# Euroopa Liidu L 60/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.060.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 60 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide1. märts 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.060.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 60

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide1. märts 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/118/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 18. juuli 2011, riigiabi C 15/09 (ex N 196/09) kohta, mida Saksamaa andis ja kavatseb anda ettevõtjale Hypo Real Estate
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5157 all)

   (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2012/118/EL

*

Komisjoni otsus, 18. juuli 2011, riigiabi C 15/09 (ex N 196/09) kohta, mida Saksamaa andis ja kavatseb anda ettevõtjale Hypo Real Estate
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5157 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5157 all)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 1.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/1

---

KOMISJONI OTSUS,

18. juuli 2011,

riigiabi C 15/09 (ex N 196/09) kohta, mida Saksamaa andis ja kavatseb anda ettevõtjale Hypo Real Estate

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5157 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/118/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (2) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 2. oktoobril 2008 kiitis Euroopa Komisjon ajutiselt kuueks kuuks või kuni panga usaldusväärse ja põhjendatud ümberkorralduskava esitamiseni heaks riigiabi andmise ettevõtjale Hypo Real Estate Holding AG 35 miljardi euro suuruse riigigarantii kujul (registreeritud numbri N 44/08 all) (3). Saksamaa teatas sellest meetmest 30. septembril 2008. |
| --- | --- |

(1)

2. oktoobril 2008 kiitis Euroopa Komisjon ajutiselt kuueks kuuks või kuni panga usaldusväärse ja põhjendatud ümberkorralduskava esitamiseni heaks riigiabi andmise ettevõtjale Hypo Real Estate Holding AG 35 miljardi euro suuruse riigigarantii kujul (registreeritud numbri N 44/08 all) (3). Saksamaa teatas sellest meetmest 30. septembril 2008.

| (2) | 1. aprillil 2009 teatas Saksamaa kontserni Hypo Real Estate (edaspidi „HRE”) ümberkorralduskavast (registreeritud numbri N 196/09 all). Saksamaa täiendas ümberkorralduskava teatist 17. aprilli 2009. aasta kirjaga, milles ta teavitas komisjoni 60 miljoni euro suurusest kapitalisüstist ja 52 miljardi euro ulatuses antud riigigarantiide pikendamisest vastavalt krediidiasutuste abistamiseks mõeldud heakskiidetud finantstoetusskeemile (4). |
| --- | --- |

(2)

1. aprillil 2009 teatas Saksamaa kontserni Hypo Real Estate (edaspidi „HRE”) ümberkorralduskavast (registreeritud numbri N 196/09 all). Saksamaa täiendas ümberkorralduskava teatist 17. aprilli 2009. aasta kirjaga, milles ta teavitas komisjoni 60 miljoni euro suurusest kapitalisüstist ja 52 miljardi euro ulatuses antud riigigarantiide pikendamisest vastavalt krediidiasutuste abistamiseks mõeldud heakskiidetud finantstoetusskeemile (4).

| (3) | 7. mai 2009. aasta kirjaga (5) teavitas komisjon Saksamaad, et ta algatas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetluse. Kõnealune otsus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (6) ja sellega kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi. |
| --- | --- |

(3)

7. mai 2009. aasta kirjaga (5) teavitas komisjon Saksamaad, et ta algatas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetluse. Kõnealune otsus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (6) ja sellega kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi.

| (4) | 3. juunil 2009 teatas Saksamaa 2,96 miljardi euro suurusest kapitalisüstist (registreeritud numbri N 333/09 all). |
| --- | --- |

(4)

3. juunil 2009 teatas Saksamaa 2,96 miljardi euro suurusest kapitalisüstist (registreeritud numbri N 333/09 all).

| (5) | 17. augustil 2009 teavitas Saksamaa komisjoni oma kavatsusest pikendada veel kord 52 miljardi euro ulatuses Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung’i (edaspidi „SoFFin”) poolt HRE-le antud garantiisid (registreeritud numbri C 15/09 all) (vt põhjendus 2). |
| --- | --- |

(5)

17. augustil 2009 teavitas Saksamaa komisjoni oma kavatsusest pikendada veel kord 52 miljardi euro ulatuses Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung’i (edaspidi „SoFFin”) poolt HRE-le antud garantiisid (registreeritud numbri C 15/09 all) (vt põhjendus 2).

| (6) | 20. ja 21. oktoobril 2009 esitas Saksamaa uue ajakohastatud ümberkorralduskava ning teavitas komisjoni kavandatud riigiabimeetmete võtmisest HRE kasuks (rämpspanga asutamine ja lisagarantiide andmine) ja olemasolevate 52 miljardi euro ulatuses antud SoFFini garantiide järjekordsest, seekord kolmandast pikendamisest (registreeritud numbri N 557/09 all). |
| --- | --- |

(6)

20. ja 21. oktoobril 2009 esitas Saksamaa uue ajakohastatud ümberkorralduskava ning teavitas komisjoni kavandatud riigiabimeetmete võtmisest HRE kasuks (rämpspanga asutamine ja lisagarantiide andmine) ja olemasolevate 52 miljardi euro ulatuses antud SoFFini garantiide järjekordsest, seekord kolmandast pikendamisest (registreeritud numbri N 557/09 all).

| (7) | 26. oktoobril 2009 teatas Saksamaa (juhtum N 557/09) järjekordsest 3 miljardi euro suurusest kapitalisüstist, SoFFini poolt HRE-le 18 miljardi euro ulatuses antud garantiidest ja 2 miljardi euro suurusest SoFFini garantiist HRE rämpspangale (7). Komisjon ei kiitnud SoFFini 2 miljardi euro suurust garantiid heaks. |
| --- | --- |

(7)

26. oktoobril 2009 teatas Saksamaa (juhtum N 557/09) järjekordsest 3 miljardi euro suurusest kapitalisüstist, SoFFini poolt HRE-le 18 miljardi euro ulatuses antud garantiidest ja 2 miljardi euro suurusest SoFFini garantiist HRE rämpspangale (7). Komisjon ei kiitnud SoFFini 2 miljardi euro suurust garantiid heaks.

| (8) | 13. novembril 2009 laiendas komisjon ametlikku uurimismenetlust ja kiitis ajutiselt kuni ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse tegemiseni heaks 60 miljoni euro suuruse, 2,96 miljardi euro suuruse ja 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemise (juhtumid C 15/09, N 333/09 ja N 557/09). Kõnealune otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas, (8) kus kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi. |
| --- | --- |

(8)

13. novembril 2009 laiendas komisjon ametlikku uurimismenetlust ja kiitis ajutiselt kuni ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse tegemiseni heaks 60 miljoni euro suuruse, 2,96 miljardi euro suuruse ja 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemise (juhtumid C 15/09, N 333/09 ja N 557/09). Kõnealune otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas, (8) kus kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi.

| (9) | 15., 16. ja 17. detsembril 2009 täiendas Saksamaa 26. oktoobri 2009. aasta teatist teabega SoFFini poolt 18 miljardi euro ulatuses antud garantiide kohta (registreeritud numbri N 694/09 all). |
| --- | --- |

(9)

15., 16. ja 17. detsembril 2009 täiendas Saksamaa 26. oktoobri 2009. aasta teatist teabega SoFFini poolt 18 miljardi euro ulatuses antud garantiide kohta (registreeritud numbri N 694/09 all).

| (10) | 21. detsembril 2009 kiitis komisjon ajutiselt kõige rohkem üheks aastaks heaks SoFFini poolt 18 miljardi euro ulatuses antavad garantiid (juhtum N 694/09) (9). |
| --- | --- |

(10)

21. detsembril 2009 kiitis komisjon ajutiselt kõige rohkem üheks aastaks heaks SoFFini poolt 18 miljardi euro ulatuses antavad garantiid (juhtum N 694/09) (9).

| (11) | 30. aprillil 2010 teatas Saksamaa SoFFini 1,85 miljardi euro suurusest kapitalisüstist (juhtum N 161/10). |
| --- | --- |

(11)

30. aprillil 2010 teatas Saksamaa SoFFini 1,85 miljardi euro suurusest kapitalisüstist (juhtum N 161/10).

| (12) | 19. mail 2010 kiitis komisjon ajutiselt kuni ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse tegemiseni heaks 1,85 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (10). |
| --- | --- |

(12)

19. mail 2010 kiitis komisjon ajutiselt kuni ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse tegemiseni heaks 1,85 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (10).

| (13) | 2. septembril 2010 teatas Saksamaa SoFFini 20 miljardi euro suurusest likviidsusgarantiist (juhtum N 380/10). |
| --- | --- |

(13)

2. septembril 2010 teatas Saksamaa SoFFini 20 miljardi euro suurusest likviidsusgarantiist (juhtum N 380/10).

| (14) | 10. septembril 2010 teatas Saksamaa langenud väärtusega varade toetusmeetme rakendamisest (nimelt kavatsusest anda HRE varad üle ettevõtjale FMS-Wertmanagement AöR (11) (edaspidi „FMS-WM”)) ja kuni umbes 2,13 miljardi euro suurusest kapitalisüstist ning lisagarantiist kuni 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii kujul (juhtum N 380/10). |
| --- | --- |

(14)

10. septembril 2010 teatas Saksamaa langenud väärtusega varade toetusmeetme rakendamisest (nimelt kavatsusest anda HRE varad üle ettevõtjale FMS-Wertmanagement AöR (11) (edaspidi „FMS-WM”)) ja kuni umbes 2,13 miljardi euro suurusest kapitalisüstist ning lisagarantiist kuni 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii kujul (juhtum N 380/10).

| (15) | 24. septembril 2010 laiendas komisjon järjekordselt ametlikku uurimismenetlust ja kiitis ajutiselt heaks langenud väärtusega varade toetusmeetme, 20 miljardi euro suuruse likviidsusgarantii ja kuni 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii. Kõnealune otsus (12) avaldati Euroopa Liidu Teatajas, kus kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi. Komisjoni 24. septembri 2010. aasta otsus ei hõlmanud kuni 2,13 miljardi euro suurust kapitalisüsti, millest Saksamaa teatas 10. septembril 2010, mistõttu ei saanud kõnealune kapitalisüst komisjoni heakskiitu. |
| --- | --- |

(15)

24. septembril 2010 laiendas komisjon järjekordselt ametlikku uurimismenetlust ja kiitis ajutiselt heaks langenud väärtusega varade toetusmeetme, 20 miljardi euro suuruse likviidsusgarantii ja kuni 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii. Kõnealune otsus (12) avaldati Euroopa Liidu Teatajas, kus kutsuti huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi. Komisjoni 24. septembri 2010. aasta otsus ei hõlmanud kuni 2,13 miljardi euro suurust kapitalisüsti, millest Saksamaa teatas 10. septembril 2010, mistõttu ei saanud kõnealune kapitalisüst komisjoni heakskiitu.

| (16) | 14. juunil 2011 esitas Saksamaa lõpliku ajakohastatud ümberkorralduskava. 15. juunil 2011 esitas Saksamaa asjaomaste kohustuste loendi, mida ta täiendas 1. juulil 2011. |
| --- | --- |

(16)

14. juunil 2011 esitas Saksamaa lõpliku ajakohastatud ümberkorralduskava. 15. juunil 2011 esitas Saksamaa asjaomaste kohustuste loendi, mida ta täiendas 1. juulil 2011.

| (17) | 14. juunil 2011 selgitas Saksamaa, et järgmine kapitalisüst ei ole mitte 2,13 miljardit eurot, nagu on märgitud 10. septembri 2010. aasta teatises, vaid ainult 2,08 miljardit eurot, mis antakse FMS-WMile. |
| --- | --- |

(17)

14. juunil 2011 selgitas Saksamaa, et järgmine kapitalisüst ei ole mitte 2,13 miljardit eurot, nagu on märgitud 10. septembri 2010. aasta teatises, vaid ainult 2,08 miljardit eurot, mis antakse FMS-WMile.

| (18) | Samal ajal peeti mitmeid kohtumisi ja telefonikonverentse ning lisaks olid komisjoni talitused, Saksamaa ja HRE omavahel kirjavahetuses. |
| --- | --- |

(18)

Samal ajal peeti mitmeid kohtumisi ja telefonikonverentse ning lisaks olid komisjoni talitused, Saksamaa ja HRE omavahel kirjavahetuses.

| (19) | Komisjon edastas Saksamaale talle saadetud kolmandate isikute märkused ja sai Saksamaa märkused 24. märtsi 2010. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon edastas Saksamaale talle saadetud kolmandate isikute märkused ja sai Saksamaa märkused 24. märtsi 2010. aasta kirjaga.

II.   ABISAAJA JA ABIMEETMED

II.1.   Abisaaja

| (20) | HRE asutati 2003. aasta oktoobris HVB kontserni kuuluva kommertskinnisvara rahastamisega tegeleva ettevõtja osadeks jagamise tulemusena. 2007. aastal võttis ta üle Dublinis asuva äriühingu DEPFA Bank plc. ja laiendas oma tegevust, hakates tegelema avaliku sektori ja taristu rahastamisega. Praegu kuuluvad HRE kontserni (13) Hypo Real Estate Holding AG (edaspidi „HRE Holding”) ning selle kolm tütarettevõtjat Deutsche Pfandbriefbank AG (edaspidi „PBB”), DEPFA Bank plc. ja likvideeritav Hypo Real Estate Finance B.V. i.L. (edaspidi „HRE Finance i.L.”). Ettevõtjatel DEPFA Bank plc. ja PBB on kummalgi mitu tütarettevõtjat ja osalused äriühingutes. PBB on kontserni ümbernimetatud põhipank ja ainus äriühingu HRE Holding kolmest tütarettevõtjast, kes jätkab uute äritehingute tegemist. Tema tegevusalad on kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine. DEPFA Bank plc. on likvideerimisel ega tee alates käesoleva otsuse teatavakstegemise päevast enam uusi äritehinguid. Tema põhilised tegevusalad olid avaliku sektori rahastamine, krediteerimine ning taristuprojektide rahastamine (nt tänavad, sillad, tunnel ja avalikud hooned). HRE Finance i.L., nagu juba nimigi viitab, on likvideerimisel (14). |
| --- | --- |

(20)

HRE asutati 2003. aasta oktoobris HVB kontserni kuuluva kommertskinnisvara rahastamisega tegeleva ettevõtja osadeks jagamise tulemusena. 2007. aastal võttis ta üle Dublinis asuva äriühingu DEPFA Bank plc. ja laiendas oma tegevust, hakates tegelema avaliku sektori ja taristu rahastamisega. Praegu kuuluvad HRE kontserni (13) Hypo Real Estate Holding AG (edaspidi „HRE Holding”) ning selle kolm tütarettevõtjat Deutsche Pfandbriefbank AG (edaspidi „PBB”), DEPFA Bank plc. ja likvideeritav Hypo Real Estate Finance B.V. i.L. (edaspidi „HRE Finance i.L.”). Ettevõtjatel DEPFA Bank plc. ja PBB on kummalgi mitu tütarettevõtjat ja osalused äriühingutes. PBB on kontserni ümbernimetatud põhipank ja ainus äriühingu HRE Holding kolmest tütarettevõtjast, kes jätkab uute äritehingute tegemist. Tema tegevusalad on kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine. DEPFA Bank plc. on likvideerimisel ega tee alates käesoleva otsuse teatavakstegemise päevast enam uusi äritehinguid. Tema põhilised tegevusalad olid avaliku sektori rahastamine, krediteerimine ning taristuprojektide rahastamine (nt tänavad, sillad, tunnel ja avalikud hooned). HRE Finance i.L., nagu juba nimigi viitab, on likvideerimisel (14).

| (21) | Aastal 2010 asutati HRE rämpspank FMS-WM. See haldab HRE kontsernilt ülevõetud varasid ja tuletisinstrumente, mis ei olnud strateegilise tähtsusega või olid seotud lubamatu riski või kapitalikulutustega. FMS-WM on aja jooksul üle võtnud suure osa HRE varast. FMS-WMil puudub pangalitsents. |
| --- | --- |

(21)

Aastal 2010 asutati HRE rämpspank FMS-WM. See haldab HRE kontsernilt ülevõetud varasid ja tuletisinstrumente, mis ei olnud strateegilise tähtsusega või olid seotud lubamatu riski või kapitalikulutustega. FMS-WM on aja jooksul üle võtnud suure osa HRE varast. FMS-WMil puudub pangalitsents.

| (22) | HRE kahjum oli 2008. eelarveaastal 5,5 miljardit eurot, 2009. eelarveaastal 2,2 miljardit eurot ja 2010. eelarveaastal 0,9 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(22)

HRE kahjum oli 2008. eelarveaastal 5,5 miljardit eurot, 2009. eelarveaastal 2,2 miljardit eurot ja 2010. eelarveaastal 0,9 miljardit eurot.

| (23) | 3,02 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tulemusena (60 miljonit eurot 2009. aasta märtsis ja 2,96 miljardit eurot 2009. aasta juunis) omandas Saksamaa 90 % HREst. 2009. aasta sügisel tõrjuti välja (squeeze out) vähemusaktsionärid. Saksamaa omandas ülejäänud aktsiad hinnaga 1,30 eurot aktsia eest, mille tulemusena läks HRE täielikult üle Saksamaa Liitvabariigi omandisse ning seejärel alustati HRE ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

(23)

3,02 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tulemusena (60 miljonit eurot 2009. aasta märtsis ja 2,96 miljardit eurot 2009. aasta juunis) omandas Saksamaa 90 % HREst. 2009. aasta sügisel tõrjuti välja (squeeze out) vähemusaktsionärid. Saksamaa omandas ülejäänud aktsiad hinnaga 1,30 eurot aktsia eest, mille tulemusena läks HRE täielikult üle Saksamaa Liitvabariigi omandisse ning seejärel alustati HRE ümberkorraldamist.

II.2.   HRE raskused finantskriisi olukorras

| (24) | 2008. aasta septembri lõpus ilmnesid HRE-l likviidsusprobleemid, mis muutsid panga peaaegu maksejõuetuks. HRE ei olnud võimeline saama turgudelt lühiajalist kapitalilaenu, kuna finantsturgude kriisi tõttu olid mõned finantsturud kokku varisenud. Pärast seda, kui Lehman Brothers oli taotlenud võlausaldajate kaitset, soikus 2008. aasta septembri keskel peaaegu täielikult ennekõike pankadevaheline turg. |
| --- | --- |

(24)

2008. aasta septembri lõpus ilmnesid HRE-l likviidsusprobleemid, mis muutsid panga peaaegu maksejõuetuks. HRE ei olnud võimeline saama turgudelt lühiajalist kapitalilaenu, kuna finantsturgude kriisi tõttu olid mõned finantsturud kokku varisenud. Pärast seda, kui Lehman Brothers oli taotlenud võlausaldajate kaitset, soikus 2008. aasta septembri keskel peaaegu täielikult ennekõike pankadevaheline turg.

| (25) | Alates 2007. aasta oktoobrist sajaprotsendiliselt HRE tütarettevõtjaks oleva äriühingu DEPFA Bank plc. ärimudel, mis rajanes ennekõike pankadevahelise turu rahastamisele ja muudele lühiajalistele tagamata rahastamisallikatele, osutus likviidsuskriisi ajal äärmiselt nõrgaks, mille tulemusel seisis pank silmitsi eksistentsiaalsete probleemidega. |
| --- | --- |

(25)

Alates 2007. aasta oktoobrist sajaprotsendiliselt HRE tütarettevõtjaks oleva äriühingu DEPFA Bank plc. ärimudel, mis rajanes ennekõike pankadevahelise turu rahastamisele ja muudele lühiajalistele tagamata rahastamisallikatele, osutus likviidsuskriisi ajal äärmiselt nõrgaks, mille tulemusel seisis pank silmitsi eksistentsiaalsete probleemidega.

| (26) | HRE-l tuli katta ettevõtja DEPFA Bank plc lühiajalist likviidsusvajadust. Ent krediidiliinide mahud tähtajaga 30. september 2008 käisid HRE-le üle jõu. Pealegi võib HRE kontserni siseste tehingute ja toimingute (nt nõuded, tagatised ja vastavuskirjad) põhjal väita, et enamik HRE kontserni liikmetest oli samas olukorras. Seega ohustas likviidsusprobleem kogu HRE kontserni ellujäämist. |
| --- | --- |

(26)

HRE-l tuli katta ettevõtja DEPFA Bank plc lühiajalist likviidsusvajadust. Ent krediidiliinide mahud tähtajaga 30. september 2008 käisid HRE-le üle jõu. Pealegi võib HRE kontserni siseste tehingute ja toimingute (nt nõuded, tagatised ja vastavuskirjad) põhjal väita, et enamik HRE kontserni liikmetest oli samas olukorras. Seega ohustas likviidsusprobleem kogu HRE kontserni ellujäämist.

| (27) | HRE raskused tulenesid muu hulgas ka varem ülevõetud varadest, mis ei tootnud piisavat investeerimistulu kui võis eeldada nende tegeliku riskiprofiili põhjal. Pealegi loodi HRE kontsern paljude selliste väiksemate pankade ühinemise tulemusena, kes kasutasid eri IT-rakendusi, [...] (15). |
| --- | --- |

(27)

HRE raskused tulenesid muu hulgas ka varem ülevõetud varadest, mis ei tootnud piisavat investeerimistulu kui võis eeldada nende tegeliku riskiprofiili põhjal. Pealegi loodi HRE kontsern paljude selliste väiksemate pankade ühinemise tulemusena, kes kasutasid eri IT-rakendusi, [...] (15).

II.3.   Riigiabi

| (28) | Ühtekokku tegi või teeb Saksamaa HREsse umbes 9,95 miljardi euro ulatuses kapitalisüste (osa sellest saab FMS-WM) ja andis või annab 145 miljardi euro ulatuses garantiisid. Lisaks kohaldati HRE suhtes varade toetusmeedet koos ligikaudu 20 miljardi euro suuruse abielemendiga. |
| --- | --- |

(28)

Ühtekokku tegi või teeb Saksamaa HREsse umbes 9,95 miljardi euro ulatuses kapitalisüste (osa sellest saab FMS-WM) ja andis või annab 145 miljardi euro ulatuses garantiisid. Lisaks kohaldati HRE suhtes varade toetusmeedet koos ligikaudu 20 miljardi euro suuruse abielemendiga.

II.3.1.   Kapitalisüstid

II.3.1.1.   60 miljoni euro suurune kapitalisüst

| (29) | Kuna Saksamaa soovis saavutada täielikku kontrolli HRE üle kõikide HRE aktsiate järkjärgulise omandamise teel, siis ostis SoFFin 30. märtsil 2009 20 miljonit uut HRE aktsiat nimiväärtusega 3 eurot aktsia kohta, mille tulemusel sai HRE 60 miljoni euro suuruse kapitalisüsti ja SoFFin omandas 8,65 % HRE kapitalist. Komisjon kiitis kõnealuse kapitalisüsti ajutiselt heaks 13. novembril 2009. |
| --- | --- |

(29)

Kuna Saksamaa soovis saavutada täielikku kontrolli HRE üle kõikide HRE aktsiate järkjärgulise omandamise teel, siis ostis SoFFin 30. märtsil 2009 20 miljonit uut HRE aktsiat nimiväärtusega 3 eurot aktsia kohta, mille tulemusel sai HRE 60 miljoni euro suuruse kapitalisüsti ja SoFFin omandas 8,65 % HRE kapitalist. Komisjon kiitis kõnealuse kapitalisüsti ajutiselt heaks 13. novembril 2009.

II.3.1.2.   2,96 miljardi euro suurune kapitalisüst

| (30) | 2. juunil 2009 otsustasid HRE aktsionärid teha 2,96 miljardi euro suuruse kapitalisüsti, emiteerides uusi HRE aktsiaid, mille SoFFin pidi seejärel ära ostma. Selle tulemusena omandas SoFFin 90 % HRE aktsiatest. Kõnealused äsja emiteeritud aktsiad registreeriti äriregistris 8. juunil 2009. Kõnealuse kapitalisüsti kiitis komisjon ajutiselt heaks 13. novembril 2009. |
| --- | --- |

(30)

2. juunil 2009 otsustasid HRE aktsionärid teha 2,96 miljardi euro suuruse kapitalisüsti, emiteerides uusi HRE aktsiaid, mille SoFFin pidi seejärel ära ostma. Selle tulemusena omandas SoFFin 90 % HRE aktsiatest. Kõnealused äsja emiteeritud aktsiad registreeriti äriregistris 8. juunil 2009. Kõnealuse kapitalisüsti kiitis komisjon ajutiselt heaks 13. novembril 2009.

II.3.1.3.   3 miljardi euro suurune kapitalisüst

| (31) | 26. oktoobril 2009 teatatud 3 miljardi euro suurune kapitalisüst jagati järgmiselt:






  a) | 2 miljardit eurot paigutati ettevõtjate HRE Holding ja PBB vabadesse reservidesse. Pärast vähemusaktsionäride väljatõrjumist (squeeze out) läks HRE täielikult Saksamaa Liitvabariigi ja SoFFini omandisse; |
| --- | --- | --- |

(31)

26. oktoobril 2009 teatatud 3 miljardi euro suurune kapitalisüst jagati järgmiselt:

a)

2 miljardit eurot paigutati ettevõtjate HRE Holding ja PBB vabadesse reservidesse. Pärast vähemusaktsionäride väljatõrjumist (squeeze out) läks HRE täielikult Saksamaa Liitvabariigi ja SoFFini omandisse;

| b) | 1 miljard eurot paigutati PBBsse passiivse osalusena kasumist sõltuva kupongi intressimääraga 10 % aastas. |
| --- | --- |

b)

1 miljard eurot paigutati PBBsse passiivse osalusena kasumist sõltuva kupongi intressimääraga 10 % aastas.

| (32) | 3 miljardi euro suurust kapitalisüsti käsitlevad lepingud allkirjastati 16. novembril 2009. Kõnealuse kapitalisüsti kiitis komisjon ajutiselt heaks 13. novembril 2009. |
| --- | --- |

(32)

3 miljardi euro suurust kapitalisüsti käsitlevad lepingud allkirjastati 16. novembril 2009. Kõnealuse kapitalisüsti kiitis komisjon ajutiselt heaks 13. novembril 2009.

