalys užtikrintų atitiktį visiems su saugumu susijusiems standartams, kuriuos parengė Europos standartizacijos organizacijos, įskaitant būtinuosius pažangiojo tinklo informacijos saugumo reikalavimus, numatytus Komisijos standartizacijos įgaliojime M/490. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tarptautinius saugumo standartus, ypač į ISO/IEC 27000 serijos standartus (informacijos saugumo valdymo sistemų standartai). |
| --- | --- |

26.

Valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, kad visos esamos ir būsimos pažangiųjų tinklų sudedamosios dalys užtikrintų atitiktį visiems su saugumu susijusiems standartams, kuriuos parengė Europos standartizacijos organizacijos, įskaitant būtinuosius pažangiojo tinklo informacijos saugumo reikalavimus, numatytus Komisijos standartizacijos įgaliojime M/490. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tarptautinius saugumo standartus, ypač į ISO/IEC 27000 serijos standartus (informacijos saugumo valdymo sistemų standartai).

| 27. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tinklo operatoriai nustatytų saugumo riziką ir reikiamas saugumo priemones, kad užtikrintų tinkamą pažangiųjų apskaitos sistemų saugumo ir atsparumo lygį. Šiuo atžvilgiu tinklo operatoriai, bendradarbiaudami su kompetentingomis institucijomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, turėtų taikyti galiojančius standartus, gaires ir schemas, o jei tokių nėra – parengti naujus. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į susijusias Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA) paskelbtas gaires. |
| --- | --- |

27.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tinklo operatoriai nustatytų saugumo riziką ir reikiamas saugumo priemones, kad užtikrintų tinkamą pažangiųjų apskaitos sistemų saugumo ir atsparumo lygį. Šiuo atžvilgiu tinklo operatoriai, bendradarbiaudami su kompetentingomis institucijomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, turėtų taikyti galiojančius standartus, gaires ir schemas, o jei tokių nėra – parengti naujus. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į susijusias Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA) paskelbtas gaires.

| 28. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pagal Direktyvos 2002/58/EB 4 straipsnį duomenų valdytojas apie asmens duomenų saugumo pažeidimą nedelsdamas (pageidautina per 24 valandas po to, kai buvo nustatytas asmens duomenų saugumo pažeidimas) praneštų priežiūros institucijai ir duomenų subjektui, jei pažeidimas gali neigiamai paveikti subjekto asmens duomenų apsaugą. |
| --- | --- |

28.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pagal Direktyvos 2002/58/EB 4 straipsnį duomenų valdytojas apie asmens duomenų saugumo pažeidimą nedelsdamas (pageidautina per 24 valandas po to, kai buvo nustatytas asmens duomenų saugumo pažeidimas) praneštų priežiūros institucijai ir duomenų subjektui, jei pažeidimas gali neigiamai paveikti subjekto asmens duomenų apsaugą.

Pažangiosios apskaitos informacija ir skaidrumas

| 29. | Nepažeisdamos duomenų valdytojų įpareigojimų pagal Direktyvą 95/46/EB, valstybės narės turėtų reikalauti, kad operatoriai parengtų ir paskelbtų tikslią ir aiškią informavimo apie kiekvieną savo taikomąją priemonę politiką. Politikoje turėtų būti numatyti bent Direktyvos 95/46/EB 10 ir 11 straipsniuose minimi dalykai.
  Jei renkami su duomenų subjektu susiję asmens duomenys, duomenų valdytojas duomenų subjektui turėtų taip pat pateikti bent šią informaciją:






  a) | duomenų valdytojo ir jo atstovo, taip pat duomenų apsaugos pareigūno (jei yra) tapatybė ir kontaktiniai duomenys; |
| --- | --- | --- |

29.

Nepažeisdamos duomenų valdytojų įpareigojimų pagal Direktyvą 95/46/EB, valstybės narės turėtų reikalauti, kad operatoriai parengtų ir paskelbtų tikslią ir aiškią informavimo apie kiekvieną savo taikomąją priemonę politiką. Politikoje turėtų būti numatyti bent Direktyvos 95/46/EB 10 ir 11 straipsniuose minimi dalykai.

Jei renkami su duomenų subjektu susiję asmens duomenys, duomenų valdytojas duomenų subjektui turėtų taip pat pateikti bent šią informaciją:

a)

duomenų valdytojo ir jo atstovo, taip pat duomenų apsaugos pareigūno (jei yra) tapatybė ir kontaktiniai duomenys;

| b) | asmens duomenų apdorojimo tikslai, įskaitant sąlygas ir teisėtus duomenų valdytojo interesus, jei duomenų apdorojimas grindžiamas Direktyvos 95/46/EB 7 straipsniu; |
| --- | --- |

b)

asmens duomenų apdorojimo tikslai, įskaitant sąlygas ir teisėtus duomenų valdytojo interesus, jei duomenų apdorojimas grindžiamas Direktyvos 95/46/EB 7 straipsniu;

| c) | asmens duomenų saugojimo trukmė; |
| --- | --- |

c)

asmens duomenų saugojimo trukmė;

| d) | teisė prašyti duomenų valdytojo suteikti prieigą prie duomenų subjekto asmens duomenų ir juos taisyti arba ištrinti, arba prieštarauti, kad tokie asmens duomenys būtų apdorojami; |
| --- | --- |

d)

teisė prašyti duomenų valdytojo suteikti prieigą prie duomenų subjekto asmens duomenų ir juos taisyti arba ištrinti, arba prieštarauti, kad tokie asmens duomenys būtų apdorojami;

| e) | teisė pateikti skundą Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnyje nurodytai priežiūros institucijai ir kontaktinė priežiūros institucijos informacija; |
| --- | --- |

e)

teisė pateikti skundą Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnyje nurodytai priežiūros institucijai ir kontaktinė priežiūros institucijos informacija;

| f) | asmens duomenų gavėjai arba jų kategorijos; |
| --- | --- |

f)

asmens duomenų gavėjai arba jų kategorijos;

| g) | visa kita būtina informacija, kad būtų užtikrintas duomenų subjekto atžvilgiu sąžiningas apdorojimas, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, kuriomis renkami asmens duomenys. |
| --- | --- |

g)

visa kita būtina informacija, kad būtų užtikrintas duomenų subjekto atžvilgiu sąžiningas apdorojimas, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, kuriomis renkami asmens duomenys.

II.   PAŽANGIŲJŲ APSKAITOS SISTEMŲ ILGALAIKIŲ SĄNAUDŲ IR NAUDOS EKONOMIO VERTINIMO METODIKA

| 30. | Šiame skirsnyje valstybėms narėms pateiktos rekomendacijos, taip pat sąnaudų ir naudos analizės pagrindai, kuriais remiantis vykdomas nuoseklus, patikimas ir skaidrus pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo ilgalaikių sąnaudų ir naudos ekonominis vertinimas. |
| --- | --- |

30.

Šiame skirsnyje valstybėms narėms pateiktos rekomendacijos, taip pat sąnaudų ir naudos analizės pagrindai, kuriais remiantis vykdomas nuoseklus, patikimas ir skaidrus pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo ilgalaikių sąnaudų ir naudos ekonominis vertinimas.

| 31. | Ekonominis vertinimas turėtų atitikti priede pateiktas gaires ir visada turėtų būti sudarytas iš šių etapų:






  — | pritaikymas prie vietos sąlygų, |
| --- | --- | --- |

31.

Ekonominis vertinimas turėtų atitikti priede pateiktas gaires ir visada turėtų būti sudarytas iš šių etapų:

—

pritaikymas prie vietos sąlygų,

| — | sąnaudų ir naudos analizė, |
| --- | --- |

—

sąnaudų ir naudos analizė,

| — | jautrumo analizė, |
| --- | --- |

—

jautrumo analizė,

| — | veiklos rodiklių analizė, išorės veiksniai ir socialinis poveikis. |
| --- | --- |

—

veiklos rodiklių analizė, išorės veiksniai ir socialinis poveikis.

Pritaikymas prie vietos sąlygų

| 32. | Vykdydamos pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo ekonominį vertinimą, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų išnagrinėti atitinkamas bandomąsias programas (jei yra), kurias įgyvendinus įdiegtos pažangiosios apskaitos sistemos, ir į jas atsižvelgti. Jos taip pat turėtų atsižvelgti, jei įmanoma, į faktinių veiklos rodiklių duomenis ir susijusią praktinę patirtį, kad patikslintų savo prielaidas apie pasirinktą technologiją ir optimizuotų susijusias sąnaudas ir naudą, taip pat vartotojų dalyvavimą visuomenės informavimo ir pažangiųjų apskaitos sistemų naudojimo atžvilgiais. |
| --- | --- |

32.