II.3.1.4.   Kuni 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst

| (33) | Kuni 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst HRE vabadesse reservidesse jagati kahte järgmisse ossa:






  a) | 1,4 miljardi euro suurune kapitalisüst (selle osa kiitis komisjon ajutiselt heaks 19. mail 2010 enne kapitalisüsti tegemist); |
| --- | --- | --- |

(33)

Kuni 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst HRE vabadesse reservidesse jagati kahte järgmisse ossa:

a)

1,4 miljardi euro suurune kapitalisüst (selle osa kiitis komisjon ajutiselt heaks 19. mail 2010 enne kapitalisüsti tegemist);

| b) | kuni 450 miljoni euro suurune kapitalisüst (ka see osa sai 19. mail 2010 komisjoni ajutise heakskiidu, mis kehtib siiski ainult teatavatel tingimustel (16). Seda osa pole veel äriühingule antud, kuna tingimused on seni veel täitmata). |
| --- | --- |

b)

kuni 450 miljoni euro suurune kapitalisüst (ka see osa sai 19. mail 2010 komisjoni ajutise heakskiidu, mis kehtib siiski ainult teatavatel tingimustel (16). Seda osa pole veel äriühingule antud, kuna tingimused on seni veel täitmata).

| (34) | 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst on osa kogu kapitalivajadusest, mis on nimetatud HRE ümberkorralduskavas. 1,4 miljardit eurot sellest kapitalisüstist oli mõeldud seadusega ette nähtud omakapitalinõuete täitmiseks ja riskidevastase puhvri tagamiseks. Leping kõnealuse 1,4 miljardi euro suuruse kapitalisüsti kohta allkirjastati 20. mail 2010. Ülejäänud 450 miljonit eurot 1,85 miljardi euro suurusest kapitalisüstist peaks Saksamaa üle andma 2011. aasta kolmandas kvartalis. |
| --- | --- |

(34)

1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst on osa kogu kapitalivajadusest, mis on nimetatud HRE ümberkorralduskavas. 1,4 miljardit eurot sellest kapitalisüstist oli mõeldud seadusega ette nähtud omakapitalinõuete täitmiseks ja riskidevastase puhvri tagamiseks. Leping kõnealuse 1,4 miljardi euro suuruse kapitalisüsti kohta allkirjastati 20. mail 2010. Ülejäänud 450 miljonit eurot 1,85 miljardi euro suurusest kapitalisüstist peaks Saksamaa üle andma 2011. aasta kolmandas kvartalis.

II.3.1.5.   2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst

| (35) | 10. septembril 2010 teavitas Saksamaa kuni 2,13 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemisest HREsse. 14. juunil 2011 selgitas Saksamaa, et kõnealune kapitalisüst ei ole mitte 2,13 miljardit eurot, vaid 2,08 miljardit eurot ning et 2,08 miljardi euro suurune summa antakse FMS-WMile. Saksamaa sõnul kavandatakse kõnealust 2,08 miljardi euro suurust kapitalisüsti teha 2011. aasta kolmandas kvartalis. Pärast Euroopa Komisjoni heakskiitu paigutas SoFFin 2,08 miljardi euro suuruse summa kapitalinõudena äriühingu HRE Holding kapitalireservi. HRE Holding andis selle kapitalinõude FMS-WMile üle 1. oktoobril 2010. |
| --- | --- |

(35)

10. septembril 2010 teavitas Saksamaa kuni 2,13 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemisest HREsse. 14. juunil 2011 selgitas Saksamaa, et kõnealune kapitalisüst ei ole mitte 2,13 miljardit eurot, vaid 2,08 miljardit eurot ning et 2,08 miljardi euro suurune summa antakse FMS-WMile. Saksamaa sõnul kavandatakse kõnealust 2,08 miljardi euro suurust kapitalisüsti teha 2011. aasta kolmandas kvartalis. Pärast Euroopa Komisjoni heakskiitu paigutas SoFFin 2,08 miljardi euro suuruse summa kapitalinõudena äriühingu HRE Holding kapitalireservi. HRE Holding andis selle kapitalinõude FMS-WMile üle 1. oktoobril 2010.

II.3.2.   Garantiid

II.3.2.1.   Garantiid 35 miljardi euro ulatuses

| (36) | 13. novembril 2008 andis Saksamaa 35 miljardi euro ulatuses riigigarantiisid, et aidata HRE-l rahuldada oma refinantseerimisvajadusi. Komisjon kiitis kõnealused garantiid ajutiselt heaks 2. oktoobril 2008. |
| --- | --- |

(36)

13. novembril 2008 andis Saksamaa 35 miljardi euro ulatuses riigigarantiisid, et aidata HRE-l rahuldada oma refinantseerimisvajadusi. Komisjon kiitis kõnealused garantiid ajutiselt heaks 2. oktoobril 2008.

| (37) | Kõnealuste garantiidega tagati Deutsche Bundesbank’i antud abi 20 miljardi euro suuruse likviidsuslaenu kujul ning Saksa finantseerimisasutuste konsortsiumi üle võetud kaetud võlakirjad 15 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

(37)

Kõnealuste garantiidega tagati Deutsche Bundesbank’i antud abi 20 miljardi euro suuruse likviidsuslaenu kujul ning Saksa finantseerimisasutuste konsortsiumi üle võetud kaetud võlakirjad 15 miljardi euro ulatuses.

| (38) | HRE maksis riigile 35 miljardi euro suuruse garantii eest tasu, mis koosnes põhitasust ja tulemustasust. Põhitasu aastased intressimäärad olid 1 % nn esmavastutusega garantii summast ja 0,5 % nn teisese vastutusega garantii summast. Tulemustasu aastased intressimäärad olid 1,25 % esmase vastutusega garantii summast ja 0,25 % teisese vastutusega garantii summast. |
| --- | --- |

(38)

HRE maksis riigile 35 miljardi euro suuruse garantii eest tasu, mis koosnes põhitasust ja tulemustasust. Põhitasu aastased intressimäärad olid 1 % nn esmavastutusega garantii summast ja 0,5 % nn teisese vastutusega garantii summast. Tulemustasu aastased intressimäärad olid 1,25 % esmase vastutusega garantii summast ja 0,25 % teisese vastutusega garantii summast.

II.3.2.2.   Garantiid 52 miljardi euro ulatuses

| (39) | Ajavahemikus 2008. aasta novembrist kuni 2009. aasta veebruarini andis SoFFin HRE-le garantiisid ühtekokku 52 miljardi euro ulatuses Saksamaa krediidiasutusi käsitleva heakskiidetud abikava alusel (17). |
| --- | --- |

(39)

Ajavahemikus 2008. aasta novembrist kuni 2009. aasta veebruarini andis SoFFin HRE-le garantiisid ühtekokku 52 miljardi euro ulatuses Saksamaa krediidiasutusi käsitleva heakskiidetud abikava alusel (17).

| (40) | HRE maksis 0,5 % suuruse aastase intressimääraga garantiitasu võlakirjade tagamiseks kasutatud garantiiosa eest ja 0,1 % suurust kohustistasu kasutamata garantiiosa eest. |
| --- | --- |

(40)

HRE maksis 0,5 % suuruse aastase intressimääraga garantiitasu võlakirjade tagamiseks kasutatud garantiiosa eest ja 0,1 % suurust kohustistasu kasutamata garantiiosa eest.

II.3.2.3.   8 miljardi euro suurune garantii

| (41) | SoFFin asendas 8 miljardi euro suuruse garantiiga tagatud pangavõlakirjad, mille aegumistähtaeg oli 23. detsember 2009. Komisjon kiitis kõnealuse garantii ajutiselt heaks 21. detsembril 2009. |
| --- | --- |

(41)

SoFFin asendas 8 miljardi euro suuruse garantiiga tagatud pangavõlakirjad, mille aegumistähtaeg oli 23. detsember 2009. Komisjon kiitis kõnealuse garantii ajutiselt heaks 21. detsembril 2009.

| (42) | HRE maksis SoFFinile garantiipreemiat aastase intressimääraga 0,5 % garantiisummast. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu. |
| --- | --- |

(42)

HRE maksis SoFFinile garantiipreemiat aastase intressimääraga 0,5 % garantiisummast. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.

II.3.2.4.   10 miljardi euro suurune garantii

| (43) | 10 miljardi euro suurune SoFFini garantii, mille komisjon kiitis ajutiselt kõige rohkem üheks aastaks heaks 21. detsembril 2009, oli vajalik HRE likviidsusvajaduse rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(43)

10 miljardi euro suurune SoFFini garantii, mille komisjon kiitis ajutiselt kõige rohkem üheks aastaks heaks 21. detsembril 2009, oli vajalik HRE likviidsusvajaduse rahuldamiseks.

| (44) | HRE maksis SoFFinile garantiipreemiat aastase intressimääraga 0,5 % garantiisummast. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu. |
| --- | --- |

(44)

HRE maksis SoFFinile garantiipreemiat aastase intressimääraga 0,5 % garantiisummast. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.

II.3.2.5.   20 miljardi euro suurune garantii

| (45) | HRE vajas 20 miljardi euro suurust täiendavat likviidsusgarantiid, et tulla toime ebasoodsa olukorraga kapitali- ja inressifutuuriturgudel kuni varade üleandmiseni rämpspangale FMS-WM. Kõnealuse garantii kiitis komisjon ajutiselt heaks 24. septembril 2010. |
| --- | --- |

(45)

HRE vajas 20 miljardi euro suurust täiendavat likviidsusgarantiid, et tulla toime ebasoodsa olukorraga kapitali- ja inressifutuuriturgudel kuni varade üleandmiseni rämpspangale FMS-WM. Kõnealuse garantii kiitis komisjon ajutiselt heaks 24. septembril 2010.

| (46) | HRE maksis 0,8 % suuruse aastase intressimääraga garantiipreemiat. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu. |
| --- | --- |

(46)

HRE maksis 0,8 % suuruse aastase intressimääraga garantiipreemiat. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.

II.3.2.6.   Kuni 20 miljardi euro suurune garantii

| (47) | Ebaselged asjaolud, mis tulenesid rämpspangale varade üleandmise tehnilise menetluse keerukusest, tekitasid vajaduse 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii järele. Kõnealuse garantii kiitis komisjon ajutiselt heaks 24. septembril 2010. |
| --- | --- |

(47)

Ebaselged asjaolud, mis tulenesid rämpspangale varade üleandmise tehnilise menetluse keerukusest, tekitasid vajaduse 20 miljardi euro suuruse arveldusgarantii järele. Kõnealuse garantii kiitis komisjon ajutiselt heaks 24. septembril 2010.

| (48) | HRE maksis SoFFinile 0,8 % suuruse aastase intressimääraga garantiipreemiat. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu. |
| --- | --- |

(48)

HRE maksis SoFFinile 0,8 % suuruse aastase intressimääraga garantiipreemiat. Kasutamata garantiiosale kohaldati 0,1 % suuruse aastase intressimääraga kohustistasu.

II.3.3.   Varade üleandmine rämpspangale

| (49) | 10. septembril 2010 teatas Saksamaa ka umbes 210 miljardi euro suuruse nimiväärtusega varade ja 280 miljardi euro väärtuses tuletisinstrumentide üleandmisest rämpspangale FMS-WM. FMS-WM asutati 8. juuli 2010. aasta juhatuse otsusega Saksa Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz’i (finantsturu stabiliseerimise fondi seadus, edaspidi „FMStFG”) § 8a alusel. FMS-WM haldab ülevõetud HRE kontserni varasid ja tuletisinstrumente, mis on strateegiliselt ebaolulised või mis on seotud lubamatu riski ja põhjendamatute kapitalikulutustega. FMS-WM tegutseb HREst sõltumata ja tema kasuks on seatud SoFFini kahjumi hüvitamise kohustus. FMS-WMil puudub siiski pangalitsents. Seepärast sai paljusid HRE varasid üle anda vaid sünteetiliselt ning selleks, et saavutada sarnast regulatiivset kapitali vähendamise mõju PBB ja HRE kontserni puhul, töötati välja mitmesugused „üleandmise” skeemid, mida kasutati lähtuvalt konkreetsest olukorrast. |
| --- | --- |

(49)

10. septembril 2010 teatas Saksamaa ka umbes 210 miljardi euro suuruse nimiväärtusega varade ja 280 miljardi euro väärtuses tuletisinstrumentide üleandmisest rämpspangale FMS-WM. FMS-WM asutati 8. juuli 2010. aasta juhatuse otsusega Saksa Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz’i (finantsturu stabiliseerimise fondi seadus, edaspidi „FMStFG”) § 8a alusel. FMS-WM haldab ülevõetud HRE kontserni varasid ja tuletisinstrumente, mis on strateegiliselt ebaolulised või mis on seotud lubamatu riski ja põhjendamatute kapitalikulutustega. FMS-WM tegutseb HREst sõltumata ja tema kasuks on seatud SoFFini kahjumi hüvitamise kohustus. FMS-WMil puudub siiski pangalitsents. Seepärast sai paljusid HRE varasid üle anda vaid sünteetiliselt ning selleks, et saavutada sarnast regulatiivset kapitali vähendamise mõju PBB ja HRE kontserni puhul, töötati välja mitmesugused „üleandmise” skeemid, mida kasutati lähtuvalt konkreetsest olukorrast.

| (50) | Komisjon kiitis kõnealuse varade üleandmise ajutiselt heaks 24. septembril 2010. Selle meetme abil anti riiklikult toetatud asutusele üle strateegiliselt ebaolulised ja langeva väärtusega varad, nagu riigivõlakirjad ja tagasimaksmata kinnisvaralaenud (või nagu selgub põhjendusest 49, ainult nende regulatiivne omakapitali vajadus) selleks, et need aja jooksul likvideerida. Üleantud strateegiliselt ebaoluliste varade hulka kuulusid ka need varad, mida ei saanud kasutada tagatud võlakirjade tagamiseks. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon kiitis kõnealuse varade üleandmise ajutiselt heaks 24. septembril 2010. Selle meetme abil anti riiklikult toetatud asutusele üle strateegiliselt ebaolulised ja langeva väärtusega varad, nagu riigivõlakirjad ja tagasimaksmata kinnisvaralaenud (või nagu selgub põhjendusest 49, ainult nende regulatiivne omakapitali vajadus) selleks, et need aja jooksul likvideerida. Üleantud strateegiliselt ebaoluliste varade hulka kuulusid ka need varad, mida ei saanud kasutada tagatud võlakirjade tagamiseks.

| (51) | Varad anti üle 30. septembril 2010. Sel hetkel oli üleantava portfelli arvestuslik väärtus kulumi tõttu 173 miljardit eurot. Komisjon palus vastavalt oma teatisele langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (18) välisekspertidelt abi portfelli hindamisel, abielemendi kindlakstegemisel ning selle väljaselgitamisel, kas ja millises ulatuses ületas varade üleandmisväärtus portfelli tegelikku majanduslikku väärtust. Vastavalt langenud väärtusega varade teatisele tellis Saksamaa välisekspertidelt ka sõltumatu hinnangu. |
| --- | --- |

(51)

Varad anti üle 30. septembril 2010. Sel hetkel oli üleantava portfelli arvestuslik väärtus kulumi tõttu 173 miljardit eurot. Komisjon palus vastavalt oma teatisele langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (18) välisekspertidelt abi portfelli hindamisel, abielemendi kindlakstegemisel ning selle väljaselgitamisel, kas ja millises ulatuses ületas varade üleandmisväärtus portfelli tegelikku majanduslikku väärtust. Vastavalt langenud väärtusega varade teatisele tellis Saksamaa välisekspertidelt ka sõltumatu hinnangu.

| (52) | Portfell hõlmas umbes 30 miljardi euro ulatuses geograafiliselt mitmekesiseid kommertskinnisvaralaene, millega rahastati eelkõige büroohooneid ja ostukeskusi ning mis olid suhteliselt lühiajalised (kolm aastat) ja madala krediidikvaliteediga. |
| --- | --- |

(52)

Portfell hõlmas umbes 30 miljardi euro ulatuses geograafiliselt mitmekesiseid kommertskinnisvaralaene, millega rahastati eelkõige büroohooneid ja ostukeskusi ning mis olid suhteliselt lühiajalised (kolm aastat) ja madala krediidikvaliteediga.

| (53) | Portfelli see osa, mis ei sisaldanud kommertskinnisvara, hõlmas avaliku sektori rahastamist või avaliku sektori asutustele ja kommunaalettevõtjatele antud laenusid ja võlakirju. Kõnealuse osa moodustasid peamiselt standardvõlakirjad (lihtsad tuletisinstrumendid), kuid see hõlmas ka nn struktureeritud laenuinstrumente (31 miljardit eurot) ja avaliku sektori võlakirju (30 miljardit eurot). Selle portfelliosa varade kvaliteet oli märkimisväärselt parem kui kommertskinnisvaralaenude oma. Väärtpaberite pika tähtaja tõttu ja turul noteeritud krediidiriski hinnavahe ostujärgse suurenemise tõttu vähenes oluliselt nende turuhind. |
| --- | --- |

(53)

Portfelli see osa, mis ei sisaldanud kommertskinnisvara, hõlmas avaliku sektori rahastamist või avaliku sektori asutustele ja kommunaalettevõtjatele antud laenusid ja võlakirju. Kõnealuse osa moodustasid peamiselt standardvõlakirjad (lihtsad tuletisinstrumendid), kuid see hõlmas ka nn struktureeritud laenuinstrumente (31 miljardit eurot) ja avaliku sektori võlakirju (30 miljardit eurot). Selle portfelliosa varade kvaliteet oli märkimisväärselt parem kui kommertskinnisvaralaenude oma. Väärtpaberite pika tähtaja tõttu ja turul noteeritud krediidiriski hinnavahe ostujärgse suurenemise tõttu vähenes oluliselt nende turuhind.

| (54) | Komisjoni eksperdid jõudsid järeldusele, et erinevalt mõnest teisest riigiabijuhtumist olid keerulised kommertskinnisvaralaenud ja struktureeritud laenuinstrumendid (peamiselt üliõpilaslaenudega tagatud väärtpaberid, avaliku sektori varaga tagatud väärtpaberid ja vahetustehingu investeeringust saadud 5 miljardi euro suurune kogutulu) üldiselt tagatud. Nendes kategooriates prognoosisid nad vaid väikest kahjumit, kuigi nad hindasid selle suuremaks kui Saksa eksperdid, kuivõrd nad lähtusid Halcyon’i ja Pegasuse struktuuride sularahavõlakirjade (cash bonds) hindamisest, kogutulu vahetustehingu negatiivsest baasist ja kaudsetest rahastamiskuludest. Lihtsad võlakirjad seevastu anti üle nimiväärtusega peaaegu võrdse varade vahetamise väärtusega ja seega nende tegelikust majanduslikust väärtusest palju suurema väärtusega. Pealegi kaubeldi nendega turgudel, mida väärtuse langus polnud eriti mõjutanud, mistõttu pidi nende tegelik majanduslik väärtus siiski vastama umbkaudu nende turuväärtusele. Seega järeldasid komisjoni eksperdid, et kõnealuse portfelliosa tegelik majanduslik väärtus oli oluliselt väiksem kui väärtus, millega HRE andis selle üle FMS-WMile. |
| --- | --- |

(54)

Komisjoni eksperdid jõudsid järeldusele, et erinevalt mõnest teisest riigiabijuhtumist olid keerulised kommertskinnisvaralaenud ja struktureeritud laenuinstrumendid (peamiselt üliõpilaslaenudega tagatud väärtpaberid, avaliku sektori varaga tagatud väärtpaberid ja vahetustehingu investeeringust saadud 5 miljardi euro suurune kogutulu) üldiselt tagatud. Nendes kategooriates prognoosisid nad vaid väikest kahjumit, kuigi nad hindasid selle suuremaks kui Saksa eksperdid, kuivõrd nad lähtusid Halcyon’i ja Pegasuse struktuuride sularahavõlakirjade (cash bonds) hindamisest, kogutulu vahetustehingu negatiivsest baasist ja kaudsetest rahastamiskuludest. Lihtsad võlakirjad seevastu anti üle nimiväärtusega peaaegu võrdse varade vahetamise väärtusega ja seega nende tegelikust majanduslikust väärtusest palju suurema väärtusega. Pealegi kaubeldi nendega turgudel, mida väärtuse langus polnud eriti mõjutanud, mistõttu pidi nende tegelik majanduslik väärtus siiski vastama umbkaudu nende turuväärtusele. Seega järeldasid komisjoni eksperdid, et kõnealuse portfelliosa tegelik majanduslik väärtus oli oluliselt väiksem kui väärtus, millega HRE andis selle üle FMS-WMile.

| (55) | Komisjoni ekspertide järeldused tuletisinstrumentide portfelli kohta langesid suures osas kokku Saksa ekspertide järeldustega. Lisaks hindasid nad krediidiriski väärtuse suuremaks kui Saksa eksperdid ning arvestasid nii pistelise kontrolli mõningate tulemustega kui ka nn operatsiooniriskide üldise koormusega, kuna oli mõistlik lähtuda riskimaandamistehingute üldise tõhususe puudustest. |
| --- | --- |

(55)

Komisjoni ekspertide järeldused tuletisinstrumentide portfelli kohta langesid suures osas kokku Saksa ekspertide järeldustega. Lisaks hindasid nad krediidiriski väärtuse suuremaks kui Saksa eksperdid ning arvestasid nii pistelise kontrolli mõningate tulemustega kui ka nn operatsiooniriskide üldise koormusega, kuna oli mõistlik lähtuda riskimaandamistehingute üldise tõhususe puudustest.

| (56) | Järgnevas tabelis on esitatud ülevaade komisjon ekspertide järeldustest.










  (miljardites eurodes) |
| --- | --- |
| Portfell | Nimiväärtus | Üleandmisväärtus | Δ Tegelik majanduslik väärtus – üleandmisväärtus
  (Saksamaa andmed) | Δ Tegelik majanduslik väärtus – üleandmisväärtus
  (komisjoni ekspertide andmed) | Erinevus
  (komisjon/Saksamaa) |
| Võlakirjad | 83,444 | 93,960 | –0,902 | –7,590 | –6,688 |
| Struktureeritud laenud | 31,199 | 30,111 | –0,765 | –1,981 | –1,216 |
| Kommertskinnisvaralaenud | 26,312 | 23,874 | –1,211 | –2,800 | –1,589 |
| Muud kui kommertskinnisvaralaenud | 29,834 | 31,115 | –0,222 | –1,084 | –0,862 |
| Tuletisinstrumendid | 280,255 | –13,106 | –2,149/
  –2,531 | –2,786 | –0,255 |
| Kokku | 451,044 | 165,954 | –5,249/
  –5,631 | –16,241 | –10,610 |

(56)

Järgnevas tabelis on esitatud ülevaade komisjon ekspertide järeldustest.

(miljardites eurodes)

Portfell

Nimiväärtus

Üleandmisväärtus

Δ Tegelik majanduslik väärtus – üleandmisväärtus

(Saksamaa andmed)

Δ Tegelik majanduslik väärtus – üleandmisväärtus

(komisjoni ekspertide andmed)

Erinevus

(komisjon/Saksamaa)

Võlakirjad

83,444

93,960

–0,902

–7,590

–6,688

Struktureeritud laenud

31,199

30,111

–0,765

–1,981

–1,216

Kommertskinnisvaralaenud

26,312

23,874

–1,211

–2,800

–1,589

Muud kui kommertskinnisvaralaenud

29,834

31,115

–0,222

–1,084

–0,862

Tuletisinstrumendid

280,255

–13,106

–2,149/

–2,531

–2,786

–0,255

Kokku

451,044

165,954

–5,249/

–5,631

–16,241

–10,610

| (57) | Ekspertide hinnangul on tegeliku majandusliku väärtuse ja üleandmisväärtuse vahena kindlaksmääratud abisumma, mis vastavalt langenud väärtusega varade teatisele ei ole siseturuga kokkusobiv, seega umbes 16,2 miljardit eurot. Abi kogusummat, s.o üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahet, on keeruline kindlaks teha, kuna portfelli laenuosa kohta ei ole turuhinnad piisavalt kergesti kättesaadavad. Kui lähtuda äärmuslikust eeldusest, mille kohaselt on väärtpaberiportfelli turuväärtus null, siis ulatuks abi kogusumma 90 miljardi euroni. Kui käsitada väärtpabereid samasuguse tähtaja ja krediidikvaliteediga likviidsete väärtpaberitena, siis ulatuks abi kogusumma umbes 20 miljardi euroni. |
| --- | --- |

(57)

Ekspertide hinnangul on tegeliku majandusliku väärtuse ja üleandmisväärtuse vahena kindlaksmääratud abisumma, mis vastavalt langenud väärtusega varade teatisele ei ole siseturuga kokkusobiv, seega umbes 16,2 miljardit eurot. Abi kogusummat, s.o üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahet, on keeruline kindlaks teha, kuna portfelli laenuosa kohta ei ole turuhinnad piisavalt kergesti kättesaadavad. Kui lähtuda äärmuslikust eeldusest, mille kohaselt on väärtpaberiportfelli turuväärtus null, siis ulatuks abi kogusumma 90 miljardi euroni. Kui käsitada väärtpabereid samasuguse tähtaja ja krediidikvaliteediga likviidsete väärtpaberitena, siis ulatuks abi kogusumma umbes 20 miljardi euroni.

II.4.   Põhjaliku uurimise algatamise ja laiendamise põhjused

| (58) | 7. mail 2009 algatas komisjon HRE-le antud riigiabi põhjaliku uurimise, mis põhines peamiselt komisjoni kahtlustel HRE majanduslikus elujõulisuses eelkõige HRE refinantseerimisstrateegia ja refinantseerimisvajaduse tõttu. Algses ümberkorralduskavas, mis esitati komisjonile 1. aprillil 2009, viidati ainult välistele teguritele kui HRE rahaliste raskuste põhjustele ning kõnealuse kava kohaselt pidi bilansimahtu vähendatama vaid 25 %, mis tähendas suurte refinantseerimismahtude säilimist. HRE kavatses vähendada kontserni bilansimahtu varade võõrandamise teel turul ja mitte nende üleandmisega rämpspangale. Ümberkorralduskavas viidati muu hulgas väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamisele kui ühele HRE põhitegevusele. Igatahes ei sisaldanud ümberkorralduskava mingit teavet ümberkorraldusprotsessi seisukohast oluliste aspektide kohta, nagu IT-süsteemide ümberkujundamine ja integreerimine. Komisjon kahtles tol ajal ka konkurentsimoonutuste piiramise ja kulude jagamise meetmete piisavuses. |
| --- | --- |

(58)

7. mail 2009 algatas komisjon HRE-le antud riigiabi põhjaliku uurimise, mis põhines peamiselt komisjoni kahtlustel HRE majanduslikus elujõulisuses eelkõige HRE refinantseerimisstrateegia ja refinantseerimisvajaduse tõttu. Algses ümberkorralduskavas, mis esitati komisjonile 1. aprillil 2009, viidati ainult välistele teguritele kui HRE rahaliste raskuste põhjustele ning kõnealuse kava kohaselt pidi bilansimahtu vähendatama vaid 25 %, mis tähendas suurte refinantseerimismahtude säilimist. HRE kavatses vähendada kontserni bilansimahtu varade võõrandamise teel turul ja mitte nende üleandmisega rämpspangale. Ümberkorralduskavas viidati muu hulgas väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamisele kui ühele HRE põhitegevusele. Igatahes ei sisaldanud ümberkorralduskava mingit teavet ümberkorraldusprotsessi seisukohast oluliste aspektide kohta, nagu IT-süsteemide ümberkujundamine ja integreerimine. Komisjon kahtles tol ajal ka konkurentsimoonutuste piiramise ja kulude jagamise meetmete piisavuses.

| (59) | Põhjalikku uurimist laiendati 13. novembril 2009 järgmistel põhjustel:






  a) | käsitleda tuli HRE-le mõeldud täiendavaid riigiabimeetmeid 2,96 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (vt põhjendus 30), 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (vt põhjendused 31 ja 32), 8 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 41 ja 42), 10 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 43 ja 44), võimaliku rämpspanga refinantseerimiseks antud 2 miljardi euro suuruse garantii (19) ning kuni 4 miljardi euro ulatuses tehtud kapitalisüstide (mis on jaotatud järgmiselt: põhjendustes 33 ja 34 kirjeldatud 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst ja põhjenduses 35 kirjeldatud 2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst) kujul ning |
| --- | --- | --- |

(59)

Põhjalikku uurimist laiendati 13. novembril 2009 järgmistel põhjustel:

a)

käsitleda tuli HRE-le mõeldud täiendavaid riigiabimeetmeid 2,96 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (vt põhjendus 30), 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (vt põhjendused 31 ja 32), 8 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 41 ja 42), 10 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 43 ja 44), võimaliku rämpspanga refinantseerimiseks antud 2 miljardi euro suuruse garantii (19) ning kuni 4 miljardi euro ulatuses tehtud kapitalisüstide (mis on jaotatud järgmiselt: põhjendustes 33 ja 34 kirjeldatud 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst ja põhjenduses 35 kirjeldatud 2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst) kujul ning

| b) | komisjon kahtles ümberkorraldusmeetmete vastavuses komisjoni teatisega finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (20) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”). |
| --- | --- |

b)

komisjon kahtles ümberkorraldusmeetmete vastavuses komisjoni teatisega finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (20) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”).

| (60) | 24. septembril 2010 laiendati veel kord põhjalikku uurimist järgmistel põhjustel:






  a) | käsitleda tuli HRE-le mõeldud täiendavaid riigiabimeetmeid 20 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 45 ja 46), 20 miljardi euro suuruse lisagarantii (vt põhjendused 47 ja 48) ning varade rämpspangale üleandmise (vt põhjendused 49–57) kujul ning |
| --- | --- | --- |

(60)

24. septembril 2010 laiendati veel kord põhjalikku uurimist järgmistel põhjustel:

a)

käsitleda tuli HRE-le mõeldud täiendavaid riigiabimeetmeid 20 miljardi euro suuruse garantii (vt põhjendused 45 ja 46), 20 miljardi euro suuruse lisagarantii (vt põhjendused 47 ja 48) ning varade rämpspangale üleandmise (vt põhjendused 49–57) kujul ning

| b) | komisjon kahtles varade toetusmeetmete vastavuses langenud väärtusega varade teatise nõuetele eelkõige läbipaistvuse, hindamise, kulude jagamise ja tasuvuse poolest ning leidis veel, et ei suudetud piisavalt tõendada, et ümberkorralduskavaga tagatakse majandusliku elujõulisuse taastamine, nõuetekohane kulude jagamine ja võimalike konkurentsimoonutuste asjakohane piiramine. |
| --- | --- |

b)

komisjon kahtles varade toetusmeetmete vastavuses langenud väärtusega varade teatise nõuetele eelkõige läbipaistvuse, hindamise, kulude jagamise ja tasuvuse poolest ning leidis veel, et ei suudetud piisavalt tõendada, et ümberkorralduskavaga tagatakse majandusliku elujõulisuse taastamine, nõuetekohane kulude jagamine ja võimalike konkurentsimoonutuste asjakohane piiramine.

II.5.   Ümberkorralduskava põhiaspektid

| (61) | 1. aprillil 2009 esitas Saksamaa komisjonile HRE ümberkorralduskava esimese versiooni ning pärast ümberkorralduskava mitmekordset muutmist esitas ta komisjonile 14. juunil 2011 selle lõpliku ajakohastatud versiooni. Kui ei ole teisiti märgitud, tuleb kõiki käesoleva otsuse ülejäänud osas esitatud viiteid ümberkorralduskavale käsitada viidetena 14. juuni 2011. aasta lõplikule versioonile. |
| --- | --- |

(61)

1. aprillil 2009 esitas Saksamaa komisjonile HRE ümberkorralduskava esimese versiooni ning pärast ümberkorralduskava mitmekordset muutmist esitas ta komisjonile 14. juunil 2011 selle lõpliku ajakohastatud versiooni. Kui ei ole teisiti märgitud, tuleb kõiki käesoleva otsuse ülejäänud osas esitatud viiteid ümberkorralduskavale käsitada viidetena 14. juuni 2011. aasta lõplikule versioonile.

| (62) | Vastavalt ümberkorralduskavale pidi HRE pärast vabanemist oma langenud väärtusega varadest, mille nimiväärtus oli 210 miljardit eurot, nende üleandmise teel rämpspangale FMS-WM korraldama oma tegevuse ümber nii, et tema põhipank PBB saaks tegutseda tänu tugevale rahastamiskorrale ja tõhustatud sisekontrollile. Tulevikus pidi HRE äritegevuse ulatus olema palju väiksem kui kriisi eel nii bilansimahu, uute tehingute mahu, töötajate arvu, filiaalide võrgustiku ning HRE piirkondliku rolli poolest. |
| --- | --- |

(62)

Vastavalt ümberkorralduskavale pidi HRE pärast vabanemist oma langenud väärtusega varadest, mille nimiväärtus oli 210 miljardit eurot, nende üleandmise teel rämpspangale FMS-WM korraldama oma tegevuse ümber nii, et tema põhipank PBB saaks tegutseda tänu tugevale rahastamiskorrale ja tõhustatud sisekontrollile. Tulevikus pidi HRE äritegevuse ulatus olema palju väiksem kui kriisi eel nii bilansimahu, uute tehingute mahu, töötajate arvu, filiaalide võrgustiku ning HRE piirkondliku rolli poolest.

| (63) | Võrreldes kriisieelse ajaga peaks PBB strateegiline bilansimaht, mida on korrigeeritud vastavalt likvideeritavatele ja FMS-WMile sünteetiliselt üleantud varaobjektidele, moodustama 2011. aasta lõpus umbes 15 % HRE kontserni bilansimahust 2008. aasta lõpu seisuga. Nii langeks uute, kinnisvara rahastamise vallas tehtavate tehingute maht 30 %ni kriisieelsest tasemest (HRE uute, kommertskinnisvara rahastamise vallas tehtud tehingute maht ulatus 2007. aastal 32,1 miljardi euroni). Töötajate arvu vähendati umbes 30 % ning kogu kriisieelne HRE juhatus asendati. Enam kui kolmkümmend osalust, millest üks kolmandik asub väljaspool Euroopat, on võõrandatud, likvideeritud või likvideerimisel. 26 püsivat tegevuskohta 32st on suletud. Lisaks hakati IT-süsteemide uuendamiseks ellu viima kogu kontserni hõlmavat mitmeaastast projekti „New Evolution”, mille eelarve ulatub umbes 180 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(63)

Võrreldes kriisieelse ajaga peaks PBB strateegiline bilansimaht, mida on korrigeeritud vastavalt likvideeritavatele ja FMS-WMile sünteetiliselt üleantud varaobjektidele, moodustama 2011. aasta lõpus umbes 15 % HRE kontserni bilansimahust 2008. aasta lõpu seisuga. Nii langeks uute, kinnisvara rahastamise vallas tehtavate tehingute maht 30 %ni kriisieelsest tasemest (HRE uute, kommertskinnisvara rahastamise vallas tehtud tehingute maht ulatus 2007. aastal 32,1 miljardi euroni). Töötajate arvu vähendati umbes 30 % ning kogu kriisieelne HRE juhatus asendati. Enam kui kolmkümmend osalust, millest üks kolmandik asub väljaspool Euroopat, on võõrandatud, likvideeritud või likvideerimisel. 26 püsivat tegevuskohta 32st on suletud. Lisaks hakati IT-süsteemide uuendamiseks ellu viima kogu kontserni hõlmavat mitmeaastast projekti „New Evolution”, mille eelarve ulatub umbes 180 miljoni euroni.

| (64) | PBB jätkab tegutsemist kahes ärivaldkonnas: kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine. Mõlemad valdkonnad on seotud ainult selliste varadega, mis on määratletavad Saksa kaetud võlakirjadena, nagu hüpoteekvõlakirjad (Hypothekenpfandbriefe) ja avaliku sektori võlakirjad (öffentliche Pfandbriefe). Kõik ülejäänud tegevusalad, eelkõige avaliku sektori rahastamine, taristuprojektide rahastamine, kapitaliturutehingute tegemine ja varahaldus, lõpetatakse. |
| --- | --- |

(64)

PBB jätkab tegutsemist kahes ärivaldkonnas: kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine. Mõlemad valdkonnad on seotud ainult selliste varadega, mis on määratletavad Saksa kaetud võlakirjadena, nagu hüpoteekvõlakirjad (Hypothekenpfandbriefe) ja avaliku sektori võlakirjad (öffentliche Pfandbriefe). Kõik ülejäänud tegevusalad, eelkõige avaliku sektori rahastamine, taristuprojektide rahastamine, kapitaliturutehingute tegemine ja varahaldus, lõpetatakse.

| (65) | HRE Holdingu kahe teise tütarettevõtja puhul näeb ümberkorralduskava ette järgmist: ettevõtjat DEPFA Bank plc. hakatakse likvideerima alates kõnealuse otsuse teatavakstegemise kuupäevast ja see ei tee enam uusi äritehinguid. Sama kehtib ka tema tütarettevõtjate kohta. HRE Finance i.L. on samuti likvideerimisel ega tee uusi äritehinguid. |
| --- | --- |

(65)

HRE Holdingu kahe teise tütarettevõtja puhul näeb ümberkorralduskava ette järgmist: ettevõtjat DEPFA Bank plc. hakatakse likvideerima alates kõnealuse otsuse teatavakstegemise kuupäevast ja see ei tee enam uusi äritehinguid. Sama kehtib ka tema tütarettevõtjate kohta. HRE Finance i.L. on samuti likvideerimisel ega tee uusi äritehinguid.

| (66) | Saksamaa sõnul aitab laenutehingute kvaliteeti tõsta põhimõtteline otsus järgida konservatiivset äristrateegiat ning keskenduda Saksa võlakirjadele kui esmajärgulisele refinantseerimisallikale, kuna laenutehingute suhtes kehtib Saksa Pfandbriefgesetz (võlakirjaseadus), mis kehtestab erinõuded riskijuhtimisele, -järelevalvele ja -kontrollile ning näeb ette kaitsemeetmed, nagu laenu ja väärtuse suhte piiramine. Kõnealune rahastamisstrateegia vähendab märkimisväärselt varasemat HRE sõltuvust pankadevahelisest rahaturust, mida on hiljem vaja ainult vahe-etapis (warehousing phase) enne kaetud võlakirjade emiteerimist. |
| --- | --- |

(66)

Saksamaa sõnul aitab laenutehingute kvaliteeti tõsta põhimõtteline otsus järgida konservatiivset äristrateegiat ning keskenduda Saksa võlakirjadele kui esmajärgulisele refinantseerimisallikale, kuna laenutehingute suhtes kehtib Saksa Pfandbriefgesetz (võlakirjaseadus), mis kehtestab erinõuded riskijuhtimisele, -järelevalvele ja -kontrollile ning näeb ette kaitsemeetmed, nagu laenu ja väärtuse suhte piiramine. Kõnealune rahastamisstrateegia vähendab märkimisväärselt varasemat HRE sõltuvust pankadevahelisest rahaturust, mida on hiljem vaja ainult vahe-etapis (warehousing phase) enne kaetud võlakirjade emiteerimist.

III.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (67) | Komisjon sai kolmandatelt isikutelt märkusi, mis on kokku võetud järgmiselt:






  a) | Verband deutscher Pfandbriefbanken’i märkuste kokkuvõte (saadud 2009. aasta novembris):






  — | Verband deutscher Pfandbriefbanken on veendunud, et ärimudel, mis rajaneb tagatud võlakirjade väljastamise võimelisele tegevusele, on paljutõotav ning tagab panga pikaajalise majandusliku elujõulisuse ja kasumlikkuse ilma riigigarantiideta; |
| --- | --- | --- | --- |

(67)

Komisjon sai kolmandatelt isikutelt märkusi, mis on kokku võetud järgmiselt:

a)

Verband deutscher Pfandbriefbanken’i märkuste kokkuvõte (saadud 2009. aasta novembris):

—

Verband deutscher Pfandbriefbanken on veendunud, et ärimudel, mis rajaneb tagatud võlakirjade väljastamise võimelisele tegevusele, on paljutõotav ning tagab panga pikaajalise majandusliku elujõulisuse ja kasumlikkuse ilma riigigarantiideta;

| b) | Heisse Kursawe Eversheds’i märkuste kokkuvõte (saadud 2009. aasta novembris):






  — | Heisse Kursawe Evershedsi arvates rikub riigiabi andmine teatavate aktsionäride õigusi; et kõikide HRE aktsiate kavandatud ülevõtmine SoFFini poolt vähemusaktsionäride väljatõrjumise teel (squeeze out) kujutab endast täiendavat riigiabi ning et vähemusaktsionäride väljatõrjumine pole siseturuga kokkusobiv ning rikub kapitali vaba liikumise põhimõtet; |
| --- | --- | --- |

b)

Heisse Kursawe Eversheds’i märkuste kokkuvõte (saadud 2009. aasta novembris):

—

Heisse Kursawe Evershedsi arvates rikub riigiabi andmine teatavate aktsionäride õigusi; et kõikide HRE aktsiate kavandatud ülevõtmine SoFFini poolt vähemusaktsionäride väljatõrjumise teel (squeeze out) kujutab endast täiendavat riigiabi ning et vähemusaktsionäride väljatõrjumine pole siseturuga kokkusobiv ning rikub kapitali vaba liikumise põhimõtet;

| c) | Heisse Kursawe Evershedsi märkuste kokkuvõte (saadud 2010. aasta veebruaris):






  — | oma lisamärkustes leiab Heisse Kursawe Eversheds, et vähemusaktsionäride väljatõrjumine (squeeze out) kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 jj tähenduses; et selline abi rikub kapitali vaba liikumise põhimõtet ning et HRE-le riigiabi andmise tohiks heaks kiita vaid siis, kui HRE tegevust jätkatakse jätkusuutliku ümberkorralduskava alusel; |
| --- | --- | --- |

c)

Heisse Kursawe Evershedsi märkuste kokkuvõte (saadud 2010. aasta veebruaris):

—

oma lisamärkustes leiab Heisse Kursawe Eversheds, et vähemusaktsionäride väljatõrjumine (squeeze out) kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 jj tähenduses; et selline abi rikub kapitali vaba liikumise põhimõtet ning et HRE-le riigiabi andmise tohiks heaks kiita vaid siis, kui HRE tegevust jätkatakse jätkusuutliku ümberkorralduskava alusel;

| d) | Bohdan Kalwarowskyj’ märkuste kokkuvõte (saadud 2010. aasta veebruaris):






  — | Bohdan Kalwarowskyj on arvamusel, et HRE hindamisdokumentide põhjal, mis esitati 5. oktoobril 2009 seoses vähemusaktsionäride väljatõrjumisega (squeeze out), on ilmne, et HRE on elujõuline ja kasumlik äriühing ning et SoFFin on koos HREga püüdnud äriühingu väärtust väiksemaks manipuleerida. |
| --- | --- | --- |

d)

Bohdan Kalwarowskyj’ märkuste kokkuvõte (saadud 2010. aasta veebruaris):

—

Bohdan Kalwarowskyj on arvamusel, et HRE hindamisdokumentide põhjal, mis esitati 5. oktoobril 2009 seoses vähemusaktsionäride väljatõrjumisega (squeeze out), on ilmne, et HRE on elujõuline ja kasumlik äriühing ning et SoFFin on koos HREga püüdnud äriühingu väärtust väiksemaks manipuleerida.

IV.   SAKSAMAA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (68) | 24. märtsil 2010 sai komisjon Saksamaa märkused kolmandate isikute märkuste kohta.






  a) | Verband deutscher Pfandbriefbankeni märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:






  — | Saksamaa sõnul kinnitavad Verband deutscher Pfandbriefbankeni märkused, et HRE ärimudeli kavandamine põhineb usutavatel prognoosidel. |
| --- | --- | --- | --- |

(68)

24. märtsil 2010 sai komisjon Saksamaa märkused kolmandate isikute märkuste kohta.

a)

Verband deutscher Pfandbriefbankeni märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:

—

Saksamaa sõnul kinnitavad Verband deutscher Pfandbriefbankeni märkused, et HRE ärimudeli kavandamine põhineb usutavatel prognoosidel.

| b) | Heisse Kursawe Evershedsi märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:






  — | Saksamaa arvates ei ole vähemusaktsionäride väljatõrjumine (squeeze out) riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna vähemusaktsionäride väljatõrjumine ei ole riigiabi, siis ei ole käesoleva põhjaliku kontrolli seisukohast oluline küsimus, kas kapitali vaba liikumise põhimõtet on rikutud, mida ei ole Saksamaa arvates tehtud. |
| --- | --- | --- |

b)

Heisse Kursawe Evershedsi märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:

—

Saksamaa arvates ei ole vähemusaktsionäride väljatõrjumine (squeeze out) riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna vähemusaktsionäride väljatõrjumine ei ole riigiabi, siis ei ole käesoleva põhjaliku kontrolli seisukohast oluline küsimus, kas kapitali vaba liikumise põhimõtet on rikutud, mida ei ole Saksamaa arvates tehtud.

| c) | Bohdan Kalwarowskyj märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:






  — | Saksamaa nõustub Bohdan Kalwarowskyj arvamusega, et kavandatud ümberkorraldusmeetmed tagavad HRE pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- | --- |

c)

Bohdan Kalwarowskyj märkuste kohta esitatud märkuste kokkuvõte:

—

Saksamaa nõustub Bohdan Kalwarowskyj arvamusega, et kavandatud ümberkorraldusmeetmed tagavad HRE pikaajalise elujõulisuse.

V.   SAKSAMAA SEISUKOHT

| (69) | Saksamaa nõustub sellega, et kõnealused meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(69)

Saksamaa nõustub sellega, et kõnealused meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (70) | 15. juunil 2011 esitas Saksamaa kohustuste loendi (täiendatud 1. juulil 2011), (21) millega tagatakse ümberkorralduskavas kirjeldatud ärimudeli tegelik elluviimine, nõuetekohane kulude jaotus ja konkurentsimoonutuste piiramine minimaalselt vajalikuga. Kohustuste loendi võib lühidalt kokku võtta järgmiselt:
  a)   ümberkorralduskava elluviimine ja kohustuste täitmine: Saksamaa tagab, et lõplik ümberkorralduskava viiakse ellu ja kohustused täidetakse täies ulatuses;
  b)   kohustuste kestus: põhimõtteliselt kestavad kohustused kuni ümberkorraldamisperioodi lõpuni, st 31. detsembrini 2015. Äriühinguga DEPFA Bank plc. ja tema tütarettevõtjatega seotud kohustused lõpevad põhimõtteliselt DEPFA Bank plc. taaserastamisega, juhul kui see peaks aset leidma varem. Sellisel juhul teavitab Saksamaa võõrandamisest eelnevalt komisjoni ega tee seda ilma viimase heakskiiduta, juhul kui see peaks toimuma enne 31. detsembrit 2013. PBBga seotud kohustused lõpevad PBB taaserastamisega, kuid mitte mingil juhul enne 31. detsembrit 2013;
  c)   tegevusvaldkonnad: Saksamaa tagab, et edaspidi teeb äritehinguid ainult PBB ja seda üksnes kahes valdkonnas, milleks on kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine, samal ajal kui kõik teised tegevusalad lõpetatakse (avaliku sektori rahastamine jääb küll PBB bilanssi, kuid seda siiski likvideeritava portfellina) ning et kõik HRE kontserni kuuluvad ettevõtjad lõpetavad oma tegevuse;
  d)   PBB taaserastamine: Saksamaa taaserastab PBB esimesel võimalusel ja hiljemalt 31. detsembriks 2015;
  e)   PBB kasvu piiramine: Saksamaa tagab, et PBB kasv jääb teatavatesse piiridesse nii bilansimahu kui ka uute äritehingute mahu poolest;
  f)   rämpspank: Saksamaa tagab, et alates 30. septembrist 2013 ei osuta PBB enam varahaldusteenuseid ega refinantseerimisteenuseid rämpspangale FMS-WM ning et tegevuse korraldamise seisukohast on tagatud kõnealuste teenuste ülevõtmine kolmandate isikute poolt;
  g)   turud: Saksamaa tagab, et PBB teeb uusi äritehinguid ainult järgmistel geograafilistel turgudel:i)kinnisvara rahastamise vallas:





  — | põhiturud: (22) Saksamaa, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Hispaania; |
| --- | --- | --- |

(70)

15. juunil 2011 esitas Saksamaa kohustuste loendi (täiendatud 1. juulil 2011), (21) millega tagatakse ümberkorralduskavas kirjeldatud ärimudeli tegelik elluviimine, nõuetekohane kulude jaotus ja konkurentsimoonutuste piiramine minimaalselt vajalikuga. Kohustuste loendi võib lühidalt kokku võtta järgmiselt:

a)   ümberkorralduskava elluviimine ja kohustuste täitmine: Saksamaa tagab, et lõplik ümberkorralduskava viiakse ellu ja kohustused täidetakse täies ulatuses;

b)   kohustuste kestus: põhimõtteliselt kestavad kohustused kuni ümberkorraldamisperioodi lõpuni, st 31. detsembrini 2015. Äriühinguga DEPFA Bank plc. ja tema tütarettevõtjatega seotud kohustused lõpevad põhimõtteliselt DEPFA Bank plc. taaserastamisega, juhul kui see peaks aset leidma varem. Sellisel juhul teavitab Saksamaa võõrandamisest eelnevalt komisjoni ega tee seda ilma viimase heakskiiduta, juhul kui see peaks toimuma enne 31. detsembrit 2013. PBBga seotud kohustused lõpevad PBB taaserastamisega, kuid mitte mingil juhul enne 31. detsembrit 2013;

c)   tegevusvaldkonnad: Saksamaa tagab, et edaspidi teeb äritehinguid ainult PBB ja seda üksnes kahes valdkonnas, milleks on kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine, samal ajal kui kõik teised tegevusalad lõpetatakse (avaliku sektori rahastamine jääb küll PBB bilanssi, kuid seda siiski likvideeritava portfellina) ning et kõik HRE kontserni kuuluvad ettevõtjad lõpetavad oma tegevuse;

d)   PBB taaserastamine: Saksamaa taaserastab PBB esimesel võimalusel ja hiljemalt 31. detsembriks 2015;

e)   PBB kasvu piiramine: Saksamaa tagab, et PBB kasv jääb teatavatesse piiridesse nii bilansimahu kui ka uute äritehingute mahu poolest;

f)   rämpspank: Saksamaa tagab, et alates 30. septembrist 2013 ei osuta PBB enam varahaldusteenuseid ega refinantseerimisteenuseid rämpspangale FMS-WM ning et tegevuse korraldamise seisukohast on tagatud kõnealuste teenuste ülevõtmine kolmandate isikute poolt;

g)   turud: Saksamaa tagab, et PBB teeb uusi äritehinguid ainult järgmistel geograafilistel turgudel:

—

põhiturud: (22) Saksamaa, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Hispaania;

| — | muud turud: Rootsi, Poola, Tšehhi Vabariik, Belgia, Madalmaad, Luksemburg, Austria, Šveits, Taani, Soome, Norra, Slovakkia ja Ungari; |
| --- | --- |

—

muud turud: Rootsi, Poola, Tšehhi Vabariik, Belgia, Madalmaad, Luksemburg, Austria, Šveits, Taani, Soome, Norra, Slovakkia ja Ungari;

| — | põhiturud: Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia; |
| --- | --- |

—

põhiturud: Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia;

| — | muud turud: Šveits, Austria, Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Rootsi, Norra, Taani, Soome, Belgia, Madalmaad, Luksemburg ja Suurbritannia; |
| --- | --- |

—

muud turud: Šveits, Austria, Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Rootsi, Norra, Taani, Soome, Belgia, Madalmaad, Luksemburg ja Suurbritannia;

h)   tasu rämpspanga kasutamise eest: Saksamaa tagab, et HRE maksab oma võimaluste piires piisavat hüvitist rämpspanga FMS-WM kasutamise eest. Saksamaa tagab eelkõige, et Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „FMSA”) annab HRE-le korralduse selle kohta, kas 1,59 miljardi euro suurune summa tuleb tasuda FMS-WMile otse või tütarettevõtjate kaudu. Kõnealuse summa tasumises osalevad need HRE tütarettevõtjad, kes on oma varad rämpspangale üle andnud ja kelle esimese taseme omavahendite määr ületab 15 %. PBB säilitab kasumi passiivse osaluse tagasimaksmise eesmärgil;

i)   intressimaksete ja kasumijaotuse piiramine: Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad loobuvad õiguslikes piirides intresside maksmisest ja kasumi jaotamisest;

j)   tagasimaksete piiramine: Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad loobuvad omavahendite tagasimaksmisest;

k)   äriühingute omandamise keeld: Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad ei omanda ümberkorraldamise käigus uusi äriühinguid;

l)   kohustused seoses HRE ja PBB infotehnoloogiaga: Saksamaa tagab, et panga IT-süsteemide täiustamise projekt viiakse ellu täies mahus;

m)   kohustus seoses uute äritehingute kasumlikkusega (RAROC): Saksamaa tagab, et PBB ei anna enam laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (risk adjusted return on capital – RAROC) on madalam kui 10 % tehingu kohta;

n)   usaldusisik: Saksamaa tagab, et ümberkorralduskava viiakse ellu ja kõik kohustuste loendis loetletud kohustused täidetakse nõuetekohaselt ning et seda kontrollib pidevalt piisavalt kvalifitseeritud usaldusisik.