Vykdydamos pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo ekonominį vertinimą, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų išnagrinėti atitinkamas bandomąsias programas (jei yra), kurias įgyvendinus įdiegtos pažangiosios apskaitos sistemos, ir į jas atsižvelgti. Jos taip pat turėtų atsižvelgti, jei įmanoma, į faktinių veiklos rodiklių duomenis ir susijusią praktinę patirtį, kad patikslintų savo prielaidas apie pasirinktą technologiją ir optimizuotų susijusias sąnaudas ir naudą, taip pat vartotojų dalyvavimą visuomenės informavimo ir pažangiųjų apskaitos sistemų naudojimo atžvilgiais.

| 33. | Kad atliktų sąnaudų ir naudos analizę, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad būtų apsvarstyti bent du prognozės scenarijai (vienas iš jų įprastos veiklos scenarijus „nieko nedaryk ir nieko neatsitiks“). Elektros energijos atveju antras scenarijus turėtų atitikti Direktyvoje 2009/72/EB nustatytą įpareigojimą iki 2020 m. pažangiąsias apskaitos sistemas įdiegti 80 % vartotojų; jame taip pat turėtų būti atsižvelgiama į šios rekomendacijos III skirsnyje nustatytas bendras būtinąsias funkcijas. Rekomenduojama apsvarstyti papildomus alternatyvius scenarijus. Tokiuose scenarijuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į esamų ir būsimų energijos taupymo priemonių sinergiją ir kitas grįžtamojo ryšio ir vartotų konsultavimo formas, ypač į dažnesnį sąskaitų išrašymą arba sąnaudų ataskaitas, grindžiamas faktiniu vartojimu, o ne fiksuotais tarifais ar apytikriai apskaičiuotu suvartojimu. Savo scenarijuose valstybės narės turėtų apsvarstyti, kaip aiškus vartotojų informavimas ir kainų skaidrumas, taip pat gamintojų ir tiekėjų konkurencija teigiamai paveiktų pažangiųjų apskaitos sistemų diegimą. |
| --- | --- |

33.

Kad atliktų sąnaudų ir naudos analizę, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad būtų apsvarstyti bent du prognozės scenarijai (vienas iš jų įprastos veiklos scenarijus „nieko nedaryk ir nieko neatsitiks“). Elektros energijos atveju antras scenarijus turėtų atitikti Direktyvoje 2009/72/EB nustatytą įpareigojimą iki 2020 m. pažangiąsias apskaitos sistemas įdiegti 80 % vartotojų; jame taip pat turėtų būti atsižvelgiama į šios rekomendacijos III skirsnyje nustatytas bendras būtinąsias funkcijas. Rekomenduojama apsvarstyti papildomus alternatyvius scenarijus. Tokiuose scenarijuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į esamų ir būsimų energijos taupymo priemonių sinergiją ir kitas grįžtamojo ryšio ir vartotų konsultavimo formas, ypač į dažnesnį sąskaitų išrašymą arba sąnaudų ataskaitas, grindžiamas faktiniu vartojimu, o ne fiksuotais tarifais ar apytikriai apskaičiuotu suvartojimu. Savo scenarijuose valstybės narės turėtų apsvarstyti, kaip aiškus vartotojų informavimas ir kainų skaidrumas, taip pat gamintojų ir tiekėjų konkurencija teigiamai paveiktų pažangiųjų apskaitos sistemų diegimą.

| 34. | Nustatydamos sąlygas ir spręsdamos dėl hipotezių, pagal kurias nagrinėti scenarijus, valstybės narės arba kita jų paskirta organizacija turėtų užtikrinti, kad šiuo klausimu jos laiku konsultuotųsi su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo propaguotojais ir užtikrintojais (daugumoje valstybių narių – tai paskirstymo sistemų operatoriai), taip pat su atitinkamų projektų savininkais, jei yra. |
| --- | --- |

34.

Nustatydamos sąlygas ir spręsdamos dėl hipotezių, pagal kurias nagrinėti scenarijus, valstybės narės arba kita jų paskirta organizacija turėtų užtikrinti, kad šiuo klausimu jos laiku konsultuotųsi su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo propaguotojais ir užtikrintojais (daugumoje valstybių narių – tai paskirstymo sistemų operatoriai), taip pat su atitinkamų projektų savininkais, jei yra.

| 35. | Dėl pagrindinių sąlygų nustatymo proceso ir jo vykdymo klausimais valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į visas tinkamas ryšių infrastruktūros technologijas, architektūros variantus ir priemones, kuriomis garantuojama sąveika ir atitiktis esamiems Sąjungos ir tarptautiniams standartams ir atsižvelgiama į gerąją patirtį. Be to, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad pagrindinės analizės prielaidos būtų pritaikytos prie vietos sąlygų, atsižvelgiant į tokius parametrus, kaip antai geografinė aprėptis, elektros energijos paklausa, pikinė apkrova ar mikro- ir makroekonomikos sąlygos. Šios rekomendacijos priedo 2 skirsnyje yra parametrų, į kuriuos valstybės narės turėtų atsižvelgti vykdydamos šią veiklą, sąrašas. |
| --- | --- |

35.

Dėl pagrindinių sąlygų nustatymo proceso ir jo vykdymo klausimais valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į visas tinkamas ryšių infrastruktūros technologijas, architektūros variantus ir priemones, kuriomis garantuojama sąveika ir atitiktis esamiems Sąjungos ir tarptautiniams standartams ir atsižvelgiama į gerąją patirtį. Be to, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad pagrindinės analizės prielaidos būtų pritaikytos prie vietos sąlygų, atsižvelgiant į tokius parametrus, kaip antai geografinė aprėptis, elektros energijos paklausa, pikinė apkrova ar mikro- ir makroekonomikos sąlygos. Šios rekomendacijos priedo 2 skirsnyje yra parametrų, į kuriuos valstybės narės turėtų atsižvelgti vykdydamos šią veiklą, sąrašas.

Sąnaudų ir naudos analizė

| 36. | Valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad sąnaudų ir naudos analizė atitiktų pagalbines gaires ir nuoseklią metodinę sistemą (septyni sąnaudų ir naudos analizės etapai), nustatytas šios rekomendacijos priede. Be to, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti deramą, skaidrų ir gerai dokumentais pagrįstą visų tikėtinų sąnaudų ir naudos apskaičiavimą pagal joms įvertinti pasiūlytą logišką nuoseklų procesą. Sąnaudos, kurios diegiant pažangiąsias apskaitos sistemas gali tekti vartotojams, turėtų būti aiškiai nurodytos sąnaudų ir naudos analizėje ir palygintos su galima ilgalaike nauda vartotojams. I priedo 4 ir 5 lentelėse pasiūlytas neišsamus į sąnaudų ir naudos analizę įtrauktinų sudedamųjų dalių sąrašas. |
| --- | --- |

36.

Valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad sąnaudų ir naudos analizė atitiktų pagalbines gaires ir nuoseklią metodinę sistemą (septyni sąnaudų ir naudos analizės etapai), nustatytas šios rekomendacijos priede. Be to, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti deramą, skaidrų ir gerai dokumentais pagrįstą visų tikėtinų sąnaudų ir naudos apskaičiavimą pagal joms įvertinti pasiūlytą logišką nuoseklų procesą. Sąnaudos, kurios diegiant pažangiąsias apskaitos sistemas gali tekti vartotojams, turėtų būti aiškiai nurodytos sąnaudų ir naudos analizėje ir palygintos su galima ilgalaike nauda vartotojams. I priedo 4 ir 5 lentelėse pasiūlytas neišsamus į sąnaudų ir naudos analizę įtrauktinų sudedamųjų dalių sąrašas.

Jautrumo analizė

| 37. | Valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų nustatyti esminius jautrumo analizės kintamuosius ir pranešti iš jų atliktos jautrumo analizės gautą kintamųjų intervalą (minimalias ir maksimalias nustatytų esminių kintamųjų vertes), taikomą teigiamoms diegimo sąlygoms, kai nauda didesnė už sąnaudas. Be to, jų analizėje taip pat galėtų būti reagavimo į kintamumą ir galimos kontrolės priemonės, kad kintamojo vertė būtų išlaikyta pageidaujamame intervale. |
| --- | --- |

37.

Valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų nustatyti esminius jautrumo analizės kintamuosius ir pranešti iš jų atliktos jautrumo analizės gautą kintamųjų intervalą (minimalias ir maksimalias nustatytų esminių kintamųjų vertes), taikomą teigiamoms diegimo sąlygoms, kai nauda didesnė už sąnaudas. Be to, jų analizėje taip pat galėtų būti reagavimo į kintamumą ir galimos kontrolės priemonės, kad kintamojo vertė būtų išlaikyta pageidaujamame intervale.

Veiklos rodiklių analizė, išorės veiksniai ir socialinis poveikis

| 38. | Vertindamos diegimo privalumus, išorės veiksnius, viešosios politikos priemonių poveikį ir tikėtiną pažangiųjų apskaitos sistemų socialinę naudą, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į tinkamus svertinius koeficientus, kuriais papildomi ankstesnių naudos ir sąnaudų analizės etapų kiekybiniai rezultatai.
  Šios rekomendacijos priede pateiktas kitų susijusios naudos rūšių nuorodų sąrašas. |
| --- | --- |

38.

Vertindamos diegimo privalumus, išorės veiksnius, viešosios politikos priemonių poveikį ir tikėtiną pažangiųjų apskaitos sistemų socialinę naudą, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į tinkamus svertinius koeficientus, kuriais papildomi ankstesnių naudos ir sąnaudų analizės etapų kiekybiniai rezultatai.

Šios rekomendacijos priede pateiktas kitų susijusios naudos rūšių nuorodų sąrašas.

III.   PAŽANGIŲJŲ ELEKTROS ENERGIJOS APSKAITOS SISTEMŲ BENDRI BŪTINIEJI FUNKCINIAI REIKALAVIMAI

| 39. | Šis skirsnis grindžiamas gerąja patirtimi, nustatyta vienuolikoje valstybių narių atlikus pirmuosius pažangiųjų elektros energijos apskaitos sistemų sąnaudų ir naudos vertinimus. Jame pateiktos rekomendacijos, kokių priemonių imtis, kad valstybės narės tinkamai pasinaudotų reikiamu sąveikumu ir pažangiųjų apskaitos sistemų standartais, kurie šiuo metu rengiami pagal įgaliojimus M/441, M/468 ir M/490, taip pat gerąja patirtimi. |
| --- | --- |

39.

Šis skirsnis grindžiamas gerąja patirtimi, nustatyta vienuolikoje valstybių narių atlikus pirmuosius pažangiųjų elektros energijos apskaitos sistemų sąnaudų ir naudos vertinimus. Jame pateiktos rekomendacijos, kokių priemonių imtis, kad valstybės narės tinkamai pasinaudotų reikiamu sąveikumu ir pažangiųjų apskaitos sistemų standartais, kurie šiuo metu rengiami pagal įgaliojimus M/441, M/468 ir M/490, taip pat gerąja patirtimi.

| 40. | Rekomendacijos valstybėms narėms yra teikiamos kaip pažangiųjų elektros energijos apskaitos sistemų bendrų būtinųjų funkcinių reikalavimų rinkinys, kuris joms padėtų nustatyti bendras priemones, kaip savo diegimo planuose pasiekti ekonominę naudą. Savo ruožtu valstybėms narėms, apskaitos priemonių tiekėjams ir tinklų operatoriams tai turėtų būti bendras pagrindas jų pačių sąnaudų ir naudos analizei ir investicijoms, kad būtų lengviau vykdyti su diegimu susijusį pirkimą, o reguliavimo institucijos turėtų Europos pavyzdines apibrėžtis. |
| --- | --- |

40.

Rekomendacijos valstybėms narėms yra teikiamos kaip pažangiųjų elektros energijos apskaitos sistemų bendrų būtinųjų funkcinių reikalavimų rinkinys, kuris joms padėtų nustatyti bendras priemones, kaip savo diegimo planuose pasiekti ekonominę naudą. Savo ruožtu valstybėms narėms, apskaitos priemonių tiekėjams ir tinklų operatoriams tai turėtų būti bendras pagrindas jų pačių sąnaudų ir naudos analizei ir investicijoms, kad būtų lengviau vykdyti su diegimu susijusį pirkimą, o reguliavimo institucijos turėtų Europos pavyzdines apibrėžtis.

| 41. | Šiame skirsnyje taip pat pateiktos rekomendacijos dėl nuostatų, kuriomis užtikrinama nauda vartotojams ir prisidedama prie energijos vartojimo efektyvumo didinimo. Jos turėtų padėti sujungti pažangiąsias apskaitos sistemas su standartizuotomis sąsajomis, kuriose įdiegtos vartotojams skirtos priemonės, apimančios vartojimo duomenis ir kainos informaciją, kad vartotojai būtų labiau suinteresuoti energijos taupymo priemonėmis ir būtų geriau reaguojama į paklausą. Į šį metodą turėtų būti visiškai atsižvelgiama pagal Sąjungos teisės aktus nagrinėjant pažangiųjų elektros energijos apskaitos sistemų diegimo sąnaudas ir naudą. |
| --- | --- |

41.

Šiame skirsnyje taip pat pateiktos rekomendacijos dėl nuostatų, kuriomis užtikrinama nauda vartotojams ir prisidedama prie energijos vartojimo efektyvumo didinimo. Jos turėtų padėti sujungti pažangiąsias apskaitos sistemas su standartizuotomis sąsajomis, kuriose įdiegtos vartotojams skirtos priemonės, apimančios vartojimo duomenis ir kainos informaciją, kad vartotojai būtų labiau suinteresuoti energijos taupymo priemonėmis ir būtų geriau reaguojama į paklausą. Į šį metodą turėtų būti visiškai atsižvelgiama pagal Sąjungos teisės aktus nagrinėjant pažangiųjų elektros energijos apskaitos sistemų diegimo sąnaudas ir naudą.

Bendri būtinieji funkciniai reikalavimai

| 42. | Kiekviena pažangioji elektros energijos apskaitos sistema turėtų turėti bent toliau išvardytas funkcijas. | Kliento aspektai






  a) | Rodmenys teikiami tiesiai klientui ir visoms vartotojo paskirtoms trečiosioms šalims. Šios funkcijos yra būtinos pažangiajai apskaitos sistemai, nes tiesioginė vartotojui teikiama grįžtamoji informacija būtina siekiant užtikrinti, kad vartotojas taupytų energiją. Iš esmės sutarta dėl standartizuotų sąsajų teikimo, nes tokios sąsajos leistų taikyti tikralaikius energijos vartojimo valdymo sprendimus, pavyzdžiui, namų įrangos automatizavimą, taip pat įvairaus reagavimo į paklausą schemas ir palengvintų duomenų pateikimą tiesiai klientui. Ypač rekomenduojami tiesiogiai ir laiku per kliento pasirinktą sąsają klientui ir visoms jo paskirtoms trečiosioms šalims teikiami tikslūs ir patogūs naudoti rodmenys, nes jie yra būtini, kad būtų galima teikti reagavimo į paklausą priemones, elektroniniu būdu priimti energijos taupymo sprendimus ir veiksmingai integruoti paskirstytuosius energijos išteklius. Siekiant skatinti energijos taupymą, valstybėms narėms ypač rekomenduojama užtikrinti, kad pažangiąsias apskaitos sistemas naudojantys galutiniai klientai turėtų standartizuotą sąsają, per kurią klientui būtų vaizdžiai pateikiami individualūs vartojimo duomenys. |
| --- | --- | --- | --- |

42.

Kiekviena pažangioji elektros energijos apskaitos sistema turėtų turėti bent toliau išvardytas funkcijas.

Kliento aspektai

a)

Rodmenys teikiami tiesiai klientui ir visoms vartotojo paskirtoms trečiosioms šalims. Šios funkcijos yra būtinos pažangiajai apskaitos sistemai, nes tiesioginė vartotojui teikiama grįžtamoji informacija būtina siekiant užtikrinti, kad vartotojas taupytų energiją. Iš esmės sutarta dėl standartizuotų sąsajų teikimo, nes tokios sąsajos leistų taikyti tikralaikius energijos vartojimo valdymo sprendimus, pavyzdžiui, namų įrangos automatizavimą, taip pat įvairaus reagavimo į paklausą schemas ir palengvintų duomenų pateikimą tiesiai klientui. Ypač rekomenduojami tiesiogiai ir laiku per kliento pasirinktą sąsają klientui ir visoms jo paskirtoms trečiosioms šalims teikiami tikslūs ir patogūs naudoti rodmenys, nes jie yra būtini, kad būtų galima teikti reagavimo į paklausą priemones, elektroniniu būdu priimti energijos taupymo sprendimus ir veiksmingai integruoti paskirstytuosius energijos išteklius. Siekiant skatinti energijos taupymą, valstybėms narėms ypač rekomenduojama užtikrinti, kad pažangiąsias apskaitos sistemas naudojantys galutiniai klientai turėtų standartizuotą sąsają, per kurią klientui būtų vaizdžiai pateikiami individualūs vartojimo duomenys.

| b) | a punkte minėtus duomenis reikia atnaujinti pakankamai dažnai, kad informaciją būtų galima naudoti energijos taupymo tikslais. Šios funkcijos yra susijusios grynai su vartotoju, t. y. galutiniu klientu. Jei vartotojai turi remtis sistemos teikiama informacija, jie turi matyti, kaip informacija kinta priklausomai nuo jų veiksmų. Tarifas turi būti pritaikytas prie energijos vartojimo arba energijos gamybos produktų reagavimo laiko. Apskritai sutarta, kad informaciją reikia atnaujinti bent kas 15 minučių. Dėl tolesnės raidos ir naujų energetikos paslaugų ryšiai veikiausiai taps spartesniais. Taip pat rekomenduojama, kad pažangioji apskaitos sistema galėtų saugoti kliento vartojimo duomenis pagrįstą laikotarpį, kad klientas ir visos jo paskirtos trečiosios šalys galėtų patikrinti ir gauti praeitų laikotarpių vartojimo duomenis. Pagal tai turėtų būti galima apskaičiuoti su vartojimu susijusias sąnaudas. |
| --- | --- |

b)

a punkte minėtus duomenis reikia atnaujinti pakankamai dažnai, kad informaciją būtų galima naudoti energijos taupymo tikslais. Šios funkcijos yra susijusios grynai su vartotoju, t. y. galutiniu klientu. Jei vartotojai turi remtis sistemos teikiama informacija, jie turi matyti, kaip informacija kinta priklausomai nuo jų veiksmų. Tarifas turi būti pritaikytas prie energijos vartojimo arba energijos gamybos produktų reagavimo laiko. Apskritai sutarta, kad informaciją reikia atnaujinti bent kas 15 minučių. Dėl tolesnės raidos ir naujų energetikos paslaugų ryšiai veikiausiai taps spartesniais. Taip pat rekomenduojama, kad pažangioji apskaitos sistema galėtų saugoti kliento vartojimo duomenis pagrįstą laikotarpį, kad klientas ir visos jo paskirtos trečiosios šalys galėtų patikrinti ir gauti praeitų laikotarpių vartojimo duomenis. Pagal tai turėtų būti galima apskaičiuoti su vartojimu susijusias sąnaudas.