VI.   ABI HINDAMINE

VI.1.   Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja võimalikud abisaajad

| (71) | Kõnealust eri liiki abi andis kas Saksamaa otse või föderaalvalitsuse asutatud ja kontrollitav SoFFin ja mis on seega seotud riigi vahenditega. Nende abimeetmetega anti HRE-le valikuline eelis, mis võimaldas finantseerimisasutusel saada uut kapitali ja garantiisid ning kasutada toetusmeetmeid palju soodsamatel turutingimustel. HRE tegutseb rahvusvahelisel tasandil ning konkureerib muude Saksamaal ja teistes riikides tegutsevate pankadega. Neil põhjustel on kõnealuste meetmete puhul tegu riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nagu on märgitud juba ka varasemates HREd käsitlevates komisjoni otsustes (23). |
| --- | --- |

(71)

Kõnealust eri liiki abi andis kas Saksamaa otse või föderaalvalitsuse asutatud ja kontrollitav SoFFin ja mis on seega seotud riigi vahenditega. Nende abimeetmetega anti HRE-le valikuline eelis, mis võimaldas finantseerimisasutusel saada uut kapitali ja garantiisid ning kasutada toetusmeetmeid palju soodsamatel turutingimustel. HRE tegutseb rahvusvahelisel tasandil ning konkureerib muude Saksamaal ja teistes riikides tegutsevate pankadega. Neil põhjustel on kõnealuste meetmete puhul tegu riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nagu on märgitud juba ka varasemates HREd käsitlevates komisjoni otsustes (23).

| (72) | HRE kontsernis teeb uusi äritehinguid vaid PBB (ja tema tütarettevõtjad) ning tegutseb seega turul. Järelikult on PBB majandusüksus, kes jätkab HRE tegevust (vähemalt piiratud ulatuses, nagu on selgitatud põhjenduses 63). Kõik muud HRE kontserni liikmed (st DEPFA Bank plc. koos oma tütarettevõtjatega ja HRE Finance i.L.) on likvideerimisel; nende tegevus piirdub nõuetekohaseks likvideerimiseks vajalikuga ning nad ei tee uusi tehinguid. |
| --- | --- |

(72)

HRE kontsernis teeb uusi äritehinguid vaid PBB (ja tema tütarettevõtjad) ning tegutseb seega turul. Järelikult on PBB majandusüksus, kes jätkab HRE tegevust (vähemalt piiratud ulatuses, nagu on selgitatud põhjenduses 63). Kõik muud HRE kontserni liikmed (st DEPFA Bank plc. koos oma tütarettevõtjatega ja HRE Finance i.L.) on likvideerimisel; nende tegevus piirdub nõuetekohaseks likvideerimiseks vajalikuga ning nad ei tee uusi tehinguid.

| (73) | Kõikide abimeetmete lõplik eesmärk ja mõju (olenemata sellest, kas seda anti ametlikult äriühingutele HRE, HRE Holding, PBB ja DEPFA Bank plc.) on võimaldada PBB tegevuse jätkamist turul. Järelikult tingib kõnealuse konkurentsimoonutuse PBB tegevuse jätkumine turul. Äriühing DEPFA Bank plc. on (samamoodi kui FMS-WM) käsitatav selliste varade puhta rämpspangana, mida mitmel põhjusel FMS-WMile (nn rämpspank) üle ei antud. See realiseerib oma varad aegumistähtaja saabumisel või võõrandab need turul, kuid pärast kõnealuse otsuse teatavakstegemise kuupäeva ei tee see enam uusi tehinguid (24). |
| --- | --- |

(73)

Kõikide abimeetmete lõplik eesmärk ja mõju (olenemata sellest, kas seda anti ametlikult äriühingutele HRE, HRE Holding, PBB ja DEPFA Bank plc.) on võimaldada PBB tegevuse jätkamist turul. Järelikult tingib kõnealuse konkurentsimoonutuse PBB tegevuse jätkumine turul. Äriühing DEPFA Bank plc. on (samamoodi kui FMS-WM) käsitatav selliste varade puhta rämpspangana, mida mitmel põhjusel FMS-WMile (nn rämpspank) üle ei antud. See realiseerib oma varad aegumistähtaja saabumisel või võõrandab need turul, kuid pärast kõnealuse otsuse teatavakstegemise kuupäeva ei tee see enam uusi tehinguid (24).

| (74) | Kuna PBB jätkab HRE majanduslikku tegevust, siis on järelikult PBB abisaaja komisjoni otsustuspraktika tähenduses, (25) mistõttu keskendutakse alljärgnevas abi siseturuga kokkusobivuse hindamises PBB-le. |
| --- | --- |

(74)

Kuna PBB jätkab HRE majanduslikku tegevust, siis on järelikult PBB abisaaja komisjoni otsustuspraktika tähenduses, (25) mistõttu keskendutakse alljärgnevas abi siseturuga kokkusobivuse hindamises PBB-le.

| (75) | Seoses Heisse Kursawe Evershedsi väitega, et vähemusaktsionäride väljatõrjumise (squeeze out) puhul on tegemist riigiabiga, sedastab komisjon, et kui HREsse tehtud kapitalisüstid on riigiabi, siis vähemusaktsionäride väljatõrjumine (st aktsionäride aktsiate omandamine vastava tasu eest) ei sisalda iseenesest siiski mingit riigiabielementi, kuna pank ei saanud selle kaudu riigiabimeetmest tulenevat eelist. Vähemusaktsionäride väljatõrjumine hõlmas riigi tasu vähemusaktsionäridele ning sellega ei kaasnenud HRE-le mingeid majanduslikke tagajärgi. HRE seisukohast muutus vaid omandistruktuur. Seepärast ei pea käesolevas otsuses käsitlema küsimust, kas vähemusaktsionäride väljatõrjumine rikub asutamislepingust tulenevat kapitali vaba liikumise põhimõtet. |
| --- | --- |

(75)

Seoses Heisse Kursawe Evershedsi väitega, et vähemusaktsionäride väljatõrjumise (squeeze out) puhul on tegemist riigiabiga, sedastab komisjon, et kui HREsse tehtud kapitalisüstid on riigiabi, siis vähemusaktsionäride väljatõrjumine (st aktsionäride aktsiate omandamine vastava tasu eest) ei sisalda iseenesest siiski mingit riigiabielementi, kuna pank ei saanud selle kaudu riigiabimeetmest tulenevat eelist. Vähemusaktsionäride väljatõrjumine hõlmas riigi tasu vähemusaktsionäridele ning sellega ei kaasnenud HRE-le mingeid majanduslikke tagajärgi. HRE seisukohast muutus vaid omandistruktuur. Seepärast ei pea käesolevas otsuses käsitlema küsimust, kas vähemusaktsionäride väljatõrjumine rikub asutamislepingust tulenevat kapitali vaba liikumise põhimõtet.

VI.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

VI.2.1.   ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamine

| (76) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b võib abi, mida antakse tõsise häire kõrvaldamiseks liikmesriigi majanduses, pidada siseturuga kokkusobivaks. Kuna süsteemi seisukohast olulise panga kokkuvarisemine ohustab otseselt finantsturgusid ja kaudselt kogu liikmesriigi majandust, siis võttes arvesse finantsturgude kestvat ebakindlat olukorda, lähtub komisjon sellest tingimusest pangandussektoris antava riigiabi hindamisel vastavalt abi reguleerivatele õigusnormidele. |
| --- | --- |

(76)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b võib abi, mida antakse tõsise häire kõrvaldamiseks liikmesriigi majanduses, pidada siseturuga kokkusobivaks. Kuna süsteemi seisukohast olulise panga kokkuvarisemine ohustab otseselt finantsturgusid ja kaudselt kogu liikmesriigi majandust, siis võttes arvesse finantsturgude kestvat ebakindlat olukorda, lähtub komisjon sellest tingimusest pangandussektoris antava riigiabi hindamisel vastavalt abi reguleerivatele õigusnormidele.

| (77) | Võttes arvesse eelkõige HRE varasemat seisundit Saksa võlakirjaturul, tema varasemat bilansimahtu ja varasemat tuletisinstrumentide hulka, siis ei ole komisjonil mingit põhjust kahelda HRE liigitamises süsteemi seisukohast oluliseks pangaks Saksamaa poolt. |
| --- | --- |

(77)

Võttes arvesse eelkõige HRE varasemat seisundit Saksa võlakirjaturul, tema varasemat bilansimahtu ja varasemat tuletisinstrumentide hulka, siis ei ole komisjonil mingit põhjust kahelda HRE liigitamises süsteemi seisukohast oluliseks pangaks Saksamaa poolt.

| (78) | Komisjon märgib, et kuigi HRE kasutas toetusmeetmeid, mida komisjon pidas siseturuga kokkusobivaks päästmisabiks, tuleb seoses kõnealuste toetusmeetmetega käesoleval juhul siiski kindlaks teha, kas neid saab käsitada siseturuga kokkusobiva ümberkorraldamisabina. Seepärast peab komisjon käesoleval juhul vastavalt langenud väärtusega varade teatisele ja ümberkorraldamisteatisele kontrollima nii kõnealuste meetmete kui ka kõigi ülejäänud ümberkorraldusmeetmete, s.o garantiid 52 miljardi euro ulatuses ja 2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst, kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon märgib, et kuigi HRE kasutas toetusmeetmeid, mida komisjon pidas siseturuga kokkusobivaks päästmisabiks, tuleb seoses kõnealuste toetusmeetmetega käesoleval juhul siiski kindlaks teha, kas neid saab käsitada siseturuga kokkusobiva ümberkorraldamisabina. Seepärast peab komisjon käesoleval juhul vastavalt langenud väärtusega varade teatisele ja ümberkorraldamisteatisele kontrollima nii kõnealuste meetmete kui ka kõigi ülejäänud ümberkorraldusmeetmete, s.o garantiid 52 miljardi euro ulatuses ja 2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst, kokkusobivust siseturuga.

VI.2.2.   Hindamine langenud väärtusega varade teatise alusel

| (79) | Igasugune varade üleandmine rämpspangale peab vastama langenud väärtusega varade teatisele. Pealegi on ümberkorraldamisteatises sätestatud, et riiklike toetusmeetmete eest makstav piisav hüvitis on üks tõhusamaid konkurentsimoonutuste piiramise vahendeid, kuna see vähendab riigiabi suurust. Juhul kui turul toimivat konkurentsi nõrgendatakse otseste laienemispiirangutega või juhul kui on tarvis piirata moraalset ohtu, võidakse turule orienteeritud toetusmeetmete, nagu konkreetsete kapitalinõuete abil piirata panga laienemist teatavates tegevusvaldkondades või geograafilistes piirkondades. |
| --- | --- |

(79)

Igasugune varade üleandmine rämpspangale peab vastama langenud väärtusega varade teatisele. Pealegi on ümberkorraldamisteatises sätestatud, et riiklike toetusmeetmete eest makstav piisav hüvitis on üks tõhusamaid konkurentsimoonutuste piiramise vahendeid, kuna see vähendab riigiabi suurust. Juhul kui turul toimivat konkurentsi nõrgendatakse otseste laienemispiirangutega või juhul kui on tarvis piirata moraalset ohtu, võidakse turule orienteeritud toetusmeetmete, nagu konkreetsete kapitalinõuete abil piirata panga laienemist teatavates tegevusvaldkondades või geograafilistes piirkondades.

| (80) | Seoses üleantavate varade abikõlblikkusega võimaldab langenud väärtusega varade teatise punkt 34 üksikute abikõlblike varaliikide pragmaatilist ja paindlikku valikut. Komisjon on seda paindlikku lähenemisviisi kohaldanud muude abijuhtumite puhul ning heaks kiitnud selliste varade üleandmise, mida ei ohustanud küll väärtuse langus, kuid mis olid strateegiliselt ebaolulised asjaomase panga ärimudeli põhjaliku muutmise seisukohast. |
| --- | --- |

(80)

Seoses üleantavate varade abikõlblikkusega võimaldab langenud väärtusega varade teatise punkt 34 üksikute abikõlblike varaliikide pragmaatilist ja paindlikku valikut. Komisjon on seda paindlikku lähenemisviisi kohaldanud muude abijuhtumite puhul ning heaks kiitnud selliste varade üleandmise, mida ei ohustanud küll väärtuse langus, kuid mis olid strateegiliselt ebaolulised asjaomase panga ärimudeli põhjaliku muutmise seisukohast.

| (81) | Langenud väärtusega varade teatise punkti 46 kohaselt tuleb selleks, et pangal oleks lihtsam keskenduda oma elujõulisuse taastamisele, ja võimalike huvide konfliktide vältimiseks tagada abi saava panga ja tema langenud väärtusega varade selge funktsionaalne ja organisatsiooniline eraldamine üksteisest. Komisjon mõistab, et tulenevalt ennekõike tehnilistest põhjustest ei olnud rämpspanga asutamise ajal võimalik kohe PBBd ja FMS-WMi teineteisest eraldada. Seda olukorda tuleb siiski muuta võimalikult kiiresti. Seoses sellega võttis Saksamaa kohustuse tagada, et PBB püüab seotud teenuste poolest saavutada täieliku organisatsioonilise sõltumatuse ega osuta neid enam FMS-WMile alates 30. septembrist 2013. |
| --- | --- |

(81)

Langenud väärtusega varade teatise punkti 46 kohaselt tuleb selleks, et pangal oleks lihtsam keskenduda oma elujõulisuse taastamisele, ja võimalike huvide konfliktide vältimiseks tagada abi saava panga ja tema langenud väärtusega varade selge funktsionaalne ja organisatsiooniline eraldamine üksteisest. Komisjon mõistab, et tulenevalt ennekõike tehnilistest põhjustest ei olnud rämpspanga asutamise ajal võimalik kohe PBBd ja FMS-WMi teineteisest eraldada. Seda olukorda tuleb siiski muuta võimalikult kiiresti. Seoses sellega võttis Saksamaa kohustuse tagada, et PBB püüab seotud teenuste poolest saavutada täieliku organisatsioonilise sõltumatuse ega osuta neid enam FMS-WMile alates 30. septembrist 2013.

| (82) | Hüvitise hindamise ja kulude jaotuse kohta on langenud väärtusega varade teatise punktis 21 sätestatud, et asjakohane hüvitis tagab kulude nõuetekohase jaotuse. Komisjon kontrollib, kas vastavalt langenud väärtusega varade teatise IV lisale hõlmab igasugune varadele antava toetuse hinnakujundus sellist riigile makstavat hüvitist, mille puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse riski, et tulevane kahjum ületab tegeliku majandusliku väärtuse kindlaksmääramisel prognoositud tulevase kahjumi. Vastavalt toetusmeetmeid käsitlevale komisjoni otsustuspraktikale (26) lähtutakse kapitalitoetuse eest makstava vajaliku tasu hindamisel varade üleandmisest tegeliku majandusliku väärtusega isegi juhul, kui tegelik majanduslik väärtus on madalam kui üleandmisväärtus. |
| --- | --- |

(82)

Hüvitise hindamise ja kulude jaotuse kohta on langenud väärtusega varade teatise punktis 21 sätestatud, et asjakohane hüvitis tagab kulude nõuetekohase jaotuse. Komisjon kontrollib, kas vastavalt langenud väärtusega varade teatise IV lisale hõlmab igasugune varadele antava toetuse hinnakujundus sellist riigile makstavat hüvitist, mille puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse riski, et tulevane kahjum ületab tegeliku majandusliku väärtuse kindlaksmääramisel prognoositud tulevase kahjumi. Vastavalt toetusmeetmeid käsitlevale komisjoni otsustuspraktikale (26) lähtutakse kapitalitoetuse eest makstava vajaliku tasu hindamisel varade üleandmisest tegeliku majandusliku väärtusega isegi juhul, kui tegelik majanduslik väärtus on madalam kui üleandmisväärtus.

| (83) | Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 peab üleandmisväärtus vastama tegelikule majanduslikule väärtusele. Kui liikmesriik peab vajalikuks lähtuda eeskätt tehnilise maksejõuetuse vältimise eesmärgil üleandmisväärtusest, mis ületab tegeliku majandusliku väärtuse, siis on see lubatud vaid juhul, kui ta näeb ühtlasi ka ette ulatusliku ümberkorraldamise ja kehtestab tingimused, mis võimaldavad kõnealuse täiendava abi hilisemat tagastamist näiteks tagastusmehhanismi kaudu. |
| --- | --- |

(83)

Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 peab üleandmisväärtus vastama tegelikule majanduslikule väärtusele. Kui liikmesriik peab vajalikuks lähtuda eeskätt tehnilise maksejõuetuse vältimise eesmärgil üleandmisväärtusest, mis ületab tegeliku majandusliku väärtuse, siis on see lubatud vaid juhul, kui ta näeb ühtlasi ka ette ulatusliku ümberkorraldamise ja kehtestab tingimused, mis võimaldavad kõnealuse täiendava abi hilisemat tagastamist näiteks tagastusmehhanismi kaudu.

| (84) | Selle põhjal järeldab komisjon, et hiljem tagastatav tegeliku majandusliku väärtuse ja üleandmisväärtuse vahe, mille suurus tehti kindlaks sõltumatute ekspertide abiga, ulatub 16,2 miljardi euroni ning et pank tuleb põhjalikult ümber korraldada ja selle suurust vähendada. Langenud väärtusega varade teatise punkti 21 kohaselt ei tule maksta täiendavat tasu, kuna pärast mainitud 16,2 miljardi euro suuruse kapitalisüsti mahaarvamist ei sisalda meede enam omakapitalitoetust (27). |
| --- | --- |

(84)

Selle põhjal järeldab komisjon, et hiljem tagastatav tegeliku majandusliku väärtuse ja üleandmisväärtuse vahe, mille suurus tehti kindlaks sõltumatute ekspertide abiga, ulatub 16,2 miljardi euroni ning et pank tuleb põhjalikult ümber korraldada ja selle suurust vähendada. Langenud väärtusega varade teatise punkti 21 kohaselt ei tule maksta täiendavat tasu, kuna pärast mainitud 16,2 miljardi euro suuruse kapitalisüsti mahaarvamist ei sisalda meede enam omakapitalitoetust (27).

| (85) | Komisjon märgib, et Saksamaa ei ole kõnealuse summa tagasinõudmist sõnaselgelt ette näinud. Saksamaa on siiski kehtestanud tingimused, mis võimaldavad tagasinõudmist võimalikult suures ulatuses ja mis näevad ette järgmist:






  a) | HRE kontserni 1,59 miljardi euro suurune tingimuslik makse rämpspangale; |
| --- | --- | --- |

(85)

Komisjon märgib, et Saksamaa ei ole kõnealuse summa tagasinõudmist sõnaselgelt ette näinud. Saksamaa on siiski kehtestanud tingimused, mis võimaldavad tagasinõudmist võimalikult suures ulatuses ja mis näevad ette järgmist:

a)

HRE kontserni 1,59 miljardi euro suurune tingimuslik makse rämpspangale;

| b) | PBB ei kasuta jaotatud kasumit Saksamaa Liitvabariigi passiivse osaluse tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

b)

PBB ei kasuta jaotatud kasumit Saksamaa Liitvabariigi passiivse osaluse tagasimaksmiseks;

| c) | pärast 1,59 miljardi euro täielikku tasumist, peab kontserni liige DEPFA Bank plc. (st emaettevõtja ja kõik tütarettevõtjad) maksma Saksamaale piisavat hüvitist riigiabi eest; |
| --- | --- |

c)

pärast 1,59 miljardi euro täielikku tasumist, peab kontserni liige DEPFA Bank plc. (st emaettevõtja ja kõik tütarettevõtjad) maksma Saksamaale piisavat hüvitist riigiabi eest;

| d) | kuigi HRE on riigistatud, kavatseb Saksamaa PBB taaserastada nii, et ta saab igast edaspidisest taaserastamisest tulu. Kuna pangast on saanud avalik-õiguslik omand ning kuna riik soovib seda taaserastada, siis tuleb veel märkida, et edaspidi püüab riik oma panust võimalikult suures ulatuses tagasi saada ja et endiste aktsionäride panus on olnud piisav. |
| --- | --- |

d)

kuigi HRE on riigistatud, kavatseb Saksamaa PBB taaserastada nii, et ta saab igast edaspidisest taaserastamisest tulu. Kuna pangast on saanud avalik-õiguslik omand ning kuna riik soovib seda taaserastada, siis tuleb veel märkida, et edaspidi püüab riik oma panust võimalikult suures ulatuses tagasi saada ja et endiste aktsionäride panus on olnud piisav.

Pealegi on kavandatud ümberkorralduskava väga põhjalik ja näeb ette „hea” põhipanga radikaalse vähendamise kuni umbes 15 %ni HRE suurusest 2008. aasta lõpus. Kui võtta arvesse kohustusi seoses kasvu ja tootevaliku piiramisega, äriühingu üldjuhtimise ja taaserastamisega avaliku pakkumise teel, siis võib kogu ümberkorralduskava pidada piisavalt ulatuslikuks langenud väärtusega varade teatise tähenduses.

| (86) | Komisjon märgib ka, et tänu pühendunud pangatöötajate edastatud põhjalikele andmetele ei arva ta enam, et Saksamaa ja HRE ei pruugi soovida või olla võimelised tagama väärtuse langust käsitlevat täielikku läbipaistvust ja eelnevat avalikustamist. Pealegi lasi HRE osaliselt komisjon palvel üle kontrollida oma andmekogumid nende ühtluse ja kvaliteedi tagamise eesmärgil, mis hõlbustas nende lõplikku kontrollimist komisjoni ekspertide poolt. Saksamaa ja PBB lubasid oluliselt tõhustada riskijuhtimis- ja aruandlussüsteeme, et hajutada komisjoni kahtlused tulevase juhtimisinfosüsteemi võimalike puuduste suhtes. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon märgib ka, et tänu pühendunud pangatöötajate edastatud põhjalikele andmetele ei arva ta enam, et Saksamaa ja HRE ei pruugi soovida või olla võimelised tagama väärtuse langust käsitlevat täielikku läbipaistvust ja eelnevat avalikustamist. Pealegi lasi HRE osaliselt komisjon palvel üle kontrollida oma andmekogumid nende ühtluse ja kvaliteedi tagamise eesmärgil, mis hõlbustas nende lõplikku kontrollimist komisjoni ekspertide poolt. Saksamaa ja PBB lubasid oluliselt tõhustada riskijuhtimis- ja aruandlussüsteeme, et hajutada komisjoni kahtlused tulevase juhtimisinfosüsteemi võimalike puuduste suhtes.

VI.2.3.   Vastavus ümberkorraldamisteatisele

| (87) | Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida tuleb kohaldada finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel praeguse kriisi olukorras. Kõnealuse teatise kohaselt peab finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse kriisi ajal aitama taastada asjaomase panga pikaajalise elujõulisuse, nägema ette abi saava panga piisava omapanuse (kulude jaotus) ja hõlmama piisavaid konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid selleks, et ümberkorralduskava saaks pidada siseturuga kooskõlas olevaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel (28). |
| --- | --- |

(87)

Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida tuleb kohaldada finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel praeguse kriisi olukorras. Kõnealuse teatise kohaselt peab finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse kriisi ajal aitama taastada asjaomase panga pikaajalise elujõulisuse, nägema ette abi saava panga piisava omapanuse (kulude jaotus) ja hõlmama piisavaid konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid selleks, et ümberkorralduskava saaks pidada siseturuga kooskõlas olevaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel (28).

| (88) | Saadud riigiabi, kavandatud kapitalisüstid ja varade üleandmisest tulenev riigiabi moodustavad kokku üle 20 % HRE kriisieelsetest riskiga kaalutud varadest. |
| --- | --- |

(88)

Saadud riigiabi, kavandatud kapitalisüstid ja varade üleandmisest tulenev riigiabi moodustavad kokku üle 20 % HRE kriisieelsetest riskiga kaalutud varadest.

VI.2.3.1.   PBB pikaajalise majandusliku elujõulisuse taastamine

| (89) | Vastavalt ümberkorraldamisteatise 2. jaole esitas Saksamaa kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, milles esitati HRE majanduslike raskuste põhjused ja kirjeldati põhjalikult ärimudelit. |
| --- | --- |

(89)

Vastavalt ümberkorraldamisteatise 2. jaole esitas Saksamaa kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, milles esitati HRE majanduslike raskuste põhjused ja kirjeldati põhjalikult ärimudelit.

| (90) | Ümberkorralduskava ja Saksamaa täiendavate märkuste põhjal võib järeldada, et HRE majanduslikud raskused olid tingitud peamiselt järgmistest asjaoludest:






  a) | kuna HRE ja eeskätt selle tütarettevõtja DEPFA Bank plc. olid pangad, mis ei finantseerinud frantsiise ja rahastasid ennast ainult raha- ja kapitalituru vahendusel, siis sõltusid nad paljuski toimivast pankadevahelisest turust, mis varises vahepeal täiesti kokku Lehman Brothersi maksejõuetuse tõttu; |
| --- | --- | --- |

(90)

Ümberkorralduskava ja Saksamaa täiendavate märkuste põhjal võib järeldada, et HRE majanduslikud raskused olid tingitud peamiselt järgmistest asjaoludest:

a)

kuna HRE ja eeskätt selle tütarettevõtja DEPFA Bank plc. olid pangad, mis ei finantseerinud frantsiise ja rahastasid ennast ainult raha- ja kapitalituru vahendusel, siis sõltusid nad paljuski toimivast pankadevahelisest turust, mis varises vahepeal täiesti kokku Lehman Brothersi maksejõuetuse tõttu;

| b) | varem ülevõetud varad, mis ei tootnud piisavat investeerimistulu kui võis eeldada nende tegeliku riskiprofiili põhjal; |
| --- | --- |

b)

varem ülevõetud varad, mis ei tootnud piisavat investeerimistulu kui võis eeldada nende tegeliku riskiprofiili põhjal;

| c) | HRE kontsern loodi paljude selliste väiksemate pankade ühinemise tulemusena, kes kasutasid eri IT-rakendusi, mis ei olnud integreeritud ulatuslikku ühtsesse riskijuhtimissüsteemi. |
| --- | --- |

c)

HRE kontsern loodi paljude selliste väiksemate pankade ühinemise tulemusena, kes kasutasid eri IT-rakendusi, mis ei olnud integreeritud ulatuslikku ühtsesse riskijuhtimissüsteemi.

| (91) | Nagu eespool mainitud, peavad nii ümberkorralduskava kui ka ettenähtud meetmed, mis on ennekõike seotud panga kapitalitaseme ja sisekontrollisüsteemiga, välistama selle, et ei korduks likviidsusprobleemid, mistõttu oleks pank muutunud peaaegu maksejõuetuks. Ümberkorralduskavas nähakse probleemide peamise lahendusena konkreetselt ette lähtumist stabiilsemast võlakirjade väljastamise võimelisest rahastamiskontseptsioonist, mis vähendab senist sõltuvust pankadevahelisest rahaturust, IT-süsteemide tõhustamist ja integreerimist ning piirkondliku ulatuse, püsivate tegevuskohtade võrgustiku ja äritegevuse absoluutmahu vähendamist. Muudel tegevusaladel tegutsemise lõpetamine ja nende käsitamine likvideeritava portfellina PBB bilansis on kõnealuse kontseptsiooni loogiline edasiarendus. |
| --- | --- |

(91)

Nagu eespool mainitud, peavad nii ümberkorralduskava kui ka ettenähtud meetmed, mis on ennekõike seotud panga kapitalitaseme ja sisekontrollisüsteemiga, välistama selle, et ei korduks likviidsusprobleemid, mistõttu oleks pank muutunud peaaegu maksejõuetuks. Ümberkorralduskavas nähakse probleemide peamise lahendusena konkreetselt ette lähtumist stabiilsemast võlakirjade väljastamise võimelisest rahastamiskontseptsioonist, mis vähendab senist sõltuvust pankadevahelisest rahaturust, IT-süsteemide tõhustamist ja integreerimist ning piirkondliku ulatuse, püsivate tegevuskohtade võrgustiku ja äritegevuse absoluutmahu vähendamist. Muudel tegevusaladel tegutsemise lõpetamine ja nende käsitamine likvideeritava portfellina PBB bilansis on kõnealuse kontseptsiooni loogiline edasiarendus.

| (92) | Seega on mõlemad PBB allesjäänud tegevusalad seotud ainult selliste varadega, mis on määratletavad Saksa kaetud võlakirjadena (hüpoteekvõlakirjad ja avalik-õiguslikud võlakirjad). Väide, et selline konservatiivsem äristrateegia parandab laenuandmise kvaliteeti, on usutav eelkõige lähtuvalt Saksa võlakirjaseaduse nõuetest seoses riskijuhtimise, -järelevalve ja -kontrolliga ning sellega ette nähtud laenusumma ja väärtuse suhtega (nt laenu ja väärtuse suhte piiramine). |
| --- | --- |

(92)

Seega on mõlemad PBB allesjäänud tegevusalad seotud ainult selliste varadega, mis on määratletavad Saksa kaetud võlakirjadena (hüpoteekvõlakirjad ja avalik-õiguslikud võlakirjad). Väide, et selline konservatiivsem äristrateegia parandab laenuandmise kvaliteeti, on usutav eelkõige lähtuvalt Saksa võlakirjaseaduse nõuetest seoses riskijuhtimise, -järelevalve ja -kontrolliga ning sellega ette nähtud laenusumma ja väärtuse suhtega (nt laenu ja väärtuse suhte piiramine).

| (93) | Komisjon avaldas 24. septembri 2010. aasta laiendamisotsuse põhjenduses 92 (vt käesoleva otsuse põhjendus 15) kahtlust, et pank suudab oma tulevaste tegevusaladega, eelkõige väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamisega, saavutada piisavat kasumimarginaali. Osa varasemast avaliku sektori rahastamisega seotud tegevusest, nimelt avaliku sektori investeeringute rahastamine, tuleb siiski alles jätta. Ent avaliku sektori investeeringute rahastamise alane tegevus keskendub siiski vaid selliste projektide rahastamisele, mis on seotud avaliku sektori investeeringutega, eristudes sellega avaliku sektori rahastamisest, st riigiasutuste sidumata rahastamiskohustustega, mida iseloomustab eriti väike kasumimarginaal. Kuna vastavalt kohandatud ärimudelile lõpetatakse väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamine, mis moodustas umbes 75 % varasemast avaliku sektori rahastamisega seotud tegevusest ning kuna see kanti likvideeritava portfellina PBB bilanssi, siis on asjaomased komisjoni kahtlused hajutatud. Ka Saksamaa lubadus tagada, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) on alla 10 % tehingu kohta, hajutab kõnealust komisjoni kahtlust. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon avaldas 24. septembri 2010. aasta laiendamisotsuse põhjenduses 92 (vt käesoleva otsuse põhjendus 15) kahtlust, et pank suudab oma tulevaste tegevusaladega, eelkõige väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamisega, saavutada piisavat kasumimarginaali. Osa varasemast avaliku sektori rahastamisega seotud tegevusest, nimelt avaliku sektori investeeringute rahastamine, tuleb siiski alles jätta. Ent avaliku sektori investeeringute rahastamise alane tegevus keskendub siiski vaid selliste projektide rahastamisele, mis on seotud avaliku sektori investeeringutega, eristudes sellega avaliku sektori rahastamisest, st riigiasutuste sidumata rahastamiskohustustega, mida iseloomustab eriti väike kasumimarginaal. Kuna vastavalt kohandatud ärimudelile lõpetatakse väikese kasumimarginaaliga avaliku sektori rahastamine, mis moodustas umbes 75 % varasemast avaliku sektori rahastamisega seotud tegevusest ning kuna see kanti likvideeritava portfellina PBB bilanssi, siis on asjaomased komisjoni kahtlused hajutatud. Ka Saksamaa lubadus tagada, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) on alla 10 % tehingu kohta, hajutab kõnealust komisjoni kahtlust.

| (94) | Komisjon väidab ka, et avaliku sektori investeeringute rahastamise säilitamine tähtsuselt teise tegevusalana hajutab turuosaliste ja reitinguagentuuride kahtlust seoses pankadega, millel puudub mitmekesine tegevus ja mis piirduvad vaid ühe tegevusalaga (monoline banks), mistõttu on nad ainsast tegevusalast liigagi sõltuvad. Tänu kahele tegevusalale, mis ei pruugi küll ilmtingimata olla ühesuguse majandustsükliga, peaks PBB olema siiski võimeline tagama stabiilsema ja prognoositavama tulu ning saavutama vajaliku nähtavuse institutsionaalsete investorite seas. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon väidab ka, et avaliku sektori investeeringute rahastamise säilitamine tähtsuselt teise tegevusalana hajutab turuosaliste ja reitinguagentuuride kahtlust seoses pankadega, millel puudub mitmekesine tegevus ja mis piirduvad vaid ühe tegevusalaga (monoline banks), mistõttu on nad ainsast tegevusalast liigagi sõltuvad. Tänu kahele tegevusalale, mis ei pruugi küll ilmtingimata olla ühesuguse majandustsükliga, peaks PBB olema siiski võimeline tagama stabiilsema ja prognoositavama tulu ning saavutama vajaliku nähtavuse institutsionaalsete investorite seas.

| (95) | Ümberkorralduskavaga nähakse ette selgem organisatsiooniline ülesehitus, kuna enam ei tegeleta põhitegevuste hulka kuulunud tegevustega, nagu kapitaliturutehingud ja varahaldus, ning filiaalide võrgustikku on oluliselt vähendatud. Suur hulk filiaale on juba suletud ning vastavalt palju selgemale ja üksikasjalikumale ärimudelile avatakse neli neist hiljem taas (Berliin, Hamburg, Reini-Ruhri piirkond ja Stockholm). |
| --- | --- |

(95)

Ümberkorralduskavaga nähakse ette selgem organisatsiooniline ülesehitus, kuna enam ei tegeleta põhitegevuste hulka kuulunud tegevustega, nagu kapitaliturutehingud ja varahaldus, ning filiaalide võrgustikku on oluliselt vähendatud. Suur hulk filiaale on juba suletud ning vastavalt palju selgemale ja üksikasjalikumale ärimudelile avatakse neli neist hiljem taas (Berliin, Hamburg, Reini-Ruhri piirkond ja Stockholm).

| (96) | Ümberkorralduskavaga tagatakse, et PBB ei laienda oma turuosa ebaproportsionaalselt suureks. Uute laenude andmisele on mõlema tegevusala puhul kehtestatud ülemmäär. PBB eesmärk on hõivata asjaomastel põhiturgudel 1 %–2 % suurune turuosa avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas ja 2 %–6 % suurune turuosa kinnisvara rahastamise vallas. |
| --- | --- |

(96)

Ümberkorralduskavaga tagatakse, et PBB ei laienda oma turuosa ebaproportsionaalselt suureks. Uute laenude andmisele on mõlema tegevusala puhul kehtestatud ülemmäär. PBB eesmärk on hõivata asjaomastel põhiturgudel 1 %–2 % suurune turuosa avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas ja 2 %–6 % suurune turuosa kinnisvara rahastamise vallas.

| (97) | Komisjon märgib, et pank on hakanud likvideerima oma IT-süsteemi puudusi, kuna tema IT-süsteem oli alguses väga erisugune ja iseäranis puudulik oma riskijuhtimise funktsioonide ja rakenduste poolest. Seepärast käivitas HRE 2009. aastal projekti „New Evolution”, mis kestab mitu aastat ja seisneb kogu kontserni IT-süsteemide ümberkujundamises ning mille eelarve ulatub umbes 180 miljoni euroni. Projekti käigus antakse välja kuus järjestikust parandatud süsteemiversiooni. Projekt hõlmab muu hulgas ka tegevuse parandamist, nagu laenuhaldussüsteemide konsolideerimine, laenu-, turu- ja likviidsusriskide juhtimise IT-süsteemide parandamine; klienditeenindussüsteemi standardimine ning teabe ja andmete täpsuse, üksikasjalikkuse ja kvaliteedi parandamine. IT-süsteemide ümberkujundamise sisu ja kulgu käsitleva teabe põhjal võib järeldada, et esialgseid probleeme on asjatundlikult lahendama hakatud ja et need lahendatakse vajalikus ulatuses PBB ümberkorraldamise käigus. Komisjon leiab, et tulevane IT-süsteem on kohandatud vastavalt äriprotsessidele ning et see on funktsionaalne ja tõhus eeldus kiireks ja ettenägelikuks riskijuhtimiseks. Järelikult on IT-süsteemide ümberkujundamise kava täieulatuslik täitmine määrava tähtsusega. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon märgib, et pank on hakanud likvideerima oma IT-süsteemi puudusi, kuna tema IT-süsteem oli alguses väga erisugune ja iseäranis puudulik oma riskijuhtimise funktsioonide ja rakenduste poolest. Seepärast käivitas HRE 2009. aastal projekti „New Evolution”, mis kestab mitu aastat ja seisneb kogu kontserni IT-süsteemide ümberkujundamises ning mille eelarve ulatub umbes 180 miljoni euroni. Projekti käigus antakse välja kuus järjestikust parandatud süsteemiversiooni. Projekt hõlmab muu hulgas ka tegevuse parandamist, nagu laenuhaldussüsteemide konsolideerimine, laenu-, turu- ja likviidsusriskide juhtimise IT-süsteemide parandamine; klienditeenindussüsteemi standardimine ning teabe ja andmete täpsuse, üksikasjalikkuse ja kvaliteedi parandamine. IT-süsteemide ümberkujundamise sisu ja kulgu käsitleva teabe põhjal võib järeldada, et esialgseid probleeme on asjatundlikult lahendama hakatud ja et need lahendatakse vajalikus ulatuses PBB ümberkorraldamise käigus. Komisjon leiab, et tulevane IT-süsteem on kohandatud vastavalt äriprotsessidele ning et see on funktsionaalne ja tõhus eeldus kiireks ja ettenägelikuks riskijuhtimiseks. Järelikult on IT-süsteemide ümberkujundamise kava täieulatuslik täitmine määrava tähtsusega.

| (98) | PBB likviidsus, maksevõime ja kasumlikkus (29) on kõige olulisemad indikaatorid panga majandusliku elujõulisuse hindamisel nii tavapäraste turutingimuste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi puhul (30). |
| --- | --- |

(98)

PBB likviidsus, maksevõime ja kasumlikkus (29) on kõige olulisemad indikaatorid panga majandusliku elujõulisuse hindamisel nii tavapäraste turutingimuste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi puhul (30).

| (99) | Vastavalt ümberkorralduskavale ei vaja PBB enam riigigarantiisid oma refinantseeringute tagamiseks. Ent ometi jääb PBB finantseerimisasutuseks, mis ei finantseeri frantsiise ja refinantseerib end raha- ja kapitalituru vahendusel, järgides strateegiat, mille kohaselt tuleb oluliselt vähendada tagamata refinantseeringute mahtusid ja selle asemel emiteerida võlakirju, mis on käsitatavad stabiilsema rahaallikana. |
| --- | --- |

(99)

Vastavalt ümberkorralduskavale ei vaja PBB enam riigigarantiisid oma refinantseeringute tagamiseks. Ent ometi jääb PBB finantseerimisasutuseks, mis ei finantseeri frantsiise ja refinantseerib end raha- ja kapitalituru vahendusel, järgides strateegiat, mille kohaselt tuleb oluliselt vähendada tagamata refinantseeringute mahtusid ja selle asemel emiteerida võlakirju, mis on käsitatavad stabiilsema rahaallikana.

| (100) | Kuna HRE majandusraskuste peamiseks põhjuseks oli eelkõige tõsine likviidsusprobleem, mis kokkuvõttes tingis riigiabi vajaduse, siis näeb ümberkorralduskava ette piisava sularaha- ja likviidsusreservi, mille puhul tuleb arvestada Basel III nõuete võimalike tagajärgedega. Kõnealune reserv on suurim ümberkorraldamisperioodi alguses ja hakkab seejärel kahanema. Tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral moodustab sularaha- ja likviidsusreserv 2011. aasta lõpus umbes [12–17] % PBB bilansimahust ja hiljem 2015. aasta lõpus [7–17] %. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on sularaha- ja likviidsusreserv 2011. aasta lõpus üle [7–10] % PBB bilansimahust ja ulatub 2015. aasta lõpus umbes [7–10] %ni. Komisjon leiab, et nii tavapäraste turutingimuste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on likviidsus piisav. |
| --- | --- |

(100)

Kuna HRE majandusraskuste peamiseks põhjuseks oli eelkõige tõsine likviidsusprobleem, mis kokkuvõttes tingis riigiabi vajaduse, siis näeb ümberkorralduskava ette piisava sularaha- ja likviidsusreservi, mille puhul tuleb arvestada Basel III nõuete võimalike tagajärgedega. Kõnealune reserv on suurim ümberkorraldamisperioodi alguses ja hakkab seejärel kahanema. Tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral moodustab sularaha- ja likviidsusreserv 2011. aasta lõpus umbes [12–17] % PBB bilansimahust ja hiljem 2015. aasta lõpus [7–17] %. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on sularaha- ja likviidsusreserv 2011. aasta lõpus üle [7–10] % PBB bilansimahust ja ulatub 2015. aasta lõpus umbes [7–10] %ni. Komisjon leiab, et nii tavapäraste turutingimuste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on likviidsus piisav.

| (101) | Kui esimese taseme omavahendite määr (arvutatud Basel II sisereitingutel põhineva meetodi abil) on 2011. aasta lõpus prognooside kohaselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,9 % ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral 10,5 %, siis on PBB-l piisavalt omakapitali ja ta täidab kapitali miinimumnõude ümberkorraldamisperioodil. Vastavalt ümberkorralduskavas esitatud eeldustele moodustab esimese taseme omavahendite määr 2015. aasta lõpus tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,4 % ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral 11,3 %. Esimese taseme omavahendite määra vähenemine tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral ei ole tingitud mitte kahjumist, vaid hoopis riskiga kaalutud varade prognoositud kasvust, mis on omakorda seotud kavandatud kasvuga (tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral on PBB maksustamisjärgne tulu ajavahemikus 2011–2015 positiivne; vaid halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on PBB maksustamisjärgne tulu ajavahemikus 2011–2015 negatiivne). |
| --- | --- |

(101)

Kui esimese taseme omavahendite määr (arvutatud Basel II sisereitingutel põhineva meetodi abil) on 2011. aasta lõpus prognooside kohaselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,9 % ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral 10,5 %, siis on PBB-l piisavalt omakapitali ja ta täidab kapitali miinimumnõude ümberkorraldamisperioodil. Vastavalt ümberkorralduskavas esitatud eeldustele moodustab esimese taseme omavahendite määr 2015. aasta lõpus tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,4 % ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral 11,3 %. Esimese taseme omavahendite määra vähenemine tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral ei ole tingitud mitte kahjumist, vaid hoopis riskiga kaalutud varade prognoositud kasvust, mis on omakorda seotud kavandatud kasvuga (tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral on PBB maksustamisjärgne tulu ajavahemikus 2011–2015 positiivne; vaid halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on PBB maksustamisjärgne tulu ajavahemikus 2011–2015 negatiivne).

| (102) | PBB kasumlikkus paraneb eeldatavalt ümberkorraldamise ajal. Ümberkorralduskava kohaselt ulatub maksustamisjärgne kasum tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 2011. aastal [110–150] miljoni euroni ja 2015. aastal [280–320] miljoni euroni. 2011. aastal vastab see vaid [3–6] % suurusele (maksustamisjärgsele) omakapitali tootlusele ning ümberkorraldamisperioodi lõpus (2015. aastal) siiski [8–11] %-le (maksustamisjärgselt). Seega võib kavandatud omakapitali tootlust tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral pidada piisavaks panga puhul, mis oma tegevuses järgib ümberkorralduskava nii majandusliku elujõulisuse taastamise kui ka kavandatud PBB taaserastamise seisukohast. Saksamaa sõnul kompenseeritakse maksustamisjärgse kasumiga eelnevate aastate kahjum, mis kahjumi ülekandmise seisukohast tähendab seda, et PBB bilanss jääb kuni 201[...] aastani negatiivseks, kuid see ei ole nii 201[...] aastal tulenevalt passiivse osaluse tagasimaksmisest. |
| --- | --- |

(102)

PBB kasumlikkus paraneb eeldatavalt ümberkorraldamise ajal. Ümberkorralduskava kohaselt ulatub maksustamisjärgne kasum tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 2011. aastal [110–150] miljoni euroni ja 2015. aastal [280–320] miljoni euroni. 2011. aastal vastab see vaid [3–6] % suurusele (maksustamisjärgsele) omakapitali tootlusele ning ümberkorraldamisperioodi lõpus (2015. aastal) siiski [8–11] %-le (maksustamisjärgselt). Seega võib kavandatud omakapitali tootlust tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral pidada piisavaks panga puhul, mis oma tegevuses järgib ümberkorralduskava nii majandusliku elujõulisuse taastamise kui ka kavandatud PBB taaserastamise seisukohast. Saksamaa sõnul kompenseeritakse maksustamisjärgse kasumiga eelnevate aastate kahjum, mis kahjumi ülekandmise seisukohast tähendab seda, et PBB bilanss jääb kuni 201[...] aastani negatiivseks, kuid see ei ole nii 201[...] aastal tulenevalt passiivse osaluse tagasimaksmisest.

| (103) | Tabel 1: PBB kasumi ja kahjumi prognoos vastavalt ümberkorralduskavale ja kooskõlas IFRSiga (tavapäraste turutingimuste stsenaarium) | | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netointressitulu ja muu sarnane tulu | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vahendustasud | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tegevustulu | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Laenukahjum | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Halduskulud | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Muude tulude ja kulude saldo | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Maksustamiseelne tulu | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kasumimaksud | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Maksustamisjärgne tulu | miljon eurot | [110–150] | [140–160] | [170–220] | [240–270] | [280–320] |

(103)

Tabel 1: PBB kasumi ja kahjumi prognoos vastavalt ümberkorralduskavale ja kooskõlas IFRSiga (tavapäraste turutingimuste stsenaarium)

2011

2012

2013

2014

2015

Netointressitulu ja muu sarnane tulu

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vahendustasud

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tegevustulu

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Laenukahjum

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Halduskulud

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muude tulude ja kulude saldo

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maksustamiseelne tulu

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kasumimaksud

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maksustamisjärgne tulu

miljon eurot

[110–150]

[140–160]

[170–220]

[240–270]

[280–320]

| (104) | PBB kasumlikkuse kasvu kaks põhilist tegurit on esiteks äritehingutest tulenev PBB tulu kasv ja teiseks tegevuskulude vähenemine. |
| --- | --- |

(104)

PBB kasumlikkuse kasvu kaks põhilist tegurit on esiteks äritehingutest tulenev PBB tulu kasv ja teiseks tegevuskulude vähenemine.

| (105) | Suurema kasumi saavutamise eesmärgil näeb ümberkorralduskava ette laenude keskmise marginaali parandamist ennekõike uute ja kasumlike tehingute kaudu. Kinnisvara rahastamise tehingutega seoses prognoositakse olemasolevate portfellide alusel netomarginaalide paranemist [85–100] baaspunktilt [105–120] baaspunktile (2011. aastal), [105–110] baaspunktile (2012. aastal) ja lõpuks [95–100] baaspunktile. Avaliku sektori investeeringute rahastamisega seoses prognoositakse kogu ümberkorraldamisperioodiks [27–35] baaspunkti suurust netomarginaali, mis on oluliselt parem kui olemasoleva portfelli alusel arvutatud [6–12] baaspunkti suurune netomarginaal avaliku sektori rahastamise puhul (31). Kõnealuse näitaja paranemine on peamiselt tingitud sellest, et eriti väikese marginaaliga avaliku sektori rahastamise tehinguid enam ei tehta. |
| --- | --- |

(105)

Suurema kasumi saavutamise eesmärgil näeb ümberkorralduskava ette laenude keskmise marginaali parandamist ennekõike uute ja kasumlike tehingute kaudu. Kinnisvara rahastamise tehingutega seoses prognoositakse olemasolevate portfellide alusel netomarginaalide paranemist [85–100] baaspunktilt [105–120] baaspunktile (2011. aastal), [105–110] baaspunktile (2012. aastal) ja lõpuks [95–100] baaspunktile. Avaliku sektori investeeringute rahastamisega seoses prognoositakse kogu ümberkorraldamisperioodiks [27–35] baaspunkti suurust netomarginaali, mis on oluliselt parem kui olemasoleva portfelli alusel arvutatud [6–12] baaspunkti suurune netomarginaal avaliku sektori rahastamise puhul (31). Kõnealuse näitaja paranemine on peamiselt tingitud sellest, et eriti väikese marginaaliga avaliku sektori rahastamise tehinguid enam ei tehta.

| (106) | Piisavalt suurte marginaalide saavutamise tagamise eesmärgil on vajalik ja asjakohane Saksamaa lubadus tagada, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) jääb alla 10 % tehingu kohta. |
| --- | --- |

(106)

Piisavalt suurte marginaalide saavutamise tagamise eesmärgil on vajalik ja asjakohane Saksamaa lubadus tagada, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) jääb alla 10 % tehingu kohta.

| (107) | 2011. ja 2012. aastal on PBB oluliseks sissetulekuallikaks tasud, mida viimane saab varahaldusteenuste osutamise eest FMS-WMile (HRE rämpspank). Selleks et pangal oleks lihtsam keskenduda oma majandusliku elujõulisuse taastamisele, ja võimaliku huvide konflikti vältimiseks, tuleb vastavalt langenud väärtusega varade teatisele tagada abisaava panga ja tema langenud väärtusega varade selge funktsionaalne ja organisatsiooniline üksteisest eraldamine. Komisjon mõistab, et rämpspanga asutamise ajal ei olnud kohe võimalik eraldada PBBd rämpspangast FMS-WM ennekõike tehnilistel põhjustel. Kuid seda tuleb teha niipea kui võimalik. Seoses sellega kohustub Saksamaa tagama, et PBB saavutab seotud teenuste poolest täieliku organisatsioonilise sõltumatuse ega osuta neid enam FMS-WMile alates 30. septembrist 2013. Sama kehtib ka FMS-WM refinantseerimise kohta. See kohustus aitab ka tagada, et keskpikas perspektiivis on PBB kasumlikkus saavutatav sisemiste mõjurite tulemusena ega tulene enam tasudest, mis on seotud langenud väärtusega varade üleandmisega. |
| --- | --- |

(107)

2011. ja 2012. aastal on PBB oluliseks sissetulekuallikaks tasud, mida viimane saab varahaldusteenuste osutamise eest FMS-WMile (HRE rämpspank). Selleks et pangal oleks lihtsam keskenduda oma majandusliku elujõulisuse taastamisele, ja võimaliku huvide konflikti vältimiseks, tuleb vastavalt langenud väärtusega varade teatisele tagada abisaava panga ja tema langenud väärtusega varade selge funktsionaalne ja organisatsiooniline üksteisest eraldamine. Komisjon mõistab, et rämpspanga asutamise ajal ei olnud kohe võimalik eraldada PBBd rämpspangast FMS-WM ennekõike tehnilistel põhjustel. Kuid seda tuleb teha niipea kui võimalik. Seoses sellega kohustub Saksamaa tagama, et PBB saavutab seotud teenuste poolest täieliku organisatsioonilise sõltumatuse ega osuta neid enam FMS-WMile alates 30. septembrist 2013. Sama kehtib ka FMS-WM refinantseerimise kohta. See kohustus aitab ka tagada, et keskpikas perspektiivis on PBB kasumlikkus saavutatav sisemiste mõjurite tulemusena ega tulene enam tasudest, mis on seotud langenud väärtusega varade üleandmisega.