| | Apskaitos sistemos operatoriaus aspektai






  c) | Operatorius turėtų galėti rodmenis nuskaityti nuotoliniu būdu. Šios funkcijos yra susijusios su tiekimo sektoriumi (apskaitos sistemų operatoriais). Bendrai sutariama, kad tai esminės funkcijos. |
| --- | --- | --- |

Apskaitos sistemos operatoriaus aspektai

c)

Operatorius turėtų galėti rodmenis nuskaityti nuotoliniu būdu. Šios funkcijos yra susijusios su tiekimo sektoriumi (apskaitos sistemų operatoriais). Bendrai sutariama, kad tai esminės funkcijos.

| d) | Užtikrinamas dvipusis pažangiosios apskaitos sistemos ir išorės tinklų, skirtų apskaitos sistemos techninei priežiūrai ir valdymui, ryšys. Šios funkcijos yra susijusios su matavimu. Bendrai sutariama, kad tai esminės funkcijos. |
| --- | --- |

d)

Užtikrinamas dvipusis pažangiosios apskaitos sistemos ir išorės tinklų, skirtų apskaitos sistemos techninei priežiūrai ir valdymui, ryšys. Šios funkcijos yra susijusios su matavimu. Bendrai sutariama, kad tai esminės funkcijos.

| e) | Užtikrinama galimybė rodmenis nuskaityti pakankamai dažnai, kad informaciją būtų galima naudoti tinklo planavimo tikslais. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. |
| --- | --- |

e)

Užtikrinama galimybė rodmenis nuskaityti pakankamai dažnai, kad informaciją būtų galima naudoti tinklo planavimo tikslais. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi.

| | Komerciniai energijos tiekimo aspektai






  f) | Sistema tinkama sudėtingesnėms tarifų sistemoms. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Pažangiosiose apskaitos sistemose turėtų būti sudėtingesnė tarifų struktūra, vartojimo laiko registrai ir nuotolinė tarifų kontrolė. Šie dalykai vartotojams ir tinklo operatoriams turėtų padėti sutaupyti energijos ir sąnaudų, nes būtų sumažinti energijos paklausos pikai. Šios, taip pat a ir b punktuose minėtos funkcijos yra vienas iš esminių veiksnių siekiant užtikrinti didesnes vartotojų teises ir pagerinti tiekimo sistemos energinį našumą. Ypač rekomenduojama, kad pažangiąja apskaitos sistema būtų galima galutiniams vartotojams automatiškai perduoti informaciją apie sudėtingesnes tarifų parinktis, pavyzdžiui, per a punkte minėtą standartizuotą sąsają. |
| --- | --- | --- |

Komerciniai energijos tiekimo aspektai

f)

Sistema tinkama sudėtingesnėms tarifų sistemoms. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Pažangiosiose apskaitos sistemose turėtų būti sudėtingesnė tarifų struktūra, vartojimo laiko registrai ir nuotolinė tarifų kontrolė. Šie dalykai vartotojams ir tinklo operatoriams turėtų padėti sutaupyti energijos ir sąnaudų, nes būtų sumažinti energijos paklausos pikai. Šios, taip pat a ir b punktuose minėtos funkcijos yra vienas iš esminių veiksnių siekiant užtikrinti didesnes vartotojų teises ir pagerinti tiekimo sistemos energinį našumą. Ypač rekomenduojama, kad pažangiąja apskaitos sistema būtų galima galutiniams vartotojams automatiškai perduoti informaciją apie sudėtingesnes tarifų parinktis, pavyzdžiui, per a punkte minėtą standartizuotą sąsają.

| g) | Naudojant sistemą galimą nuotoliniu būdu įjungti arba išjungti tiekimą ir (arba) srovės arba galios apribojimą. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Jos suteikia papildomą vartotojo apsaugą, nes įmanoma nustatyti apribojimų svarbą. Taip paspartinami procesai, pavyzdžiui, persikraustant, nes tiekimas į seną objektą gali būti išjungtas, o į naują įjungtas greitai ir paprastai. Šių funkcijų reikia šalinant technines tinklo avarijas. Tačiau dėl jų gali atsirasti papildoma saugumo rizika, kurią reikia kuo labiau sumažinti. |
| --- | --- |

g)

Naudojant sistemą galimą nuotoliniu būdu įjungti arba išjungti tiekimą ir (arba) srovės arba galios apribojimą. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Jos suteikia papildomą vartotojo apsaugą, nes įmanoma nustatyti apribojimų svarbą. Taip paspartinami procesai, pavyzdžiui, persikraustant, nes tiekimas į seną objektą gali būti išjungtas, o į naują įjungtas greitai ir paprastai. Šių funkcijų reikia šalinant technines tinklo avarijas. Tačiau dėl jų gali atsirasti papildoma saugumo rizika, kurią reikia kuo labiau sumažinti.

| | Saugumo ir duomenų apsaugos aspektai






  h) | Užtikrinamas saugus duomenų perdavimas. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Būtinas aukštas visų skaitiklį ir operatorių jungiančių ryšių saugumo lygis. Šis reikalavimas taikytinas tiesioginiams ryšiams su skaitikliu ir visiems pranešimams, kurie per skaitiklį perduodami į visus kliento patalpose veikiančius prietaisus ir valdiklius ir iš jų. Kliento patalpose būtina užtikrinti vietinių ryšių privatumo ir duomenų apsaugą. |
| --- | --- | --- |

Saugumo ir duomenų apsaugos aspektai

h)

Užtikrinamas saugus duomenų perdavimas. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Būtinas aukštas visų skaitiklį ir operatorių jungiančių ryšių saugumo lygis. Šis reikalavimas taikytinas tiesioginiams ryšiams su skaitikliu ir visiems pranešimams, kurie per skaitiklį perduodami į visus kliento patalpose veikiančius prietaisus ir valdiklius ir iš jų. Kliento patalpose būtina užtikrinti vietinių ryšių privatumo ir duomenų apsaugą.

| i) | Sukčiavimo prevencija ir aptikimas. Šios funkcijos yra susijusios su tiekimo sektoriumi – prieigos atveju su saugumu ir sauga. Be abejonių sutariama dėl šių funkcijų svarbos. Jos būtinos siekiant apsaugoti vartotoją, pavyzdžiui, nuo kompiuterinio įsilaužimo, o ne vien dėl sukčiavimo prevencijos. |
| --- | --- |

i)

Sukčiavimo prevencija ir aptikimas. Šios funkcijos yra susijusios su tiekimo sektoriumi – prieigos atveju su saugumu ir sauga. Be abejonių sutariama dėl šių funkcijų svarbos. Jos būtinos siekiant apsaugoti vartotoją, pavyzdžiui, nuo kompiuterinio įsilaužimo, o ne vien dėl sukčiavimo prevencijos.

| | Paskirstytosios elektros energijos gamybos aspektai






  j) | Užtikrinamas importo (eksporto) ir aktyvusis matavimas. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Daugelyje šalių užtikrintos atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltiniams ir smulkiajai elektros energijos gamybai būtinos funkcijos, todėl įrengtos apskaitos priemonės tiks ir ateityje. Rekomenduojama šias funkcijas diegti standartiškai ir jas įjungti (išjungti) pagal vartotojo norus ir reikmes. |
| --- | --- | --- |

Paskirstytosios elektros energijos gamybos aspektai

j)

Užtikrinamas importo (eksporto) ir aktyvusis matavimas. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Daugelyje šalių užtikrintos atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltiniams ir smulkiajai elektros energijos gamybai būtinos funkcijos, todėl įrengtos apskaitos priemonės tiks ir ateityje. Rekomenduojama šias funkcijas diegti standartiškai ir jas įjungti (išjungti) pagal vartotojo norus ir reikmes.

Tolesni veiksmai

| 43. | Valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad būtų laikomasi šios rekomendacijos ir kad su ja susipažintų visos Sąjungos suinteresuotosios šalys, dalyvaujančios projektuojant ir naudojant taikomąsias pažangiųjų tinklų priemones Sąjungoje. |
| --- | --- |

43.

Valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad būtų laikomasi šios rekomendacijos ir kad su ja susipažintų visos Sąjungos suinteresuotosios šalys, dalyvaujančios projektuojant ir naudojant taikomąsias pažangiųjų tinklų priemones Sąjungoje.

| 44. | Valstybės narės turėtų iki 2012 m. rugsėjo 3 d. Komisijai pranešti, kokius rezultatus gavo atlikusios pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo sąnaudų ir naudos analizę, taip pat priemones ir planus, kuriuos jos priėmė dėl šios rekomendacijos. |
| --- | --- |

44.

Valstybės narės turėtų iki 2012 m. rugsėjo 3 d. Komisijai pranešti, kokius rezultatus gavo atlikusios pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo sąnaudų ir naudos analizę, taip pat priemones ir planus, kuriuos jos priėmė dėl šios rekomendacijos.

| 45. | Pagal šią rekomendaciją Komisija ketina įvertinti pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo ekonominį vertinimą, apie kurį pranešta. |
| --- | --- |

45.

Pagal šią rekomendaciją Komisija ketina įvertinti pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo ekonominį vertinimą, apie kurį pranešta.

Adresatai

| 46. | Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms ir visoms jų paskirtoms kompetentingoms institucijoms, dalyvausiančioms pažangiųjų apskaitos sistemų ekonominiame vertinime. |
| --- | --- |

46.

Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms ir visoms jų paskirtoms kompetentingoms institucijoms, dalyvausiančioms pažangiųjų apskaitos sistemų ekonominiame vertinime.

Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 9 d.

Komisijos vardu

Günther OETTINGER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 211, 2009 8 14, p. 55.

1

(2)  OL L 211, 2009 8 14, p. 94.

2

(3)  COM(2011) 202 galutinis.

3

(4)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

4

(5)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

5

(6)  COM(2007) 228 galutinis.

6

(7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.

7

(8)  Europos elektros energijos ir dujų rinkos reguliavimo institucijų grupės gerosios patirties gairės, susijusios su elektros energijos ir dujų skaitiklių reguliavimo aspektais (nuoroda E10-RMF-29-05).

8

(9)  Europos pažangiųjų tinklų darbo grupė pažangiuosius tinklus apibrėžia kaip energetikos tinklus, kurių veikimas efektyviai suderintas su vartotojų, prisijungusių prie tų tinklų, elgesiu siekiant užtikrinti ekonomiškai efektyvų darnų elektros energijos sistemos veikimą, mažus nuotolius, aukštą kokybę, tiekimo saugumą ir saugą. http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

9

(10)  Direktyvos 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių ir Direktyvos 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių paaiškinimas („Mažmeninės rinkos“, p. 7).

10

(11)  Pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės 2011 m. balandžio mėn. nuomonė Nr. 183.

11

---

PRIEDAS

Pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo ilgalaikių sąnaudų ir naudos ekonominio vertinimo metodikos gairės pagal direktyvų 2009/72/EB ir 2009/73/EB I priedą

1.   NUORODOS

| 1.1. | Europos Komisijos Jungtinio mokslinių tyrimų centro Energetikos ir transporto institutas (2012 m.) „Pažangiųjų tinklų sąnaudų ir naudos analizės gairės“ (angl. Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects), http://ses.jrc.ec.europa.eu/ |
| --- | --- |

1.1.

Europos Komisijos Jungtinio mokslinių tyrimų centro Energetikos ir transporto institutas (2012 m.) „Pažangiųjų tinklų sąnaudų ir naudos analizės gairės“ (angl. Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects), http://ses.jrc.ec.europa.eu/

| 1.2. | Europos Komisijos Jungtinio mokslinių tyrimų centro Energetikos ir transporto institutas (2012 m.) „Pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo sąnaudų ir naudos analizės gairės“ (angl. Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment), http://ses.jrc.ec.europa.eu/ |
| --- | --- |

1.2.

Europos Komisijos Jungtinio mokslinių tyrimų centro Energetikos ir transporto institutas (2012 m.) „Pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo sąnaudų ir naudos analizės gairės“ (angl. Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment), http://ses.jrc.ec.europa.eu/

| 1.3. | Europos elektros energijos ir dujų rinkos reguliavimo institucijų grupė „Gerosios patirties gairės, susijusios su pažangiosios elektros energijos ir dujų apskaitos reguliavimo aspektais“ (angl. Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas), 2011 m. vasario mėn., nuoroda Nr. E10-RMF-29–05, http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf |
| --- | --- |

1.3.

Europos elektros energijos ir dujų rinkos reguliavimo institucijų grupė „Gerosios patirties gairės, susijusios su pažangiosios elektros energijos ir dujų apskaitos reguliavimo aspektais“ (angl. Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas), 2011 m. vasario mėn., nuoroda Nr. E10-RMF-29–05, http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

| 1.4. | Europos Komisijos Pažangiųjų tinklų darbo grupės (2010 m.) 3-ia ekspertų grupė „Diegiant pažangiuosius tinklus dalyvaujančių šalių funkcijos ir pareigos“ (angl. Roles and responsibilities of actors involved in smart grids deployment), Vertingumo lentelė pateikta http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls |
| --- | --- |

1.4.

Europos Komisijos Pažangiųjų tinklų darbo grupės (2010 m.) 3-ia ekspertų grupė „Diegiant pažangiuosius tinklus dalyvaujančių šalių funkcijos ir pareigos“ (angl. Roles and responsibilities of actors involved in smart grids deployment), Vertingumo lentelė pateikta http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

| 1.5. | Direktyvos dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EC ir 2006/32/EC, pasiūlymas, COM(2011) 370 galutinis, 2011 m. birželio 22 d. |
| --- | --- |

1.5.

Direktyvos dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EC ir 2006/32/EC, pasiūlymas, COM(2011) 370 galutinis, 2011 m. birželio 22 d.

| 1.6. | SEC(2011)288 galutinis. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Poveikio vertinimas“, pridedamas prie Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“, COM(2011) 112 galutinis, SEC(2011)289 galutinis. |
| --- | --- |

1.6.

SEC(2011)288 galutinis. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Poveikio vertinimas“, pridedamas prie Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“, COM(2011) 112 galutinis, SEC(2011)289 galutinis.

2.   NEIŠSAMUS KINTAMŲJŲ / DUOMENŲ, KURIUOS REIKIA NUSTATYTI / SURINKTI ELEKTROS ENERGIJOS ATVEJU

| Kintamieji / duomenys, kuriuos reikia nustatyti / surinkti | Vienetas |
| --- | --- |
| Prognozuojamas energijos vartojimo pokytis | % |
| Prognozuojamas energijos kainos pokytis | % |
| Piko apkrovos perkėlimas | % |
| Perdavimo ir paskirstymo lygio elektros energijos nuostoliai | % |
| Apskaičiuota tiekimo pertrūkių trukmė | Minučių skaičius |
| Prarastos apkrovos vertė, tiekiamoji vertė | EUR/kWh |
| Nuolaida | % |
| Techninės įrangos sąnaudos (pvz., pažangusis skaitiklis, GPRS/PLC modemas ir t. t.) | EUR |
| Pažangiųjų apskaitos sistemų, kurias reikia įdiegti, skaičius | Pažangiųjų skaitiklių skaičius |
| Pažangiosios apskaitos sistemos įdiegimo sąnaudos | EUR |
| Tikėtina pažangiosios apskaitos sistemos gyvavimo trukmė | Metų skaičius |
| Skaitiklių nuskaitymo sąnaudos | EUR per metus |
| Sėkmingo duomenų perdavimo rodiklis | % |
| Infliacija | % |
| Sąnaudų sumažėjimas, susijęs su technologijos branda | % |
| Įgyvendinimo tvarkaraštis | Pažangiųjų skaitiklių skaičius per metus |
| Kaimuose įrengiamų skaitiklių skaičius, palyginti su miestuose įrengiamų skaitiklių skaičiumi | % |
| Išmetamo anglies dioksido kaina | EUR/t |

Kintamieji / duomenys, kuriuos reikia nustatyti / surinkti

Vienetas

Prognozuojamas energijos vartojimo pokytis

%

Prognozuojamas energijos kainos pokytis

%

Piko apkrovos perkėlimas

%

Perdavimo ir paskirstymo lygio elektros energijos nuostoliai

%

Apskaičiuota tiekimo pertrūkių trukmė

Minučių skaičius

Prarastos apkrovos vertė, tiekiamoji vertė

EUR/kWh

Nuolaida

%

Techninės įrangos sąnaudos (pvz., pažangusis skaitiklis, GPRS/PLC modemas ir t. t.)