| (108) | Komisjon märgib, et PBB kavatseb märkimisväärselt vähendada oma tegevuskulusid. Ümberkorraldamise käigus paraneb märkimisväärselt kulude ja kasumi suhe ja seda lausa [64–79] %lt (2011. aastal) [32–42] %ni (2015. aastal) tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon märgib, et PBB kavatseb märkimisväärselt vähendada oma tegevuskulusid. Ümberkorraldamise käigus paraneb märkimisväärselt kulude ja kasumi suhe ja seda lausa [64–79] %lt (2011. aastal) [32–42] %ni (2015. aastal) tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral.

| (109) | PBB on rakendanud mõningaid otsustava tähtsusega ümberkorraldusmeetmeid, mis mõjutavad tema kulubaasi. Nimelt on ta sulgenud arvukalt püsivaid tegevuskohti ja vähendanud oma personali umbes 30 % (1 366 töötajat 2010. aasta lõpus, võrreldes 2 000 töötajaga 2007. aasta lõpus) (32). Kui kõnealused meetmed avaldavad tegevuskuludele keskpikas ja pikas perspektiivis positiivset mõju, siis lühiajalises perspektiivis suurenevad ümberkorraldamisega seotud erakorralistest kuludest ennekõike koondamistasud, ennetähtaegselt pensionile jäämise toetused ning advokaatide ja ekspertide tasud. Komisjoni arvates on seega põhjendatud eeldus, et tegevuskulud jäävad pärast ümberkorraldamist senisest oluliselt madalamale tasemele. |
| --- | --- |

(109)

PBB on rakendanud mõningaid otsustava tähtsusega ümberkorraldusmeetmeid, mis mõjutavad tema kulubaasi. Nimelt on ta sulgenud arvukalt püsivaid tegevuskohti ja vähendanud oma personali umbes 30 % (1 366 töötajat 2010. aasta lõpus, võrreldes 2 000 töötajaga 2007. aasta lõpus) (32). Kui kõnealused meetmed avaldavad tegevuskuludele keskpikas ja pikas perspektiivis positiivset mõju, siis lühiajalises perspektiivis suurenevad ümberkorraldamisega seotud erakorralistest kuludest ennekõike koondamistasud, ennetähtaegselt pensionile jäämise toetused ning advokaatide ja ekspertide tasud. Komisjoni arvates on seega põhjendatud eeldus, et tegevuskulud jäävad pärast ümberkorraldamist senisest oluliselt madalamale tasemele.

| (110) | Pärast langenud väärtusega varade üleandmist FMS-WMile, mille tulemusel vähenes oluliselt bilansimaht, jääb PBB laenukahjum ümberkorraldamisperioodil tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral eeldatavasti stabiilseks. |
| --- | --- |

(110)

Pärast langenud väärtusega varade üleandmist FMS-WMile, mille tulemusel vähenes oluliselt bilansimaht, jääb PBB laenukahjum ümberkorraldamisperioodil tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral eeldatavasti stabiilseks.

| (111) | Komisjonile näib, et ka PBB omakapitali kavandatud kasumlikkus on üldjoontes piisav lähtuvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumis esitatud eeldustest, kuna ohtu ei ole seatud ei panga majanduslik elujõulisus ega ka PBB taaserastamise väljavaated. Ümberkorralduskava kohaselt ulatub PBB kahjum 2011. aastal halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral [100–125] miljoni euroni, kuid ümberkorraldamisperioodi lõpus 2015. aastal prognoositakse PBBle siiski [270–310] miljoni euro suurust kasumit. Omakapitali tootlikkus (maksustamisjärgselt) oleks 2011. aastal (– [2,8–3,8] %) ja 2012. aastal negatiivne, kuid sama stsenaariumi korral oleks see 2015. aastal umbes [9–12] %. |
| --- | --- |

(111)

Komisjonile näib, et ka PBB omakapitali kavandatud kasumlikkus on üldjoontes piisav lähtuvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumis esitatud eeldustest, kuna ohtu ei ole seatud ei panga majanduslik elujõulisus ega ka PBB taaserastamise väljavaated. Ümberkorralduskava kohaselt ulatub PBB kahjum 2011. aastal halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral [100–125] miljoni euroni, kuid ümberkorraldamisperioodi lõpus 2015. aastal prognoositakse PBBle siiski [270–310] miljoni euro suurust kasumit. Omakapitali tootlikkus (maksustamisjärgselt) oleks 2011. aastal (– [2,8–3,8] %) ja 2012. aastal negatiivne, kuid sama stsenaariumi korral oleks see 2015. aastal umbes [9–12] %.

| (112) | Tabel 2: PBB kasumi ja kahjumi prognoos vastavalt ümberkorralduskavale, kooskõlas IFRSiga (halvenenud turutingimuste stsenaarium) | | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netointressitulu ja muu sarnane tulu | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vahendustasud | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tegevustulu | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Laenukahjum | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Halduskulud | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Muude tulude ja kulude saldo | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Maksustamiseelne tulu | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kasumimaksud | miljon eurot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Maksustamisjärgne tulu | miljon eurot | – [100–125] | – [75–90] | [230–290] | [250–290] | [270–310] |

(112)

Tabel 2: PBB kasumi ja kahjumi prognoos vastavalt ümberkorralduskavale, kooskõlas IFRSiga (halvenenud turutingimuste stsenaarium)

2011

2012

2013

2014

2015

Netointressitulu ja muu sarnane tulu

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vahendustasud

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tegevustulu

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Laenukahjum

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Halduskulud

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muude tulude ja kulude saldo

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maksustamiseelne tulu

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kasumimaksud

miljon eurot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maksustamisjärgne tulu

miljon eurot

– [100–125]

– [75–90]

[230–290]

[250–290]

[270–310]

| (113) | Võttes arvesse ärimudelis, tehnilises taristus ja organisatsioonilises ülesehituses tehtud parandusi ning nende mõju prognoositavale PBB likviidsusele, maksevõimele ja kasumlikkusele, leiab komisjon, et ümberkorralduskava vastab ümberkorraldamisteatise tingimustele seoses pikaajalise majandusliku elujõulisuse taastamisega. |
| --- | --- |

(113)

Võttes arvesse ärimudelis, tehnilises taristus ja organisatsioonilises ülesehituses tehtud parandusi ning nende mõju prognoositavale PBB likviidsusele, maksevõimele ja kasumlikkusele, leiab komisjon, et ümberkorralduskava vastab ümberkorraldamisteatise tingimustele seoses pikaajalise majandusliku elujõulisuse taastamisega.

VI.2.3.2.   Omapanus (kulude jagamine)

| (114) | Vastavalt ümberkorraldamisteatisele peaks abisaaja kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Teatise 3. jaos on sätestatud järgmised sellekohased põhimõtted:






  a) | ümberkorraldusabi tuleks piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks; |
| --- | --- | --- |

(114)

Vastavalt ümberkorraldamisteatisele peaks abisaaja kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Teatise 3. jaos on sätestatud järgmised sellekohased põhimõtted:

a)

ümberkorraldusabi tuleks piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks;

| b) | selleks et piirata abi ulatust vajaliku miinimumiga, peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks kõigepealt oma vahendeid. See võib hõlmata näiteks varade müüki; |
| --- | --- |

b)

selleks et piirata abi ulatust vajaliku miinimumiga, peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks kõigepealt oma vahendeid. See võib hõlmata näiteks varade müüki;

| c) | ümberkorralduskulusid ei kanna ainult riik, vaid ka panka investeerinud osalejad, ning et kahjum kaetakse olemasolevast kapitalist ja et riigi sekkumise eest makstakse sobiva suurusega tasu. Kulude jagamise nõudel on kaks eesmärki: piirata võimalikke konkurentsimoonutusi ja vältida moraalset ohtu (33). |
| --- | --- |

c)

ümberkorralduskulusid ei kanna ainult riik, vaid ka panka investeerinud osalejad, ning et kahjum kaetakse olemasolevast kapitalist ja et riigi sekkumise eest makstakse sobiva suurusega tasu. Kulude jagamise nõudel on kaks eesmärki: piirata võimalikke konkurentsimoonutusi ja vältida moraalset ohtu (33).

| (115) | Komisjoni kahtlust, et abi ulatus ei pruugi olla piiratud pikaajalise majandusliku elujõulisuse taastamiseks minimaalselt vajalikuga, on võimalik hajutada. Saksamaa investeerib HREsse ligikaudu 10 miljardit eurot. Osa sellest kapitalisüstist, s.o 2,08 miljardit eurot, kasutatakse rämpspanga FMS-WM rekapitaliseerimiseks ning ülejäänud 1,59 miljardit eurot antakse ümberkorraldamise käigus üle FMS-WMile. Umbes 63 % 10 miljardi euro suurusest summast jääb HRE kontserni. |
| --- | --- |

(115)

Komisjoni kahtlust, et abi ulatus ei pruugi olla piiratud pikaajalise majandusliku elujõulisuse taastamiseks minimaalselt vajalikuga, on võimalik hajutada. Saksamaa investeerib HREsse ligikaudu 10 miljardit eurot. Osa sellest kapitalisüstist, s.o 2,08 miljardit eurot, kasutatakse rämpspanga FMS-WM rekapitaliseerimiseks ning ülejäänud 1,59 miljardit eurot antakse ümberkorraldamise käigus üle FMS-WMile. Umbes 63 % 10 miljardi euro suurusest summast jääb HRE kontserni.

| (116) | PBB on ainus HRE kontserni äriüksus, kes hakkab edaspidi tegema uusi äritehinguid ning osaleb seega aktiivselt konkurentsis. Tema esimese taseme omavahendite määr (arvutatud Basel II sisereitingutel põhineva meetodi abil) on 2011. aasta lõpus prognooside kohaselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,9 %, mis väheneb ümberkorraldamisperioodil veidi, jõudes 2015. aasta lõpuks 12,4 %ni. Ümberkorralduskava ei tekita kahtlust, et pank täidab kapitali miinimumnõude ka ümberkorraldamisperioodil. Prognoositud esimese taseme omavahendite määr on kõrge, ent vastab täielikult konkurentide kapitalinäitajatele. Finantskriisi tõttu eeldatakse praegu pankadelt üldiselt suuremaid kapitali suhtarve kui kriisieelsel ajal. Peale selle tuleb meeles pidada, et kriisi ajal vajab PBB oma raskuste tõttu tugevat kapitalibaasi, et veenda turuosalisi selles, et ta on usaldusväärne äripartner. Seega leiab komisjon, et antud kapitali suurus ja sellest tulenevad kapitali suhtarvud on piisavad ja piiratud minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(116)

PBB on ainus HRE kontserni äriüksus, kes hakkab edaspidi tegema uusi äritehinguid ning osaleb seega aktiivselt konkurentsis. Tema esimese taseme omavahendite määr (arvutatud Basel II sisereitingutel põhineva meetodi abil) on 2011. aasta lõpus prognooside kohaselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 12,9 %, mis väheneb ümberkorraldamisperioodil veidi, jõudes 2015. aasta lõpuks 12,4 %ni. Ümberkorralduskava ei tekita kahtlust, et pank täidab kapitali miinimumnõude ka ümberkorraldamisperioodil. Prognoositud esimese taseme omavahendite määr on kõrge, ent vastab täielikult konkurentide kapitalinäitajatele. Finantskriisi tõttu eeldatakse praegu pankadelt üldiselt suuremaid kapitali suhtarve kui kriisieelsel ajal. Peale selle tuleb meeles pidada, et kriisi ajal vajab PBB oma raskuste tõttu tugevat kapitalibaasi, et veenda turuosalisi selles, et ta on usaldusväärne äripartner. Seega leiab komisjon, et antud kapitali suurus ja sellest tulenevad kapitali suhtarvud on piisavad ja piiratud minimaalselt vajalikuga.

| (117) | Peale selle anti HRE-le garantiisid ühtekokku 145 miljardi euro ulatuses, millest pank kasutas 124 miljardit eurot. Need garantiid olid vajalikud selleks, et võimaldada pangal jätkata oma tegevust olukorras, kus teda ohustas maksejõuetus, vähemalt seni kuni HRE-l oli võimalik anda oma langenud väärtusega varad üle FMS-WMile. Kõik HRE kontserni kasutatud garantiid, mis ulatusid ühtekokku 124 miljardi euroni, anti FMS-WMile üle 1. oktoobril 2010. Seega ei tugine PBB tegevus enam riigigarantiidele. See üleandmine aitas tagada, et garantiide kujul antud abi piirati ajaliselt vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(117)

Peale selle anti HRE-le garantiisid ühtekokku 145 miljardi euro ulatuses, millest pank kasutas 124 miljardit eurot. Need garantiid olid vajalikud selleks, et võimaldada pangal jätkata oma tegevust olukorras, kus teda ohustas maksejõuetus, vähemalt seni kuni HRE-l oli võimalik anda oma langenud väärtusega varad üle FMS-WMile. Kõik HRE kontserni kasutatud garantiid, mis ulatusid ühtekokku 124 miljardi euroni, anti FMS-WMile üle 1. oktoobril 2010. Seega ei tugine PBB tegevus enam riigigarantiidele. See üleandmine aitas tagada, et garantiide kujul antud abi piirati ajaliselt vajaliku miinimumiga.

| (118) | Ümberkorraldamisteatises on sätestatud, et abi saavad pangad peavad ümberkorraldamise rahastamiseks kasutama ennekõike omavahendeid, mida üldiselt tehakse varade müümise teel. HRE eraldas suure osa oma varadest, andes nii varadest nimiväärtusega umbes 210 miljardit eurot kui ka tuletisinstrumentidest väärtusega umbes 280 miljardit eurot üle rämpspangale FMS-WM, mille tulemusena vähenes bilansimaht poole võrra. Ometi ei teeninud ta selle tehinguga raamatupidamislikku kasumit, mida oleks saanud kasutada ümberkorralduskulude rahastamiseks. Varade üleandmine on samuti pigem käsitatav riigiabina, kuna hind, mida HRE-le nende varade eest maksti, oli umbes 16,2 miljardit eurot kõrgem kui asjaomaste varade tegelik majanduslik väärtus. Olenemata sellest on kontsern juba võõrandanud ja võõrandab oma osalust äriühingutes (nt äriühingutes Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Šveits), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) ja Collineo Asset Management GmbH). |
| --- | --- |

(118)

Ümberkorraldamisteatises on sätestatud, et abi saavad pangad peavad ümberkorraldamise rahastamiseks kasutama ennekõike omavahendeid, mida üldiselt tehakse varade müümise teel. HRE eraldas suure osa oma varadest, andes nii varadest nimiväärtusega umbes 210 miljardit eurot kui ka tuletisinstrumentidest väärtusega umbes 280 miljardit eurot üle rämpspangale FMS-WM, mille tulemusena vähenes bilansimaht poole võrra. Ometi ei teeninud ta selle tehinguga raamatupidamislikku kasumit, mida oleks saanud kasutada ümberkorralduskulude rahastamiseks. Varade üleandmine on samuti pigem käsitatav riigiabina, kuna hind, mida HRE-le nende varade eest maksti, oli umbes 16,2 miljardit eurot kõrgem kui asjaomaste varade tegelik majanduslik väärtus. Olenemata sellest on kontsern juba võõrandanud ja võõrandab oma osalust äriühingutes (nt äriühingutes Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Šveits), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) ja Collineo Asset Management GmbH).

| (119) | HRE on maksnud SoFFinile kõikide Saksamaa antud garantiide eest intresse, mille määr ulatub 0,5 %st kuni 0,8 %ni aastas. Seega maksis ta kõnealuse riigiabiosa eest piisavat tasu komisjoni teatise „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (edaspidi „pangandusteatis”) (34) tähenduses. Pank seevastu ei ole senini maksnud tasu ei kapitalisüsti eest ega ka toetusmeetmest tuleneva omakapitalitoetuse eest ega ole suuteline tagama riigiabiga tarvis asjakohast sissenõudmismehhanismi, mille puhul oleks varade üleandmisväärtus kõrgem nende tegelikust majanduslikust väärtusest. |
| --- | --- |

(119)

HRE on maksnud SoFFinile kõikide Saksamaa antud garantiide eest intresse, mille määr ulatub 0,5 %st kuni 0,8 %ni aastas. Seega maksis ta kõnealuse riigiabiosa eest piisavat tasu komisjoni teatise „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (edaspidi „pangandusteatis”) (34) tähenduses. Pank seevastu ei ole senini maksnud tasu ei kapitalisüsti eest ega ka toetusmeetmest tuleneva omakapitalitoetuse eest ega ole suuteline tagama riigiabiga tarvis asjakohast sissenõudmismehhanismi, mille puhul oleks varade üleandmisväärtus kõrgem nende tegelikust majanduslikust väärtusest.

| (120) | HRE üldise majandusliku olukorra põhjal võib järeldada, et pangal ei olnud lihtsalt võimalik anda märkimisväärset täiendavat omapanust ümberkorraldamiskuludesse (35). Järelikult tuleb ebapiisavat omapanust kompenseerida ümberkorralduskavas sätestatavate eriti pikaajaliste struktuurimeetmetega, et tagada panga päästmisega seotud kulude asjakohane jagamine panga ja aktsionäride vahel. Komisjon leiab, et võttes arvesse käesolevale juhtumile ainuomaseid asjaolusid, kompenseerib piisavalt panga ebapiisavat omapanust ümberkorralduskavaga ettenähtud kontserni suuruse, turuosade, äritegevuse ulatuse ja bilansimahu vähenemine. |
| --- | --- |

(120)

HRE üldise majandusliku olukorra põhjal võib järeldada, et pangal ei olnud lihtsalt võimalik anda märkimisväärset täiendavat omapanust ümberkorraldamiskuludesse (35). Järelikult tuleb ebapiisavat omapanust kompenseerida ümberkorralduskavas sätestatavate eriti pikaajaliste struktuurimeetmetega, et tagada panga päästmisega seotud kulude asjakohane jagamine panga ja aktsionäride vahel. Komisjon leiab, et võttes arvesse käesolevale juhtumile ainuomaseid asjaolusid, kompenseerib piisavalt panga ebapiisavat omapanust ümberkorralduskavaga ettenähtud kontserni suuruse, turuosade, äritegevuse ulatuse ja bilansimahu vähenemine.

| (121) | Samuti tuleb meeles pidada, et pank riigistati ning endistele aktsionäridele maksti hüvitist kontserniväärtuse alusel riigiabi arvestamata (36). Riigiabi reguleerivate õigusnormide kohaselt on see positiivne ning tähendab seda, et endised aktsionärid on oma aktsiad kaotanud, mistõttu tuleb lähtuda sellest, HRE ümberkorraldamiskulude jaotamine oli piisav. |
| --- | --- |

(121)

Samuti tuleb meeles pidada, et pank riigistati ning endistele aktsionäridele maksti hüvitist kontserniväärtuse alusel riigiabi arvestamata (36). Riigiabi reguleerivate õigusnormide kohaselt on see positiivne ning tähendab seda, et endised aktsionärid on oma aktsiad kaotanud, mistõttu tuleb lähtuda sellest, HRE ümberkorraldamiskulude jaotamine oli piisav.

| (122) | Seoses HRE võlgnevusega omanike ees kohustus Saksamaa mitte tegema kolmandatele isikutele väljamakseid kasumist sõltuvatest rahastamisvahenditest ja ühtlasi tagama, et teise taseme omavahendite omanikele ei maksta üldse hüvitist investeeringu eest või kui makstakse, siis vaid vähesel määral, osaledes sel moel kulude jagamises samamoodi kui esimese taseme omavahendite omanikud. |
| --- | --- |

(122)

Seoses HRE võlgnevusega omanike ees kohustus Saksamaa mitte tegema kolmandatele isikutele väljamakseid kasumist sõltuvatest rahastamisvahenditest ja ühtlasi tagama, et teise taseme omavahendite omanikele ei maksta üldse hüvitist investeeringu eest või kui makstakse, siis vaid vähesel määral, osaledes sel moel kulude jagamises samamoodi kui esimese taseme omavahendite omanikud.

| (123) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et HRE aktsionärid on kandnud piisavalt ümberkorraldamiskulusid ja seega on asjakohaselt arvesse võetud ka moraalse riski ohtu. |
| --- | --- |

(123)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et HRE aktsionärid on kandnud piisavalt ümberkorraldamiskulusid ja seega on asjakohaselt arvesse võetud ka moraalse riski ohtu.

VI.2.3.3.   Konkurentsimoonutuste piiramise meetmed

| (124) | Vastavalt ümberkorraldamisteatisele tuleb komisjonil konkurentsimoonutuste piiramise meetmete hindamisel võtta arvesse abisumma suurust, kulude jagamise taset ja finantseerimisasutuse tulevast turuseisundit pärast ümberkorraldamist. Selle hinnangu alusel võetakse asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

(124)

Vastavalt ümberkorraldamisteatisele tuleb komisjonil konkurentsimoonutuste piiramise meetmete hindamisel võtta arvesse abisumma suurust, kulude jagamise taset ja finantseerimisasutuse tulevast turuseisundit pärast ümberkorraldamist. Selle hinnangu alusel võetakse asjakohased meetmed.

| (125) | HRE tekitatud konkurentsimoonutused on märkimisväärsed. Saksamaa paigutas HREsse kapitali ühtekokku kuni umbes 9,95 miljardit eurot (FMS-WM sai osa sellest) ja andis 145 miljardi euro ulatuses garantiisid. HRE rakendas ka varade toetusmeedet, millest abielement moodustas umbes 20 miljardit eurot. Kuna riigiabi on olnud märkimisväärne, siis tuleb HRE põhjalikult ümber korraldada. |
| --- | --- |

(125)

HRE tekitatud konkurentsimoonutused on märkimisväärsed. Saksamaa paigutas HREsse kapitali ühtekokku kuni umbes 9,95 miljardit eurot (FMS-WM sai osa sellest) ja andis 145 miljardi euro ulatuses garantiisid. HRE rakendas ka varade toetusmeedet, millest abielement moodustas umbes 20 miljardit eurot. Kuna riigiabi on olnud märkimisväärne, siis tuleb HRE põhjalikult ümber korraldada.

| (126) | PBB on HRE õigusjärglane, mis on hästi rahastatud ja HRE varasemate riskantsete laenutehingutega seotud koormast vabastatud. PBB tegevuse jätkamine ja jagunemise lihtsustamine eeldas ulatuslikku abi. PBB on siiski palju väiksem pank ja peale selle on Saksamaa võtnud piisavaid meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

(126)

PBB on HRE õigusjärglane, mis on hästi rahastatud ja HRE varasemate riskantsete laenutehingutega seotud koormast vabastatud. PBB tegevuse jätkamine ja jagunemise lihtsustamine eeldas ulatuslikku abi. PBB on siiski palju väiksem pank ja peale selle on Saksamaa võtnud piisavaid meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks.

| (127) | Esiteks eristub PBB majandusüksusena selgelt varasemast HREst. PBB riigistati, mistõttu toimuvad PBBs praegu põhjalikud ümberkorraldused, mille tulemusena on PBB oluliselt väiksem pank kui endine HRE. Pärast hulga varade üleandmist FMS-WMile moodustab PBB strateegiline bilansimaht, mis ei hõlma PBB bilansis sisalduvaid likvideeritavaid portfelle ega sünteetiliselt FMS-WMile üleantud varasid, umbes 15 % HRE kontserni bilansimahust 2008. aasta lõpu seisuga. |
| --- | --- |

(127)

Esiteks eristub PBB majandusüksusena selgelt varasemast HREst. PBB riigistati, mistõttu toimuvad PBBs praegu põhjalikud ümberkorraldused, mille tulemusena on PBB oluliselt väiksem pank kui endine HRE. Pärast hulga varade üleandmist FMS-WMile moodustab PBB strateegiline bilansimaht, mis ei hõlma PBB bilansis sisalduvaid likvideeritavaid portfelle ega sünteetiliselt FMS-WMile üleantud varasid, umbes 15 % HRE kontserni bilansimahust 2008. aasta lõpu seisuga.

| (128) | Teiseks on Saksamaa võtnud komisjoni ees mitu kohustust seoses PBB turuseisundi piiramisega (mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud V jaos). PBB jätkab tegutsemist ainult kahes valdkonnas, nimelt kinnisvara rahastamises ja avaliku sektori investeeringute rahastamises. Ümberkorraldamisperioodil jääb mõlema tegevusala kasv piiratuks, kuna nii uute äritehingute, bilansimahu ja portfelli ulatuse kohta on kehtestatud ülemmäärad, mistõttu on PBB-l vaid väike võimalus hõivata uusi turgusid ja moonutada seeläbi konkurentsi. See kasvupiirang kehtib vähemalt 31. detsembrini 2013 ning tõenäoliselt kauem, kui PBBd ei ole selleks ajaks veel erastatud. Kõik muud HRE kontserni liikmed peavad oma tegevuse lõpetama ja likvideerima oma portfellid, see kehtib ennekõike selliste tegevusalade kohta, nagu taristuprojektide rahastamine, kapitaliturud ja varahaldus ning avaliku sektori rahastamine. |
| --- | --- |

(128)

Teiseks on Saksamaa võtnud komisjoni ees mitu kohustust seoses PBB turuseisundi piiramisega (mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud V jaos). PBB jätkab tegutsemist ainult kahes valdkonnas, nimelt kinnisvara rahastamises ja avaliku sektori investeeringute rahastamises. Ümberkorraldamisperioodil jääb mõlema tegevusala kasv piiratuks, kuna nii uute äritehingute, bilansimahu ja portfelli ulatuse kohta on kehtestatud ülemmäärad, mistõttu on PBB-l vaid väike võimalus hõivata uusi turgusid ja moonutada seeläbi konkurentsi. See kasvupiirang kehtib vähemalt 31. detsembrini 2013 ning tõenäoliselt kauem, kui PBBd ei ole selleks ajaks veel erastatud. Kõik muud HRE kontserni liikmed peavad oma tegevuse lõpetama ja likvideerima oma portfellid, see kehtib ennekõike selliste tegevusalade kohta, nagu taristuprojektide rahastamine, kapitaliturud ja varahaldus ning avaliku sektori rahastamine.

| (129) | Kolmandaks kohustus Saksamaa selleks et hajutada komisjoni kahtlusi seoses sellega, et PBB võib kahjustada konkurentsi ja konkurente oma agressiivse hinnakujundusega, tagama, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) on alla 10 % tehingu kohta. Komisjoni arvates on tegemist tõhusa lisameetmega, millega saab piirata ülemääraseid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(129)

Kolmandaks kohustus Saksamaa selleks et hajutada komisjoni kahtlusi seoses sellega, et PBB võib kahjustada konkurentsi ja konkurente oma agressiivse hinnakujundusega, tagama, et PBB ei anna enam uusi laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) on alla 10 % tehingu kohta. Komisjoni arvates on tegemist tõhusa lisameetmega, millega saab piirata ülemääraseid konkurentsimoonutusi.

| (130) | Neljandaks piiratakse PBB tegevust ettekirjutustega, mis hõlmavad omandamiskeeldu ja keeldu viidata oma reklaamides riigiabile. |
| --- | --- |

(130)

Neljandaks piiratakse PBB tegevust ettekirjutustega, mis hõlmavad omandamiskeeldu ja keeldu viidata oma reklaamides riigiabile.

| (131) | Lisaks kohustus Saksamaa tagama, et PBB taaserastatakse esimesel võimalusel ja hiljemalt 31. detsembriks 2015. PBB võõrandamine võimaldab Saksamaa Liitvabariigil (osaliselt) tagasi saada HREsse investeeritud kapitali. Lisaks märgib komisjon, et võimalikult kiire taaserastamine tagab kolmandate isikute võimaluse omandada PBB. |
| --- | --- |

(131)

Lisaks kohustus Saksamaa tagama, et PBB taaserastatakse esimesel võimalusel ja hiljemalt 31. detsembriks 2015. PBB võõrandamine võimaldab Saksamaa Liitvabariigil (osaliselt) tagasi saada HREsse investeeritud kapitali. Lisaks märgib komisjon, et võimalikult kiire taaserastamine tagab kolmandate isikute võimaluse omandada PBB.