EUR

Pažangiųjų apskaitos sistemų, kurias reikia įdiegti, skaičius

Pažangiųjų skaitiklių skaičius

Pažangiosios apskaitos sistemos įdiegimo sąnaudos

EUR

Tikėtina pažangiosios apskaitos sistemos gyvavimo trukmė

Metų skaičius

Skaitiklių nuskaitymo sąnaudos

EUR per metus

Sėkmingo duomenų perdavimo rodiklis

%

Infliacija

%

Sąnaudų sumažėjimas, susijęs su technologijos branda

%

Įgyvendinimo tvarkaraštis

Pažangiųjų skaitiklių skaičius per metus

Kaimuose įrengiamų skaitiklių skaičius, palyginti su miestuose įrengiamų skaitiklių skaičiumi

%

Išmetamo anglies dioksido kaina

EUR/t

3.   ETAPŲ, KURIAIS ATLIEKAMA SĄNAUDŲ IR NAUDOS ANALIZĖ IR JAUTRUMO ANALIZĖ, DIAGRAMA

Image

Jei atliekant analizę galima apskaičiuoti sąnaudas ir naudą, susijusias su gautu išmetamo anglies dioksido kiekio pokyčiu, rekomenduojama, kad analizėje būtų atsižvelgiama į tokias anglies dioksido kainas, kokios prognozuojamos Komisijos atskaitos ir išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo scenarijuose (1).

4.   NEIŠSAMUS PAŽANGIŲJŲ APSKAITOS SISTEMŲ DIEGIMO SĄNAUDŲ, Į KURIAS REIKIA ATSIŽVELGTI ELEKTROS ENERGIJOS ATVEJU, SĄRAŠAS

| Bendroji kategorija | Sąnaudų, kurias reikia stebėti diegiant sistemą ir kurias reikia įvertinti kaip atskaitos tašką, rūšys |
| --- | --- |
| KAPITALO SĄNAUDOS | Investicijos į pažangiąsias apskaitos sistemas |
| Investicijos į informacines technologijas |
| Investicijos į ryšius |
| Investicijos į namuose įrengiamus ekranus (jei taikytina) |
| Elektros energijos gamyba |
| Perdavimas |
| Paskirstymas |
| Sutaupyta investicijų į įprastus skaitiklius (neigiamos sąnaudos, reikia pridėti prie naudos sąrašo) |
| VEIKLOS SĄNAUDOS | Informacinių technologijų priežiūros sąnaudos |
| Tinklo valdymas ir pradinės sąnaudos |
| Ryšių / duomenų perdavimo sąnaudos (įskaitant GPRS, radijo ryšius ir t. t.) |
| Scenarijaus valdymo sąnaudos |
| Pažangiųjų apskaitos sistemų pakeitimas / gedimas (kaupiamosios sąnaudos) |
| Pajamų sumažėjimas (pvz., dėl efektyvesnio vartojimo) |
| Elektros energijos gamyba |
| Paskirstymas |
| Perdavimas |
| Skaitiklių nuskaitymas |
| Skambučių centras / klientų aptarnavimas |
| Mokymo sąnaudos (pvz., klientų aptarnavimo darbuotojų ir įrengėjų) |
| Patikimumas | Atkūrimo sąnaudos |
| Aplinka | Teršalų išmetimo sąnaudos (CO2 kontrolės įranga, veiklos ir taršos leidimai) |
| Energetinis saugumas | Energijos gamybai suvartojamo iškastinio kuro sąnaudos |
| Transportavimui ir veiklai suvartojamo iškastinio kuro sąnaudos |
| Kita | Vartotojų dalyvavimo programų sąnaudos |
| Sumažėjusios pirmiau įrengiamų (įprastų) skaitiklių įrengimo sąnaudos |

Bendroji kategorija

Sąnaudų, kurias reikia stebėti diegiant sistemą ir kurias reikia įvertinti kaip atskaitos tašką, rūšys

KAPITALO SĄNAUDOS

Investicijos į pažangiąsias apskaitos sistemas

Investicijos į informacines technologijas

Investicijos į ryšius

Investicijos į namuose įrengiamus ekranus (jei taikytina)

Elektros energijos gamyba

Perdavimas

Paskirstymas

Sutaupyta investicijų į įprastus skaitiklius (neigiamos sąnaudos, reikia pridėti prie naudos sąrašo)

VEIKLOS SĄNAUDOS

Informacinių technologijų priežiūros sąnaudos

Tinklo valdymas ir pradinės sąnaudos

Ryšių / duomenų perdavimo sąnaudos (įskaitant GPRS, radijo ryšius ir t. t.)

Scenarijaus valdymo sąnaudos

Pažangiųjų apskaitos sistemų pakeitimas / gedimas (kaupiamosios sąnaudos)

Pajamų sumažėjimas (pvz., dėl efektyvesnio vartojimo)

Elektros energijos gamyba

Paskirstymas

Perdavimas

Skaitiklių nuskaitymas

Skambučių centras / klientų aptarnavimas

Mokymo sąnaudos (pvz., klientų aptarnavimo darbuotojų ir įrengėjų)

Patikimumas

Atkūrimo sąnaudos

Aplinka

Teršalų išmetimo sąnaudos (CO2 kontrolės įranga, veiklos ir taršos leidimai)

Energetinis saugumas

Energijos gamybai suvartojamo iškastinio kuro sąnaudos

Transportavimui ir veiklai suvartojamo iškastinio kuro sąnaudos

Kita

Vartotojų dalyvavimo programų sąnaudos

Sumažėjusios pirmiau įrengiamų (įprastų) skaitiklių įrengimo sąnaudos

5.   NEIŠSAMUS FORMULIŲ, PAGAL KURIAS NUSTATOMA KIEKINĖ NAUDOS IŠRAIŠKA ELEKTROS ENERGIJOS ATVEJU, SĄRAŠAS

| Visa nauda | Sudedamoji naudos dalis | Piniginės išraiškos apskaičiavimas |
| --- | --- | --- |
| Mažesnės skaitiklių nuskaitymo ir naudojimo sąnaudos | Mažesnės skaitiklių naudojimo sąnaudos | Vertė (EUR) = [Prognozuojamas sąnaudų sumažėjimas pradėjus veikti nuotolinei apskaitai (EUR per metus)] Diegimas – [Prognozuojamas sąnaudų sumažėjimas pradėjus veikti nuotolinei apskaitai (EUR per metus) × Duomenų perdavimo nesėkmės rodiklis (%/100)] Diegimo scenarijus |
| Mažesnės skaitiklių nuskaitymo sąnaudos | Vertė (EUR) = [Vietinių skaitiklių rodmenų sąnaudos (EUR)]Atskaitos taškas – [Apskaičiuotos vietinių decentralizuotų skaitiklių rodmenų nuskaitymo sąnaudos (EUR)]Diegimo scenarijus