VII.   KONTROLL

| (132) | Saksamaa on võtnud kohustuse tagada, et nii HRE ümberkorralduskava kui ka kohustuste loendis sisalduvate kohustuste täitmist jälgib selle eest vastutav usaldusisik. Viimane esitab komisjonile kvartaliaruandeid. |
| --- | --- |

(132)

Saksamaa on võtnud kohustuse tagada, et nii HRE ümberkorralduskava kui ka kohustuste loendis sisalduvate kohustuste täitmist jälgib selle eest vastutav usaldusisik. Viimane esitab komisjonile kvartaliaruandeid.

VIII.   KOKKUVÕTE

| (133) | Komisjon järeldab, et eespool analüüsitud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(133)

Komisjon järeldab, et eespool analüüsitud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (134) | Komisjon leiab ka, et ümberkorraldusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv juhul, kui viiakse ellu 14. juunil 2011 esitatud lõplik ümberkorralduskava ja täidetakse käesolevale otsusele lisatud kohustuste loendis loetletud kohustused, |
| --- | --- |

(134)

Komisjon leiab ka, et ümberkorraldusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv juhul, kui viiakse ellu 14. juunil 2011 esitatud lõplik ümberkorralduskava ja täidetakse käesolevale otsusele lisatud kohustuste loendis loetletud kohustused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Saksamaa andis ja mida ta kavatseb anda kontsernile Hypo Real Estate ja mille moodustavad

| — | 60 miljoni euro suurune kapitalisüst (teatatud 17. aprillil 2009); |
| --- | --- |

—

60 miljoni euro suurune kapitalisüst (teatatud 17. aprillil 2009);

| — | 2,96 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 3. juunil 2009); |
| --- | --- |

—

2,96 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 3. juunil 2009);

| — | 3 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 26. oktoobril 2009); |
| --- | --- |

—

3 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 26. oktoobril 2009);

| — | 1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 30. aprillil 2010), millest 450 miljonit eurot antakse ainult teatavate tingimuste täitmise korral; |
| --- | --- |

—

1,85 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 30. aprillil 2010), millest 450 miljonit eurot antakse ainult teatavate tingimuste täitmise korral;

| — | 2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 10. septembril 2010); |
| --- | --- |

—

2,08 miljardi euro suurune kapitalisüst (teatatud 10. septembril 2010);

| — | garantiid 35 miljardi euro ulatuses (teatatud 30. septembril 2008); |
| --- | --- |

—

garantiid 35 miljardi euro ulatuses (teatatud 30. septembril 2008);

| — | garantiid 52 miljardi euro ulatuses (teatatud 17. aprillil 2009); |
| --- | --- |

—

garantiid 52 miljardi euro ulatuses (teatatud 17. aprillil 2009);

| — | 8 miljardi euro suurune garantii (teatatud 26. oktoobril 2009); |
| --- | --- |

—

8 miljardi euro suurune garantii (teatatud 26. oktoobril 2009);

| — | 10 miljardi euro suurune garantii (teatatud 26. oktoobril 2009); |
| --- | --- |

—

10 miljardi euro suurune garantii (teatatud 26. oktoobril 2009);

| — | 20 miljardi euro suurune likviidsusgarantii (teatatud 2. septembril 2010); |
| --- | --- |

—

20 miljardi euro suurune likviidsusgarantii (teatatud 2. septembril 2010);

| — | 20 miljardi euro suurune arveldusgarantii (teatatud 10. septembril 2010) ja |
| --- | --- |

—

20 miljardi euro suurune arveldusgarantii (teatatud 10. septembril 2010) ja

| — | varade üleandmine rämpspangale FMS Wertmanagement AöR (teatatud 10. septembril 2010) |
| --- | --- |

—

varade üleandmine rämpspangale FMS Wertmanagement AöR (teatatud 10. septembril 2010)

on siseturuga kokkusobiv vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b, võttes arvesse käesoleva otsuse lisas esitatud kohustuste loendit.

Artikkel 2

Saksamaa esitab alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast komisjonile üksikasjalikud kvartaliaruanded käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmete kohta, mida rakendatakse vastavalt kohustuste loendis esitatud ajakavale.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 18. juuli 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklist 87 saanud ELi toimimise lepingu artikkel 107 ja EÜ asutamislepingu artiklist 88 ELi toimimise lepingu artikkel 108. Kõnealused artiklipaarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  ELT C 240, 7.10.2009, lk 11; ELT C 13, 20.1.2010, lk 58; ELT C 300, 6.11.2010, lk 6.

2

(3)  Komisjoni 2. oktoobri 2008. aasta otsus (ELT C 293, 15.11.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsus riigiabi juhtumi N 625/08 kohta (ELT C 143, 24.6.2009, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 7. mai 2009. aasta otsus, mis asendati 24. juuli 2009. aasta otsusega riigiabi juhtumi C 15/09 kohta (ex N 196/09) (ELT C 240, 7.10.2009, lk 11).

5

(6)  Vt joonealune märkus 5.

6

(7)  Saksamaa sõnul pole HRE mitte kunagi ametlikult taotlenud ega SoFFin ei ole heaks kiitnud kõnealust 2 miljardi euro suurust SoFFini garantiid rämpspanga kasuks.

7

(8)  Komisjoni 13. novembri 2009. aasta otsus riigiabi juhtumite C 15/09 (ex N 196/09), N 333/09 ja N 557/09 kohta (ELT C 13, 20.1.2010, lk 58).

8

(9)  Komisjoni 21. detsembri 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi N 694/09 kohta (ELT C 25, 2.2.2010, lk 14).

9

(10)  Komisjoni 19. mai 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi N 161/10 kohta (ELT C 190, 14.7.2010, lk 7).

10

(11)  HRE rämpspank.

11

(12)  Komisjoni 24. septembri 2010. aasta otsus riigiabi juhtumite C 15/09 (ex N 196/09) ja N 380/10 kohta (ELT C 300, 6.11.2010, lk 6).

12

(13)  Lisateavet HRE kontserni ja tema probleemide kohta leiab menetluse algatamise otsusest ja laiendamise otsustest.

13

(14)  HRE Finance i.L. asutati 2007. aastal ühe konkreetse väärtpaberitehingu eesmärgil ja alates 2008. aastast on see likvideerimisel. Sellel puudusid töötajaid ja selle bilansimaht ulatus 2010. aasta lõpuks ainult 275 000 euroni.

14

(15)  Konfidentsiaalne teave.

15

(16)  Vt joonealune märkus 10.

16

(17)  Komisjoni 27. oktoobri 2008. aasta otsus riigiabi juhtumi N 512/08, Saksamaa krediidiasutuste abikava, kohta, mis asendati komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsusega riigiabi juhtumi N 625/08 kohta, Saksamaa finantseerimisasutuste abikava (ELT C 143, 24.6.2009, lk 1).

17

(18)  ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

18

(19)  Saksamaa sõnul ei ole HRE mitte kunagi ametlikult taotlenud ega SoFFin ei ole heaks kiitnud kõnealust 2 miljardi euro suurust SoFFini garantiid rämpspanga kasuks. Komisjon ei ole seda garantiid heaks kiitnud.

19

(20)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

20

(21)  Kogu kohustuste loend on lisatud käesolevale otsusele.

21

(22)  Põhiturgudel on PBB-l filiaalid, kuid muudel turgudel tal filiaale ei ole.

22

(23)  Komisjoni 2. oktoobri 2008. aasta otsus (ELT C 293, 15.11.2008, lk 1); komisjoni 7. mai 2009. aasta otsus, mis asendati 24. juuli 2009. aasta otsusega riigiabi juhtumi C 15/09 (ex N 196/09) kohta (ELT C 240, 7.10.2009, lk 11); komisjoni 13. novembri 2009. aasta otsus riigiabi juhtumite C 15/09 (ex N 196/09), N 333/09 ja N 557/09 kohta (ELT C 13, 20.1.2010, lk 58); komisjoni 21. detsembri 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi N 694/09 kohta (ELT C 25, 2.2.2010, lk 14); komisjoni 19. mai 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi N 161/10 kohta (ELT C 190, 14.7.2010, lk 7); komisjoni 24. septembri 2010. aasta otsus riigiabi juhtumite C 15/09 (ex N 196/09) ja N 380/10 kohta (ELT C 300, 6.11.2010, lk 6).

23

(24)  See likvideerimise kohustus ei eelda iseenesest Saksamaa võimalust võõrandada hiljem kas äriühing DEPFA Bank plc. tervikuna või osaliselt või tema tütarettevõtjad. Kui selline võõrandamine peaks aset leidma enne 2013. aasta detsembri lõppu, siis teatatakse sellest komisjonile ja seda ei tehta enne komisjoni heakskiitu. See kohustus võimaldab komisjonil juhul, kui DEPFA Bank plc. kontsern või kõik selle liikmed naasevad turule, kindlaks teha, kas DEPFA Bank plc. kontsernile antav mis tahes kujul riigiabi moonutab konkurentsi ning vajaduse korral rakendada asjakohaseid meetmeid selle konkurentsimoonutuse vältimiseks.

24

(25)  Vt nt komisjoni 31. märtsi 2011. aasta otsus riigiabi juhtumi SA.32745 kohta (2011/NN – Kommunaallaen, ELTs veel avaldamata).

25

(26)  Vt komisjoni otsus 2010/395/EL riigiabi juhtumi C 17/09 kohta, LBBW (ELT L 188, 21.7.2010, lk 1) ja komisjoni otsus 2010/608/EÜ juhtumi C 10/09 kohta, ING (ELT L 274, 19.10.2010, lk 139).

26

(27)  Vt komisjoni otsus 2010/395/EL.

27

(28)  Siinkohal nõustub komisjon Heisse Kursawe Evershedsi väitega, et HRE-le antavat riigiabi võib heaks kiita vaid siis, kui viimane esitab usaldusväärse ümberkorralduskava.

28

(29)  Vastavalt otsustuspraktikale ei hinnata likvideerimisel olevate kontserni liikmete (nt DEPFA Bank plc.) majanduslikku elujõulisust.

29

(30)  Halvenenud turutingimuste stsenaarium eeldab riiklikku kriisi, nagu ilmneb CEBS-i 2010. aasta stressitestist ja topelttoetuste andmise stsenaariumist, mõjutades laenukahjumit, riskiga kaalutud varasid ja pikendamismäärasid.

30

(31)  Kõnealune portfell ei sisalda rämpspangale FMS-WM üleantud varasid.

31

(32)  Teatavaid isikuid (nt juhatuse ja nõukogu liikmed) ei ole neis andmetes arvestatud.

32

(33)  Vt ümberkorraldamisteatise punkt 22.

33

(34)  ELT C 270, 25.10.2008, lk 8.

34

(35)  Panga kunagine eriti raske majanduslik olukord võis samuti olla üheks põhjuseks, miks Saksamaa otsustas selle riigistada.

35

(36)  Üldiselt lähtub komisjon sellest, et ettevõtja ei saa kasu ei olemasolevate osade võõrandamisest ega ka varade üleandmisest, kuna tegemist on pelga omanike vahetumisega. Seepärast ei ole vähemusaktsionäridele makstav hüvitis HRE-le antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna ettevõtjale ei tulenenud sellest riigiabiga kaasnevat eelist. Vt seoses sellega ka komisjoni 16. veebruari 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi N 61/09 kohta, äriühingu Anglo Irish Bank Corporation plc omanike vahetumine (ELT C 177, 30.7.2009, lk 2) ja komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsus riigiabi juhtumi C 14/08 kohta, Northern Rock (ELT C 135, 3.6.2008, lk 21).

36

---

LISA

JUHTUMI SA.28264 (C 15/09) HYPO REAL ESTATE – SAKSAMAA – KOHUSTUSTE LOEND

SISUKORD

| 1. | Üldised asjaolud |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uute äritehingute piiramine kontserniliikmega PBB |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kontserniliikme PBB taaserastamine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kontserniliikme PBB kasvu piiramine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kontserniliikme DEPFA plc äritegevuse aktiivne vähendamine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rämpspank |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tegevuse aktiivne vähendamine ja lõpetamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Turuosade vähendamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Omapanus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Muud kohustused |
| --- | --- |

10.

| 11. | Võõrandamistingimused |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik |
| --- | --- |

12.

Lisa. Usaldusisik

| A. | Nimetamine |
| --- | --- |

A.

| B. | Usaldusisiku ülesanded ja kohustused |
| --- | --- |

B.

| C. | HRE ülesanded ja kohustused |
| --- | --- |

C.

| D. | Usaldusisiku asendamine, ametist vabastamine ja uue usaldusisiku nimetamine |
| --- | --- |

D.

1.   Üldised asjaolud

| i) | Saksamaa Liitvabariik (edaspidi „Saksamaa”) kinnitab, et 1. aprillil 2009 esitatud ja 14. juunil 2011 ajakohastatud Hypo Real Estate kontserni (edaspidi „HRE”) ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”), mis sisaldab alljärgnevalt kirjeldatud kohustusi (edaspidi „kohustused”), viiakse täielikult ellu kehtestatud tähtaegade (edaspidi „tähtajad”) jooksul. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa Liitvabariik (edaspidi „Saksamaa”) kinnitab, et 1. aprillil 2009 esitatud ja 14. juunil 2011 ajakohastatud Hypo Real Estate kontserni (edaspidi „HRE”) ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”), mis sisaldab alljärgnevalt kirjeldatud kohustusi (edaspidi „kohustused”), viiakse täielikult ellu kehtestatud tähtaegade (edaspidi „tähtajad”) jooksul.

| ii) | Käesoleva kohustuste loendi eesmärk on võimaldada Euroopa Komisjonil teha juhtumi SA.28264 (C 15/09) kohta otsus, milles kiidetakse heaks Saksamaa teatatud riigiabi, mis seisneb nimelt rekapitaliseerimismeetmete rakendamises, garantiide andmises ning kõikide meetmete võtmises seoses rämpspanga FMS-Wertmanagement (edaspidi „rämpspank”) asutamise, sellesse varade paigutamise ja selle teenindamisega HRE tütarettevõtjate poolt. |
| --- | --- |

ii)

Käesoleva kohustuste loendi eesmärk on võimaldada Euroopa Komisjonil teha juhtumi SA.28264 (C 15/09) kohta otsus, milles kiidetakse heaks Saksamaa teatatud riigiabi, mis seisneb nimelt rekapitaliseerimismeetmete rakendamises, garantiide andmises ning kõikide meetmete võtmises seoses rämpspanga FMS-Wertmanagement (edaspidi „rämpspank”) asutamise, sellesse varade paigutamise ja selle teenindamisega HRE tütarettevõtjate poolt.

| iii) | Seoses äriühingute Deutsche Pfandbriefbank AG (edaspidi „PBB”) ja DEPFA BANK plc (edaspidi „DEPFA plc”); äriühingu DEPFA plc äriühingus Hypo Public Finance Bank plc (edaspidi „HPFB”) osaluse, äriühingute Hypo Pfandbrief Bank International S.A. (edaspidi „HPBI”) ja DEPFA ACS Bank plc (edaspidi „ACS”) taaserastamisega peavad kõik taaserastatud äriühingud täitma kõik käesolevas loendis loetletud kohustused. Ainult kontserniliige PBB ei pea seda tegema enne 31. detsembrit 2013. Taaserastamise all tuleb mõista olukorda, kus Saksamaa ei kontrolli otseselt ega kaudselt asjaomast ettevõtjat ei osaliselt ega tervikuna ühinemismääruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses (edaspidi „taaserastamine”). |
| --- | --- |

iii)

Seoses äriühingute Deutsche Pfandbriefbank AG (edaspidi „PBB”) ja DEPFA BANK plc (edaspidi „DEPFA plc”); äriühingu DEPFA plc äriühingus Hypo Public Finance Bank plc (edaspidi „HPFB”) osaluse, äriühingute Hypo Pfandbrief Bank International S.A. (edaspidi „HPBI”) ja DEPFA ACS Bank plc (edaspidi „ACS”) taaserastamisega peavad kõik taaserastatud äriühingud täitma kõik käesolevas loendis loetletud kohustused. Ainult kontserniliige PBB ei pea seda tegema enne 31. detsembrit 2013. Taaserastamise all tuleb mõista olukorda, kus Saksamaa ei kontrolli otseselt ega kaudselt asjaomast ettevõtjat ei osaliselt ega tervikuna ühinemismääruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses (edaspidi „taaserastamine”).

2.   Uute äritehingute piiramine kontserniliikmega PBB

Saksamaa tagab, et hiljemalt siis, kui tehakse teatavaks komisjoni lõplik otsus HRE-le antud riigiabi kokkusobivuse kohta ühisturuga (edaspidi „otsus”) piirab HRE oma uute äritehingute tegemist, võimaldades neid teha vaid kontserniliikmel PBB. Saksamaa tagab, et ükski muu HRE liige ei tee uusi äritehinguid ja et nad lõpetavad oma tegevuse. Kontserniliige PBB jätkab tegutsemist eripangana, mille tegevusalad on võlakirjadega seotud kinnisvara rahastamine ja võlakirjadega seotud avaliku sektori investeeringute rahastamine liidumaades punkti 8.4 tähenduses:

| i) | kinnisvara rahastamise vallas keskendutakse kontserniliikme PBB tegevusele, mis seisneb ärikinnisvara rahastamise tehingutes professionaalsete kinnisvaraklientidega; |
| --- | --- |

i)

kinnisvara rahastamise vallas keskendutakse kontserniliikme PBB tegevusele, mis seisneb ärikinnisvara rahastamise tehingutes professionaalsete kinnisvaraklientidega;

| ii) | avaliku sektori investeeringute rahastamine hõlmab ainult avaliku sektori projektide keskmise või pika tähtajaga rahastamist, sh sellega tihedalt seotud teenuseid, mis pakuvad majanduslikku huvi ja tagavad tootlikkuse.






  a) | Seega piirdub kontserniliikme PBB tootekataloog järgmiste valdkondade finantseerimisega:






  I) | avalik-õiguslikud asutused (haldus- ja sihtasutused, haridus- ja kultuuriasutused ja spordirajatised); |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

avaliku sektori investeeringute rahastamine hõlmab ainult avaliku sektori projektide keskmise või pika tähtajaga rahastamist, sh sellega tihedalt seotud teenuseid, mis pakuvad majanduslikku huvi ja tagavad tootlikkuse.

a)

Seega piirdub kontserniliikme PBB tootekataloog järgmiste valdkondade finantseerimisega:

I)

avalik-õiguslikud asutused (haldus- ja sihtasutused, haridus- ja kultuuriasutused ja spordirajatised);

| II) | kohaliku omavalitsuse hallatav elamuehitus (sotsiaalkorterite ehitamine, elamuehitus, üliõpilaselamud); |
| --- | --- |

II)

kohaliku omavalitsuse hallatav elamuehitus (sotsiaalkorterite ehitamine, elamuehitus, üliõpilaselamud);

| III) | kommunaalteenused ja side (elektrienergia tootmine, vee tootmine ja veevarustus, kanalisatsioon ja reoveepuhastamine, jäätmemajandus ja jäätmete taaskasutamine); |
| --- | --- |

III)

kommunaalteenused ja side (elektrienergia tootmine, vee tootmine ja veevarustus, kanalisatsioon ja reoveepuhastamine, jäätmemajandus ja jäätmete taaskasutamine);

| IV) | põhitaristu (maantee-, mere-, raudtee- ja lennutranspordivõrgustik ja -rajatised; lähi- ja kaugveovahendid; julgeoleku ja riigikaitsega seotud rajatised ja seadmed); |
| --- | --- |

IV)

põhitaristu (maantee-, mere-, raudtee- ja lennutranspordivõrgustik ja -rajatised; lähi- ja kaugveovahendid; julgeoleku ja riigikaitsega seotud rajatised ja seadmed);

| V) | tervishoid ja eakad (tervishoiu- ja hoolekandeasutused, haldus- ja kindlustusasutused)). |
| --- | --- |

V)

tervishoid ja eakad (tervishoiu- ja hoolekandeasutused, haldus- ja kindlustusasutused)).

| b) | Kontserniliikme PBB avaliku sektori klientide ringi piiratakse järgmiselt:






  I) | avalik-õiguslik võlgnik, keda rahastatakse otse eespool nimetatud tootekataloogi alusel sihtotstarbeliselt ja kes on kattevõimeline Saksa kaetud pangavõlakirjade seaduse (Pfandbriefgesetz) tähenduses; |
| --- | --- | --- |

b)

Kontserniliikme PBB avaliku sektori klientide ringi piiratakse järgmiselt:

I)

avalik-õiguslik võlgnik, keda rahastatakse otse eespool nimetatud tootekataloogi alusel sihtotstarbeliselt ja kes on kattevõimeline Saksa kaetud pangavõlakirjade seaduse (Pfandbriefgesetz) tähenduses;

| II) | avalik- või eraõiguslikus vormis ja juhtimiskorraldusega ettevõtjad, kellel on avalik-õiguslik garantii kaetud pangavõlakirjade seaduse tähenduses (transpordi- ja võrguettevõtjad; munitsipaalasutused, kutseliidud, haldusettevõtjad, mittetulundusühingud, ühistud); |
| --- | --- |

II)

avalik- või eraõiguslikus vormis ja juhtimiskorraldusega ettevõtjad, kellel on avalik-õiguslik garantii kaetud pangavõlakirjade seaduse tähenduses (transpordi- ja võrguettevõtjad; munitsipaalasutused, kutseliidud, haldusettevõtjad, mittetulundusühingud, ühistud);

| III) | sihtasutused, kellel on avalik-õiguslik garantii kaetud pangavõlakirjade seaduse tähenduses (PPP/PFI projektidega tegelevad sihtasutused, ehitiste ja rajatistega tegelevad investeerimisasutused, ekspordilaenugarantiiga/ECAga kaetud kapitalikaubad). |
| --- | --- |

III)

sihtasutused, kellel on avalik-õiguslik garantii kaetud pangavõlakirjade seaduse tähenduses (PPP/PFI projektidega tegelevad sihtasutused, ehitiste ja rajatistega tegelevad investeerimisasutused, ekspordilaenugarantiiga/ECAga kaetud kapitalikaubad).

| c) | Rahastamisstruktuuride puhul lähtutakse projektiga/objektiga saadavatest rahavoogudest ja/või avalik-õiguslikust garantiist või muudest avalik-õiguslikest tagatistest kaetud pangavõlakirjade seaduse tähenduses. Seoses kõikide uute avalik-õiguslike investeeringute rahastamisega tagatakse vastava kasutustõendi esitamine. Kontserniliikme PBB avaliku sektori investeeringute rahastamise esemeks ei ole eelarvevahendid, likviidsuskattevahendid, kassalaenud ja arvelduslaenud, mis on mõeldud jooksvateks kulutusteks. |
| --- | --- |

c)

Rahastamisstruktuuride puhul lähtutakse projektiga/objektiga saadavatest rahavoogudest ja/või avalik-õiguslikust garantiist või muudest avalik-õiguslikest tagatistest kaetud pangavõlakirjade seaduse tähenduses. Seoses kõikide uute avalik-õiguslike investeeringute rahastamisega tagatakse vastava kasutustõendi esitamine. Kontserniliikme PBB avaliku sektori investeeringute rahastamise esemeks ei ole eelarvevahendid, likviidsuskattevahendid, kassalaenud ja arvelduslaenud, mis on mõeldud jooksvateks kulutusteks.

| iii) | Kontserniliige PBB võib teha ümberkorraldusi ja pikendada olemasolevate varade tähtaega niivõrd, kui see on vajalik varade väärtuse säilitamiseks ja tagatisreservide tõhusaks haldamiseks. |
| --- | --- |

iii)

Kontserniliige PBB võib teha ümberkorraldusi ja pikendada olemasolevate varade tähtaega niivõrd, kui see on vajalik varade väärtuse säilitamiseks ja tagatisreservide tõhusaks haldamiseks.

| iv) | Regulatiivsete ja muude õiguslike nõuete (nt nõuded, mis tulenevad Basel IIIst, MaRisk’ist, EBA/CEBSist ja kaetud pangavõlakirjade seadusest ning mida saab tagada vaid asendatavate ja õiguslikult vajalike riigivõlakirjadega) täitmiseks võib kontserniliige PBB sõltumata avaliku sektori rahastamise lõpetamisest edaspidi omandada, omada ja võõrandada noteeritud väärtpabereid oma tagatisreservide haldamiseks ja likviidsuse juhtimiseks. See ei hõlma strateegilise tegevusalana avaliku sektori rahastamist. |
| --- | --- |

iv)

Regulatiivsete ja muude õiguslike nõuete (nt nõuded, mis tulenevad Basel IIIst, MaRisk’ist, EBA/CEBSist ja kaetud pangavõlakirjade seadusest ning mida saab tagada vaid asendatavate ja õiguslikult vajalike riigivõlakirjadega) täitmiseks võib kontserniliige PBB sõltumata avaliku sektori rahastamise lõpetamisest edaspidi omandada, omada ja võõrandada noteeritud väärtpabereid oma tagatisreservide haldamiseks ja likviidsuse juhtimiseks. See ei hõlma strateegilise tegevusalana avaliku sektori rahastamist.