  Čia:
  [Vietinių skaitiklių rodmenų sąnaudos (EUR)]Atskaitos taškas= ŽĮ (2) klientų skaičius × Ankstesnės kliento skaitiklių nuskaitymo sąnaudos per metus (EUR)
  [Apskaičiuotos vietinių decentralizuotų skaitiklių rodmenų nuskaitymo sąnaudos (EUR)]Diegimo scenarijus= [ŽĮ klientų skaičius × į diegimą neįtrauktų klientų proc. × Vieno kliento vidutinės decentralizuoto nuskaitymo sąnaudos (EUR/klientas)] + [ŽĮ klientų skaičius × į diegimą įtrauktų klientų proc. × Duomenų perdavimo nesėkmės rodiklis (%) × Vieno kliento vidutinės decentralizuoto nuskaitymo sąnaudos (EUR/klientų skaičius)] |
| Mažesnės sąskaitų išrašymo sąnaudos | Vertė (EUR) = [ŽĮ klientų skaičius × Sąskaitų išrašymo klientui sąnaudos per metus (EUR)]Atskaitos taškas – [ŽĮ klientų skaičius × Sąskaitų išrašymo klientui sąnaudos per metus (EUR)]Diegimo scenarijus |
| Mažesnės skambučių centro / klientų aptarnavimo sąnaudos | Vertė (EUR) = [ŽĮ klientų skaičius × Kliento aptarnavimo sąnaudos per metus (EUR)]Atskaitos taškas – [ŽĮ klientų skaičius × Kliento aptarnavimo sąnaudos per metus (EUR)]Diegimo scenarijus |
| Mažesnės veiklos ir priežiūros sąnaudos | Mažesnės turto priežiūros sąnaudos | Vertė (EUR) = [Tiesioginės turto priežiūros sąnaudos (EUR per metus)]Atskaitos taškas – [Tiesioginės turto priežiūros sąnaudos (EUR per metus)] Diegimo scenarijus |
| Mažesnės įrangos avarijų sąnaudos | Vertė (EUR) = [Įrangos avarijų sąnaudos (EUR per metus)]Atskaitos taškas – [Įrangos avarijų sąnaudos (EUR per metus)] Diegimo scenarijus |
| Atidėta / sutaupyta investicijų į paskirstymo pajėgumą | Atidėta investicijų į pajėgumą dėl pajamų, gautų iš turto | Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Pajamų, gautų iš investicijų, rodiklis (%/100) |
| Atidėta investicijų į paskirstymo pajėgumą dėl turto nusidėvėjimo | Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Metų skaičius, per kurį nusidėvi pajėgumui būtinas turtas |
| Atidėta / sutaupyta investicijų į perdavimo pajėgumą | Atidėta investicijų į perdavimo pajėgumą dėl pajamų, gautų iš turto | Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Pajamų, gautų iš investicijų, rodiklis (%/100) |
| Atidėta investicijų į perdavimo pajėgumą dėl turto nusidėvėjimo | Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Metų skaičius, per kurį nusidėvi pajėgumui būtinas turtas |
| Atidėta / sutaupyta investicijų į elektros energijos gamybos pajėgumą | Atidėta investicijų į elektros energijos gamybą, skirtų piko apkrovos elektrinėms | Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos piko apkrovos elektros energijos gamybai (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) |
| Atidėta investicijų į elektros energijos gamybą, skirtų aktyviajam rezervui | Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos aktyviojo rezervo elektros energijos gamybai (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) |
| Mažesni techniniai elektros energijos nuostoliai | Mažesni techniniai elektros energijos nuostoliai | Vertė (EUR) = Mažesni nuostoliai užtikrinus efektyvų energijos vartojimą (EUR per metus) + Mažesni nuostoliai užtikrinus įtampos kontrolę (EUR per metus) + Mažesni perdavimo lygio nuostoliai (EUR per metus) |
| Sutaupyta elektros energijos sąnaudų | Mažesnis vartojimas | Vertė (EUR) = Energijos tarifas (EUR/MWh) × Bendras ŽĮ energijos vartojimas (MWh) × Prognozė, kiek proc. sumažės vartojimas įdiegus pažangiąją apskaitos sistemą (%/100) |
| Piko apkrovos perkėlimas | Vertė (EUR) = piko elektros energijos gamybos ir ne piko elektros energijos gamybos didmeninės maržos skirtumas (EUR/MWh) × Perkeltos piko apkrovos proc. (%/100) × Bendras ŽĮ energijos vartojimas (MWh) |
| Mažesni komerciniai nuostoliai | Mažesnė elektros energijos vagystė | Vertė (EUR) = Elektros energiją vagiančių klientų proc. (%/100) × Apytikrė vidutinė kliento neužregistruotos energijos apkrovos vertė per metus (EUR) × ŽĮ klientų skaičius (klientų skaičius) |
| Atgautos pajamos, susijusios su užsakyta elektros energija, už kurią nesumokėta sukčiaujant | Vertė (EUR) = Su užsakyta elektros energija sukčiaujančių klientų proc. (%/100) × Apytikrė užsakytos elektros energijos, už kurią klientas nesumokėjo, vertė per metus (EUR) × ŽĮ klientų skaičius (klientų skaičius) |
| Atgautos pajamos, susijusios su papildomai užsakyta elektros energija | Vertė (EUR) = Klientų, kurie įdiegus pažangiąją apskaitos sistemą papildomai užsakė elektros energijos, proc. (%/100) × Apytikrė vidutinė papildomai užsakyto elektros energijos kiekio vertė (EUR) × ŽĮ klientų skaičius (klientų skaičius) |
| Mažesnė pertrūkio trukmė dėl sudėtingesnio stebėjimo ir tikralaikės tinklo informacijos | Paslaugos vertė | Vertė (EUR) = Iš viso suvartota elektros energijos VĮ (3) + ŽĮ (MWh)/Minučių per metus (skaičius per metus) × Vidutinis nutraukto tiekimo minučių skaičius per metus (skaičius per metus) × Prarastos apkrovos vertė (EUR/MWh) × Pertrūkio trukmės sumažėjimo proc. (%/100) |
| Mažesnės kompensavimo klientams sąnaudos | Vertė (EUR) = Kompensacijos klientams per metus (EUR) × Kompensacijų klientams sumažėjimo proc. |
| Mažesnis išmetamo CO2 kiekis | Mažesnis išmetamo CO2 kiekis dėl mažesnių linijos nuostolių | Vertė (EUR) = [Linijos nuostoliai (MWh) × CO2 kiekis (t/MWh) × CO2 vertė (EUR/t)]Atskaitos taškas –
  [Linijos nuostoliai (MWh) × CO2 kiekis (t/MWh) × CO2 vertė (EUR/t)]Diegimo scenarijus |
| Mažesnis išmetamo CO2 kiekis dėl mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos gamybos šaltinių didesnio paplitimo, kurį paskatino pažangiųjų apskaitos sistemų diegimas | Vertė (EUR) = [Išmetamo CO2 kiekis (t) × CO2 vertė (EUR/t)] Atskaitos taškas – [Išmetamo CO2 kiekis (t/MWh) × CO2 vertė (EUR/t)] Diegimo scenarijus |
| Mažesnis pas klientus važiuojančio eksploatavimo personalo transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis | Vertė (EUR) = Sutaupyta degalų litrų (skaičius) × Degalų litro kaina (EUR) |
| Mažesnis pas klientus važiuojančio eksploatavimo personalo transporto priemonių degalų suvartojimas | Vertė (EUR) = Sutaupyta degalų litrų (skaičius) × Degalų litro kaina (EUR) |
| Mažesnė oro tarša (kietosios dalelės, NOx, SO2) | Mažesnė oro tarša dėl mažesnių linijos nuostolių | Kiekvienai teršalų rūšiai
  Vertė (EUR) = [Linijos nuostoliai (MWh) × Oro teršalų kiekis (vnt./MWh) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)]Atskaitos taškas –
  [Linijos nuostoliai (MWh) × Oro teršalų kiekis (vnt./MWh) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)]Diegimo scenarijus |
| | Mažesnė oro tarša dėl mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos gamybos šaltinių didesnio paplitimo, kurį paskatino pažangiųjų apskaitos sistemų diegimas | Kiekvienai teršalų rūšiai
  Vertė (EUR) = [Oro teršalų kiekis (vnt.) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)]Atskaitos taškas – [Oro teršalų kiekis (vnt.) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)] Diegimo scenarijus |
| | Mažesnis pas klientus važiuojančio eksploatavimo personalo transporto priemonių išmetamų oro teršalų kiekis | Vertė (EUR) = Sutaupyta degalų litrų (skaičius) × Sutaupytų degalų litro kaina (EUR) |

Visa nauda

Sudedamoji naudos dalis

Piniginės išraiškos apskaičiavimas

Mažesnės skaitiklių nuskaitymo ir naudojimo sąnaudos

Mažesnės skaitiklių naudojimo sąnaudos

Vertė (EUR) = [Prognozuojamas sąnaudų sumažėjimas pradėjus veikti nuotolinei apskaitai (EUR per metus)] Diegimas – [Prognozuojamas sąnaudų sumažėjimas pradėjus veikti nuotolinei apskaitai (EUR per metus) × Duomenų perdavimo nesėkmės rodiklis (%/100)] Diegimo scenarijus

Mažesnės skaitiklių nuskaitymo sąnaudos

Vertė (EUR) = [Vietinių skaitiklių rodmenų sąnaudos (EUR)]Atskaitos taškas – [Apskaičiuotos vietinių decentralizuotų skaitiklių rodmenų nuskaitymo sąnaudos (EUR)]Diegimo scenarijus

Čia:

[Vietinių skaitiklių rodmenų sąnaudos (EUR)]Atskaitos taškas= ŽĮ (2) klientų skaičius × Ankstesnės kliento skaitiklių nuskaitymo sąnaudos per metus (EUR)

[Apskaičiuotos vietinių decentralizuotų skaitiklių rodmenų nuskaitymo sąnaudos (EUR)]Diegimo scenarijus= [ŽĮ klientų skaičius × į diegimą neįtrauktų klientų proc. × Vieno kliento vidutinės decentralizuoto nuskaitymo sąnaudos (EUR/klientas)] + [ŽĮ klientų skaičius × į diegimą įtrauktų klientų proc. × Duomenų perdavimo nesėkmės rodiklis (%) × Vieno kliento vidutinės decentralizuoto nuskaitymo sąnaudos (EUR/klientų skaičius)]

Mažesnės sąskaitų išrašymo sąnaudos

Vertė (EUR) = [ŽĮ klientų skaičius × Sąskaitų išrašymo klientui sąnaudos per metus (EUR)]Atskaitos taškas – [ŽĮ klientų skaičius × Sąskaitų išrašymo klientui sąnaudos per metus (EUR)]Diegimo scenarijus

Mažesnės skambučių centro / klientų aptarnavimo sąnaudos

Vertė (EUR) = [ŽĮ klientų skaičius × Kliento aptarnavimo sąnaudos per metus (EUR)]Atskaitos taškas – [ŽĮ klientų skaičius × Kliento aptarnavimo sąnaudos per metus (EUR)]Diegimo scenarijus

Mažesnės veiklos ir priežiūros sąnaudos

Mažesnės turto priežiūros sąnaudos

Vertė (EUR) = [Tiesioginės turto priežiūros sąnaudos (EUR per metus)]Atskaitos taškas – [Tiesioginės turto priežiūros sąnaudos (EUR per metus)] Diegimo scenarijus

Mažesnės įrangos avarijų sąnaudos

Vertė (EUR) = [Įrangos avarijų sąnaudos (EUR per metus)]Atskaitos taškas – [Įrangos avarijų sąnaudos (EUR per metus)] Diegimo scenarijus

Atidėta / sutaupyta investicijų į paskirstymo pajėgumą

Atidėta investicijų į pajėgumą dėl pajamų, gautų iš turto

Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Pajamų, gautų iš investicijų, rodiklis (%/100)

Atidėta investicijų į paskirstymo pajėgumą dėl turto nusidėvėjimo

Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Metų skaičius, per kurį nusidėvi pajėgumui būtinas turtas

Atidėta / sutaupyta investicijų į perdavimo pajėgumą

Atidėta investicijų į perdavimo pajėgumą dėl pajamų, gautų iš turto

Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Pajamų, gautų iš investicijų, rodiklis (%/100)

Atidėta investicijų į perdavimo pajėgumą dėl turto nusidėvėjimo

Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Metų skaičius, per kurį nusidėvi pajėgumui būtinas turtas

Atidėta / sutaupyta investicijų į elektros energijos gamybos pajėgumą

Atidėta investicijų į elektros energijos gamybą, skirtų piko apkrovos elektrinėms

Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos piko apkrovos elektros energijos gamybai (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius)

Atidėta investicijų į elektros energijos gamybą, skirtų aktyviajam rezervui

Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos aktyviojo rezervo elektros energijos gamybai (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius)

Mažesni techniniai elektros energijos nuostoliai

Mažesni techniniai elektros energijos nuostoliai

Vertė (EUR) = Mažesni nuostoliai užtikrinus efektyvų energijos vartojimą (EUR per metus) + Mažesni nuostoliai užtikrinus įtampos kontrolę (EUR per metus) + Mažesni perdavimo lygio nuostoliai (EUR per metus)

Sutaupyta elektros energijos sąnaudų

Mažesnis vartojimas

Vertė (EUR) = Energijos tarifas (EUR/MWh) × Bendras ŽĮ energijos vartojimas (MWh) × Prognozė, kiek proc. sumažės vartojimas įdiegus pažangiąją apskaitos sistemą (%/100)

Piko apkrovos perkėlimas

Vertė (EUR) = piko elektros energijos gamybos ir ne piko elektros energijos gamybos didmeninės maržos skirtumas (EUR/MWh) × Perkeltos piko apkrovos proc. (%/100) × Bendras ŽĮ energijos vartojimas (MWh)

Mažesni komerciniai nuostoliai

Mažesnė elektros energijos vagystė

Vertė (EUR) = Elektros energiją vagiančių klientų proc. (%/100) × Apytikrė vidutinė kliento neužregistruotos energijos apkrovos vertė per metus (EUR) × ŽĮ klientų skaičius (klientų skaičius)

Atgautos pajamos, susijusios su užsakyta elektros energija, už kurią nesumokėta sukčiaujant

Vertė (EUR) = Su užsakyta elektros energija sukčiaujančių klientų proc. (%/100) × Apytikrė užsakytos elektros energijos, už kurią klientas nesumokėjo, vertė per metus (EUR) × ŽĮ klientų skaičius (klientų skaičius)

Atgautos pajamos, susijusios su papildomai užsakyta elektros energija

Vertė (EUR) = Klientų, kurie įdiegus pažangiąją apskaitos sistemą papildomai užsakė elektros energijos, proc. (%/100) × Apytikrė vidutinė papildomai užsakyto elektros energijos kiekio vertė (EUR) × ŽĮ klientų skaičius (klientų skaičius)

Mažesnė pertrūkio trukmė dėl sudėtingesnio stebėjimo ir tikralaikės tinklo informacijos

Paslaugos vertė

Vertė (EUR) = Iš viso suvartota elektros energijos VĮ (3) + ŽĮ (MWh)/Minučių per metus (skaičius per metus) × Vidutinis nutraukto tiekimo minučių skaičius per metus (skaičius per metus) × Prarastos apkrovos vertė (EUR/MWh) × Pertrūkio trukmės sumažėjimo proc. (%/100)

Mažesnės kompensavimo klientams sąnaudos

Vertė (EUR) = Kompensacijos klientams per metus (EUR) × Kompensacijų klientams sumažėjimo proc.

Mažesnis išmetamo CO2 kiekis

Mažesnis išmetamo CO2 kiekis dėl mažesnių linijos nuostolių

Vertė (EUR) = [Linijos nuostoliai (MWh) × CO2 kiekis (t/MWh) × CO2 vertė (EUR/t)]Atskaitos taškas –

[Linijos nuostoliai (MWh) × CO2 kiekis (t/MWh) × CO2 vertė (EUR/t)]Diegimo scenarijus

Mažesnis išmetamo CO2 kiekis dėl mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos gamybos šaltinių didesnio paplitimo, kurį paskatino pažangiųjų apskaitos sistemų diegimas

Vertė (EUR) = [Išmetamo CO2 kiekis (t) × CO2 vertė (EUR/t)] Atskaitos taškas – [Išmetamo CO2 kiekis (t/MWh) × CO2 vertė (EUR/t)] Diegimo scenarijus

Mažesnis pas klientus važiuojančio eksploatavimo personalo transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis

Vertė (EUR) = Sutaupyta degalų litrų (skaičius) × Degalų litro kaina (EUR)

Mažesnis pas klientus važiuojančio eksploatavimo personalo transporto priemonių degalų suvartojimas

Vertė (EUR) = Sutaupyta degalų litrų (skaičius) × Degalų litro kaina (EUR)

Mažesnė oro tarša (kietosios dalelės, NOx, SO2)

Mažesnė oro tarša dėl mažesnių linijos nuostolių

Kiekvienai teršalų rūšiai

Vertė (EUR) = [Linijos nuostoliai (MWh) × Oro teršalų kiekis (vnt./MWh) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)]Atskaitos taškas –

[Linijos nuostoliai (MWh) × Oro teršalų kiekis (vnt./MWh) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)]Diegimo scenarijus

Mažesnė oro tarša dėl mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos gamybos šaltinių didesnio paplitimo, kurį paskatino pažangiųjų apskaitos sistemų diegimas

Kiekvienai teršalų rūšiai

Vertė (EUR) = [Oro teršalų kiekis (vnt.) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)]Atskaitos taškas – [Oro teršalų kiekis (vnt.) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)] Diegimo scenarijus

Mažesnis pas klientus važiuojančio eksploatavimo personalo transporto priemonių išmetamų oro teršalų kiekis

Vertė (EUR) = Sutaupyta degalų litrų (skaičius) × Sutaupytų degalų litro kaina (EUR)

Pastaba. Informacijos apie oro teršalų (kietųjų dalelių, NOx, SO2) kainą rekomenduojama ieškoti Netaršių transporto priemonių direktyvoje (2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones) (4), taip pat remtis Švaraus oro Europoje (angl. CAFE) programos švaraus oro naudos įvertinimo procesu.

---

(1)  Komisijos tarnybų darbinio dokumento „Poveikio vertinimas“ priedo 7.10 punktas, SEC(2011)288 galutinis, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF.

(2)  Žema įtampa.

(3)  Vidutinė įtampa.

(4)  OL L 120, 2009 5 15 p. 5.

---

Klaidų ištaisymas

| 13.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 73/23

---

Praktiniai nurodymai šalims Bendrajame Teisme klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 68, 2012 m. kovo 7 d.
  )

25 puslapis, trečia konstatuojamoji dalis:

yra:

„2007 m. liepos 5 d. Teismo nurodymai savo kancleriui (OL L 232, p. 1), iš dalies pakeisti 2010 m. gegužės 17 d. (OL L 170, p. 53) ir 2012 m. sausio 24 d. (OL L 68, p. 23) (toliau – Nurodymai Bendrojo Teismo kancleriui), įpareigoja kanclerį užtikrinti, kad procesiniai dokumentai, įtraukti į bylos medžiagą, atitiktų Statuto, Procedūros reglamento ir šių Praktinių nurodymų šalims (toliau – Praktiniai nurodymai) nuostatas bei minėtus Nurodymus Bendrojo Teismo kancleriui, būtent įpareigoja jį reikalauti, kad visi pateiktų dokumentų trūkumai būtų pataisyti, o to neatlikus, prireikus atsisakyti priimti tuos dokumentus, jeigu jie neatitinka Statuto ar Procedūros reglamento nuostatų,“,

turi būti:

„2007 m. liepos 5 d. Teismo nurodymai savo kancleriui (OL L 232, p. 1), iš dalies pakeisti 2010 m. gegužės 17 d. (OL L 170, p. 53) ir 2012 m. sausio 24 d. (OL L 68, p. 20) (toliau – Nurodymai Bendrojo Teismo kancleriui), įpareigoja kanclerį užtikrinti, kad procesiniai dokumentai, įtraukti į bylos medžiagą, atitiktų Statuto, Procedūros reglamento ir šių Praktinių nurodymų šalims (toliau – Praktiniai nurodymai) nuostatas bei minėtus Nurodymus Bendrojo Teismo kancleriui, būtent įpareigoja jį reikalauti, kad visi pateiktų dokumentų trūkumai būtų pataisyti, o to neatlikus, prireikus atsisakyti priimti tuos dokumentus, jeigu jie neatitinka Statuto ar Procedūros reglamento nuostatų,“.

---