3.   Kontserniliikme PBB taaserastamine

| i) | Saksamaa tagab, et vastavalt punktis 11 sätestatud võõrandamistingimustele taaserastatakse kontserniliige PBB esimesel võimalusel hiljemalt 31. detsembriks 2014 majanduslikult vastuvõetavatel tingimustel võõrandamise teel ühele või mitmele omandajale, kes ei sõltu ei Saksamaast ega HREst, ning vajaduse korral avaliku pakkumise teel. Omandaja on Saksamaast sõltumatu, kui taaserastamise ajal ei kontrolli Saksamaa omandajat ei kaudselt ega otseselt ega osaliselt või tervikuna ühinemismääruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses. Omandaja on sõltumatu HREst, kui taaserastamise ajal ei ole tal osalust omandajas ei otseselt ega kaudselt ning tal puudub omandajaga mis tahes äriõiguslik seos. Komisjon peab omandaja heaks kiitma. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa tagab, et vastavalt punktis 11 sätestatud võõrandamistingimustele taaserastatakse kontserniliige PBB esimesel võimalusel hiljemalt 31. detsembriks 2014 majanduslikult vastuvõetavatel tingimustel võõrandamise teel ühele või mitmele omandajale, kes ei sõltu ei Saksamaast ega HREst, ning vajaduse korral avaliku pakkumise teel. Omandaja on Saksamaast sõltumatu, kui taaserastamise ajal ei kontrolli Saksamaa omandajat ei kaudselt ega otseselt ega osaliselt või tervikuna ühinemismääruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses. Omandaja on sõltumatu HREst, kui taaserastamise ajal ei ole tal osalust omandajas ei otseselt ega kaudselt ning tal puudub omandajaga mis tahes äriõiguslik seos. Komisjon peab omandaja heaks kiitma.

| ii) | Taaserastamistingimused on majanduslikult vastuvõetavad siis, kui taaserastamisest saadav tulu moodustab






  a) | 31. detsembri 2013. aasta seisuga vähemalt [80–100] % või |
| --- | --- | --- |

ii)

Taaserastamistingimused on majanduslikult vastuvõetavad siis, kui taaserastamisest saadav tulu moodustab

a)

31. detsembri 2013. aasta seisuga vähemalt [80–100] % või

| b) | 31. detsembri 2014. aasta seisuga vähemalt [80–100] % |
| --- | --- |

b)

31. detsembri 2014. aasta seisuga vähemalt [80–100] %

kõikide maksete kogusummast kuni 10,23 miljardi euro ulatuses, mida Sonderfond Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „SoFFin”) andis

| a) | kolmandatele isikutele HRE aktsiate omandamiseks ja |
| --- | --- |

a)

kolmandatele isikutele HRE aktsiate omandamiseks ja

| b) | HRE-le rekapitaliseerimismeetmete rakendamiseks |
| --- | --- |

b)

HRE-le rekapitaliseerimismeetmete rakendamiseks

ning mida kavatsetakse veel anda vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele.

Kui asjaomast äriühingut ei ole taaserastatud 31. detsembriks 2014, siis tuleb seda teha hiljemalt 31. detsembriks 2015, olenemata saadavast tulust. Kui äriühingut ei ole taaserastatud ka 31. detsembriks 2015, siis nimetatakse ametisse võõrandamise eest vastutav usaldusisik, kellele tehakse ülesandeks kontserniliikme PBB taaserastamine olenemata saadavast tulust. Võõrandamise eest vastutava usaldusisiku nimetamine, tema ülesanded, kohustused ja neist vabastamine põhinevad lisas „Usaldusisik” kirjeldatud menetlusel.

4.   Kontserniliikme PBB kasvu piiramine

| i) | Saksamaa tagab, et kontserniliikme PBB selliste strateegiliste tegevusalade, milleks on kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine, intresse teeniva vara (edaspidi „intresse teeniv vara”) kumulatiivne arvestuslik väärtus, mis 31. detsembril 2010 ulatus 34,3 miljardi euroni, ei ületa 31. detsembri 2011. aasta seisuga [30–50] miljardit eurot, 31. detsembri 2012. aasta seisuga [40–60] miljardit eurot, 31. detsembri 2013. aasta seisuga [40–60] miljardit eurot, 31. detsembri 2014. aasta seisuga [40–60] miljardit eurot ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga [60–90] miljardit eurot. Intresse teeniva vara väärtus jaotub mõlema strateegilise tegevusala vahel järgmiselt:






  a) | kinnisvara rahastamise puhul 31. detsembri 2011. aasta seisuga [20–40] miljardit eurot, 31. detsembri 2012. aasta seisuga [20–40] miljardit eurot, 31. detsembri 2013. aasta seisuga [20–40] miljardit eurot, 31. detsembri 2014. aasta seisuga [30–50] miljardit eurot ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga [30–50] miljardit eurot; |
| --- | --- | --- |

i)

Saksamaa tagab, et kontserniliikme PBB selliste strateegiliste tegevusalade, milleks on kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine, intresse teeniva vara (edaspidi „intresse teeniv vara”) kumulatiivne arvestuslik väärtus, mis 31. detsembril 2010 ulatus 34,3 miljardi euroni, ei ületa 31. detsembri 2011. aasta seisuga [30–50] miljardit eurot, 31. detsembri 2012. aasta seisuga [40–60] miljardit eurot, 31. detsembri 2013. aasta seisuga [40–60] miljardit eurot, 31. detsembri 2014. aasta seisuga [40–60] miljardit eurot ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga [60–90] miljardit eurot. Intresse teeniva vara väärtus jaotub mõlema strateegilise tegevusala vahel järgmiselt:

a)

kinnisvara rahastamise puhul 31. detsembri 2011. aasta seisuga [20–40] miljardit eurot, 31. detsembri 2012. aasta seisuga [20–40] miljardit eurot, 31. detsembri 2013. aasta seisuga [20–40] miljardit eurot, 31. detsembri 2014. aasta seisuga [30–50] miljardit eurot ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga [30–50] miljardit eurot;

| b) | avaliku sektori investeeringute rahastamise puhul 31. detsembri 2011. aasta seisuga [10–25] miljardit eurot, 31. detsembri 2012. aasta seisuga [10–25] miljardit eurot, 31. detsembri 2013. aasta seisuga [10–25] miljardit eurot, 31. detsembri 2014. aasta seisuga [10–25] miljardit eurot ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga [10–25] miljardit eurot. |
| --- | --- |

b)

avaliku sektori investeeringute rahastamise puhul 31. detsembri 2011. aasta seisuga [10–25] miljardit eurot, 31. detsembri 2012. aasta seisuga [10–25] miljardit eurot, 31. detsembri 2013. aasta seisuga [10–25] miljardit eurot, 31. detsembri 2014. aasta seisuga [10–25] miljardit eurot ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga [10–25] miljardit eurot.

| ii) | Kontserniliikme PBB selliste strateegiliste tegevusalade nagu kinnisvara rahastamise ja avaliku sektori investeeringute rahastamise intresse teeniva vara kumulatiivne arvestuslik väärtus lähtub järgmistest uute äritehingute väärtustest:






  a) | kinnisvara rahastamise vallas piirdub uute äritehingute väärtus 2011. aastal [9–15] miljardi euroga, 2012. aastal [9–15] miljardi euroga, 2013. aastal [7–16] miljardi euroga, 2014. aastal [5–16] miljardi euroga ja 2015. aastal [5–16] miljardi euroga; |
| --- | --- | --- |

ii)

Kontserniliikme PBB selliste strateegiliste tegevusalade nagu kinnisvara rahastamise ja avaliku sektori investeeringute rahastamise intresse teeniva vara kumulatiivne arvestuslik väärtus lähtub järgmistest uute äritehingute väärtustest:

a)

kinnisvara rahastamise vallas piirdub uute äritehingute väärtus 2011. aastal [9–15] miljardi euroga, 2012. aastal [9–15] miljardi euroga, 2013. aastal [7–16] miljardi euroga, 2014. aastal [5–16] miljardi euroga ja 2015. aastal [5–16] miljardi euroga;

| b) | avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas piirdub uute äritehingute väärtus 2011. aastal [1–5] miljardi euroga, 2012. aastal [1–5] miljardi euroga, 2013. aastal [1–6] miljardi euroga, 2014. aastal [1–7] miljardi euroga ja 2015. aastal [1–7] miljardi euroga. |
| --- | --- |

b)

avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas piirdub uute äritehingute väärtus 2011. aastal [1–5] miljardi euroga, 2012. aastal [1–5] miljardi euroga, 2013. aastal [1–6] miljardi euroga, 2014. aastal [1–7] miljardi euroga ja 2015. aastal [1–7] miljardi euroga.

Kui punkti 4 alapunkti ii alapunktides a ja b viidatud uute äritehingute mahtude ülemmäärade saavutamine on ebatõenäoline, siis võib seda puudujääki kompenseerida järgnevatel aastatel.

| iii) | Põhimõtteliselt tuleb järgida punkti 4 alapunktides i ja ii sätestatud ülemmäärasid. Neist kõrvalekaldumine on lubatud järgmistel juhtudel:






  a) | PBB võib punkti 4 alapunktis i nimetatud mõlema strateegilise tegevusala ja punkti 4 alapunktis ii nimetatud uute äritehingute intressi teenivate varade summa piires kompenseerida ühe tegevusala realiseerimata kasvu teise tegevusala täiendava kasvuga. Selle võimaluse kasutamine eeldab, et avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas ulatub uute tehingute väärtus ajavahemikus 2011–2013 vähemalt [1–4] miljardist eurost kuni [1–4] miljardi euroni ning ajavahemikus 2014–2015 vähemalt [1–4] miljardist eurost kuni [1–4] miljardi euroni; |
| --- | --- | --- |

iii)

Põhimõtteliselt tuleb järgida punkti 4 alapunktides i ja ii sätestatud ülemmäärasid. Neist kõrvalekaldumine on lubatud järgmistel juhtudel:

a)

PBB võib punkti 4 alapunktis i nimetatud mõlema strateegilise tegevusala ja punkti 4 alapunktis ii nimetatud uute äritehingute intressi teenivate varade summa piires kompenseerida ühe tegevusala realiseerimata kasvu teise tegevusala täiendava kasvuga. Selle võimaluse kasutamine eeldab, et avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas ulatub uute tehingute väärtus ajavahemikus 2011–2013 vähemalt [1–4] miljardist eurost kuni [1–4] miljardi euroni ning ajavahemikus 2014–2015 vähemalt [1–4] miljardist eurost kuni [1–4] miljardi euroni;

| b) | juhul kui ühe tegevusala kasv osutub väiksemaks kui algselt kavandatud, siis võib seda vahet kompenseerida uute tehingutega sedavõrd, kuivõrd edaspidi peetakse kinni punkti 4 alapunktis i osutatud mõlema tegevusala intresse teenivate varade kumulatiivsest arvestuslikust väärtusest ning kuivõrd punkti 4 alapunktis ii osutatud uute tehingute väärtus ei ületa [7–11] % aastas. |
| --- | --- |

b)

juhul kui ühe tegevusala kasv osutub väiksemaks kui algselt kavandatud, siis võib seda vahet kompenseerida uute tehingutega sedavõrd, kuivõrd edaspidi peetakse kinni punkti 4 alapunktis i osutatud mõlema tegevusala intresse teenivate varade kumulatiivsest arvestuslikust väärtusest ning kuivõrd punkti 4 alapunktis ii osutatud uute tehingute väärtus ei ületa [7–11] % aastas.

| iv) | Saksamaa tagab, et kontserniliikme PBB vastavalt IFRS-le korrigeeritud bilansimaht (edaspidi „vastavalt IFRSile korrigeeritud bilansimaht”), mis 31. detsembri 2010. aasta seisuga ulatus 112,6 miljardi euroni, ei ületa 31. detsembri 2011. aasta seisuga 107,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2012. aasta seisuga 105,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2013. aasta seisuga 105,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2014. aasta seisuga 103,0 miljardit eurot ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga 107,0 miljardit eurot. |
| --- | --- |

iv)

Saksamaa tagab, et kontserniliikme PBB vastavalt IFRS-le korrigeeritud bilansimaht (edaspidi „vastavalt IFRSile korrigeeritud bilansimaht”), mis 31. detsembri 2010. aasta seisuga ulatus 112,6 miljardi euroni, ei ületa 31. detsembri 2011. aasta seisuga 107,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2012. aasta seisuga 105,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2013. aasta seisuga 105,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2014. aasta seisuga 103,0 miljardit eurot ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga 107,0 miljardit eurot.

| v) | Saksamaa tagab, et kontserniliikme PBB vastavalt IFRSile korrigeeritud strateegiline bilansimaht, mis 31. detsembri 2010. aasta seisuga ulatus 64,7 miljardi euroni, ei ületa 31. detsembri 2011. aasta seisuga 67,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2012. aasta seisuga 71,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2013. aasta seisuga 75,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2014. aasta seisuga 79,0 miljardit eurot ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga 86,0 miljardit eurot. |
| --- | --- |

v)

Saksamaa tagab, et kontserniliikme PBB vastavalt IFRSile korrigeeritud strateegiline bilansimaht, mis 31. detsembri 2010. aasta seisuga ulatus 64,7 miljardi euroni, ei ületa 31. detsembri 2011. aasta seisuga 67,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2012. aasta seisuga 71,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2013. aasta seisuga 75,0 miljardit eurot, 31. detsembri 2014. aasta seisuga 79,0 miljardit eurot ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga 86,0 miljardit eurot.

| vi) | Kontserniliikme PBB uued tehingud hõlmavad kõiki uusi nominaalmahtusid (ilma pikendamise ja ümberkorraldusteta), mis sisalduvad strateegiliste tegevusalade, nagu kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine, intressi teenivates varades. Sünditseerimist, mis tavaliselt viiakse ellu kuue kuuga, saab kohaldada vaid PBB ülejäänud osa suhtes. |
| --- | --- |

vi)

Kontserniliikme PBB uued tehingud hõlmavad kõiki uusi nominaalmahtusid (ilma pikendamise ja ümberkorraldusteta), mis sisalduvad strateegiliste tegevusalade, nagu kinnisvara rahastamine ja avaliku sektori investeeringute rahastamine, intressi teenivates varades. Sünditseerimist, mis tavaliselt viiakse ellu kuue kuuga, saab kohaldada vaid PBB ülejäänud osa suhtes.

| vii) | Vastavalt IFRSile korrigeeritud bilansimaht vastab kontserniliikme PBB sellisele bilansimahule IFRSi tähenduses, mida on korrigeeritud strateegiliselt ebaoluliste varade rämpspangale FMS-WM üleandmise ühekordse edastamismõjuga. See on seotud näiteks rämpspanga rahastamisega Euroopa Keskpanga poolt või aegunud ülekandmisviisidega, nagu näiteks kompenseerivate uuenduste asemel tuletisinstrumentide puhul. Kontserniliikme PBB vastavalt IFRSile korrigeeritud bilansimaht sisaldab lisaks nõuetekohaseks pangandustegevuseks vajalikele varaliikidele veel järgmist:






  a) | strateegiliselt asjakohase portfelli intressi teeniv vara (kinnisvara rahastamine, avaliku sektori investeeringute rahastamine) (punkti 4 alapunkt i); |
| --- | --- | --- |

vii)

Vastavalt IFRSile korrigeeritud bilansimaht vastab kontserniliikme PBB sellisele bilansimahule IFRSi tähenduses, mida on korrigeeritud strateegiliselt ebaoluliste varade rämpspangale FMS-WM üleandmise ühekordse edastamismõjuga. See on seotud näiteks rämpspanga rahastamisega Euroopa Keskpanga poolt või aegunud ülekandmisviisidega, nagu näiteks kompenseerivate uuenduste asemel tuletisinstrumentide puhul. Kontserniliikme PBB vastavalt IFRSile korrigeeritud bilansimaht sisaldab lisaks nõuetekohaseks pangandustegevuseks vajalikele varaliikidele veel järgmist:

a)

strateegiliselt asjakohase portfelli intressi teeniv vara (kinnisvara rahastamine, avaliku sektori investeeringute rahastamine) (punkti 4 alapunkt i);

| b) | bilansis kajastatud strateegiliselt ebaolulise avaliku sektori rahastamise portfelli intressi teeniv vara ning |
| --- | --- |

b)

bilansis kajastatud strateegiliselt ebaolulise avaliku sektori rahastamise portfelli intressi teeniv vara ning

| c) | sünteetiliselt, kuid ilma majandusliku omandiõiguse üleminekuta ja seega ka ilma arvutusliku kaotuseta PBB poolt rämpspangale üleantud varad, mis on broneeritud PBB hüpoteektagatiste reservis. |
| --- | --- |

c)

sünteetiliselt, kuid ilma majandusliku omandiõiguse üleminekuta ja seega ka ilma arvutusliku kaotuseta PBB poolt rämpspangale üleantud varad, mis on broneeritud PBB hüpoteektagatiste reservis.

| viii) | Vastavalt IFRSile korrigeeritud strateegiline kontserni bilansimaht vastab sellisele korrigeeritud kontserni bilansimahule IFRSi tähenduses (punkti 4 alapunkt vii), millest on maha arvatud






  a) | PBB bilansis kajastatud strateegiliselt ebaolulise avaliku sektori rahastamise portfelli intressi teenivad varad (punkti 4 alapunkti vii alapunkt b) ning |
| --- | --- | --- |

viii)

Vastavalt IFRSile korrigeeritud strateegiline kontserni bilansimaht vastab sellisele korrigeeritud kontserni bilansimahule IFRSi tähenduses (punkti 4 alapunkt vii), millest on maha arvatud

a)

PBB bilansis kajastatud strateegiliselt ebaolulise avaliku sektori rahastamise portfelli intressi teenivad varad (punkti 4 alapunkti vii alapunkt b) ning

| b) | sünteetiliselt, kuid ilma majandusliku omandiõiguse üleminekuta ja seega ka ilma arvutusliku kaotuseta PBB poolt rämpspangale üleantud varad, mis on broneeritud PBB hüpoteektagatiste reservis (punkti 4 alapunkti vii alapunkt c). |
| --- | --- |

b)

sünteetiliselt, kuid ilma majandusliku omandiõiguse üleminekuta ja seega ka ilma arvutusliku kaotuseta PBB poolt rämpspangale üleantud varad, mis on broneeritud PBB hüpoteektagatiste reservis (punkti 4 alapunkti vii alapunkt c).

| ix) | Saksamaa tagab, et PBB raamatupidamine ja aruandlus võimaldavad hõlpsalt kontrollida kõnealuste kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

ix)

Saksamaa tagab, et PBB raamatupidamine ja aruandlus võimaldavad hõlpsalt kontrollida kõnealuste kohustuste täitmist.

| x) | Punkti 4 alapunktides i, iv ja v esitatud summad võivad muutuda juhitamatu mõju tõttu, näiteks hindamisnormides tehtavate muudatuste tõttu. Bilansinäitajad võivad muutuda ka muude vääringute mõjul ning tuletisinstrumentide turuväärtuste suundumuse tulemusel, kuivõrd kõnealune suundumus erineb ümberkorralduskavas kirjeldatud suundumusest ja erinevus ei tulene tuletisinstrumendi nimiväärtuse suurendamisest. |
| --- | --- |

x)

Punkti 4 alapunktides i, iv ja v esitatud summad võivad muutuda juhitamatu mõju tõttu, näiteks hindamisnormides tehtavate muudatuste tõttu. Bilansinäitajad võivad muutuda ka muude vääringute mõjul ning tuletisinstrumentide turuväärtuste suundumuse tulemusel, kuivõrd kõnealune suundumus erineb ümberkorralduskavas kirjeldatud suundumusest ja erinevus ei tulene tuletisinstrumendi nimiväärtuse suurendamisest.

5.   Kontserniliikme DEPFA plc äritegevuse aktiivne vähendamine

5.1.   Kontserniliikme DEPFA plc äritegevus

Saksamaa tagab, et HRE eraldub täielikult kontserniliikme DEPFA plc äritegevusest,

| i) | loobudes uute tehingute tegemisest kontserniliikmes DEPFA plc (31. detsembri 2008. aasta seisuga on bilansimaht 248 miljardit eurot) hiljemalt otsuse kättetoimetamise kuupäeval. „Uued tehingud” kõnealuse kohustuste loendi tähenduses ei ole järgmised:






  a) | probleemsete olemasolevate laenude ümberkorraldamine väärtuse säilimise eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

i)

loobudes uute tehingute tegemisest kontserniliikmes DEPFA plc (31. detsembri 2008. aasta seisuga on bilansimaht 248 miljardit eurot) hiljemalt otsuse kättetoimetamise kuupäeval. „Uued tehingud” kõnealuse kohustuste loendi tähenduses ei ole järgmised:

a)

probleemsete olemasolevate laenude ümberkorraldamine väärtuse säilimise eesmärgil;

| b) | tehingud, mis on vajalikud kontserniliikme DEPFA plc või rämpspanga likviidsuse juhtimise raames, nt tehingud keskpangaga; |
| --- | --- |

b)

tehingud, mis on vajalikud kontserniliikme DEPFA plc või rämpspanga likviidsuse juhtimise raames, nt tehingud keskpangaga;

| c) | HPBI ja ACS tagatisreservide haldamine; |
| --- | --- |

c)

HPBI ja ACS tagatisreservide haldamine;

| d) | tähtaegade pikendamised, mis on vajalikud kahjumi vältimiseks, sedavõrd, kuivõrd tähtaja pikendamine aitab tagada tunduvalt paremad väljavaated seoses lõpliku realiseerimisega; |
| --- | --- |

d)

tähtaegade pikendamised, mis on vajalikud kahjumi vältimiseks, sedavõrd, kuivõrd tähtaja pikendamine aitab tagada tunduvalt paremad väljavaated seoses lõpliku realiseerimisega;

| e) | tuletisinstrumentidega tehtavad tehingud, mis on vajalikud olemasoleva portfelli intressi-, tagatis- ja laenuriski juhtimiseks, nagu näiteks varade vahetuslepingud niivõrd, kui see tingib kontserniliikme DEPFA plc kõikide turuosade riskipositsiooni vähenemise; |
| --- | --- |

e)

tuletisinstrumentidega tehtavad tehingud, mis on vajalikud olemasoleva portfelli intressi-, tagatis- ja laenuriski juhtimiseks, nagu näiteks varade vahetuslepingud niivõrd, kui see tingib kontserniliikme DEPFA plc kõikide turuosade riskipositsiooni vähenemise;

| f) | tehingud, mis olid täielikult konsolideeritud DEPFA plc bilanssi, ent mille majanduslikud võimalused ja riskid olid sellest olenemata peamiselt kontserniliikme DEPFA pädevuses; |
| --- | --- |

f)

tehingud, mis olid täielikult konsolideeritud DEPFA plc bilanssi, ent mille majanduslikud võimalused ja riskid olid sellest olenemata peamiselt kontserniliikme DEPFA pädevuses;

| g) | kõik tehingud, mis on vajalikud järelevalve või muudel õiguslikel põhjustel, sh kontserniliikme DEPFA plc tagatisreservide haldamiseks ja likviidsuse juhtimiseks noteeritud väärtpaberite omandamine, omamine ja võõrandamine (vt punkti 2 alapunkt iv), kusjuures see ei hõlma strateegilise tegevusalana avaliku sektori finantseerimist; |
| --- | --- |

g)

kõik tehingud, mis on vajalikud järelevalve või muudel õiguslikel põhjustel, sh kontserniliikme DEPFA plc tagatisreservide haldamiseks ja likviidsuse juhtimiseks noteeritud väärtpaberite omandamine, omamine ja võõrandamine (vt punkti 2 alapunkt iv), kusjuures see ei hõlma strateegilise tegevusalana avaliku sektori finantseerimist;

| h) | kõik tehingud, mille DEPFA plc ja tema tütarettevõtjad teevad refinantseerimise eesmärgil, sh uued emissioonid ja võlakirjade tagasiostmine; |
| --- | --- |

h)

kõik tehingud, mille DEPFA plc ja tema tütarettevõtjad teevad refinantseerimise eesmärgil, sh uued emissioonid ja võlakirjade tagasiostmine;

kui punkti 5.1 alapunkti i alapunktides b, d, e ja g esitatakse vajalikkuse nõue, on oluline, et asjaomane meede oleks kohane, et saavutada sellega taotletud eesmärk majanduslikult mõistlikel ja vastuvõetavatel tingimustel;

| ii) | ning






  a) | taaserastades DEPFA plc ning DEPFA plc osaluse äriühingutes HPFB, HPBI ja ACS vastavalt punktile 5.2; |
| --- | --- | --- |

ii)

ning

a)

taaserastades DEPFA plc ning DEPFA plc osaluse äriühingutes HPFB, HPBI ja ACS vastavalt punktile 5.2;

| b) | võõrandades laenuportfellid ja muud varad vastavalt punktile 5.3 ning |
| --- | --- |

b)

võõrandades laenuportfellid ja muud varad vastavalt punktile 5.3 ning

| c) | rämpspanga kasutamise teel, mida on juba tehtud, vastavalt punktile 6. |
| --- | --- |

c)

rämpspanga kasutamise teel, mida on juba tehtud, vastavalt punktile 6.

5.2.   Meede, millega võõrandatakse DEPFA plc ning DEPFA plc osalus äriühingutes HPFB, HPBI ja ACS

| i) | Saksamaa tagab, et juhul kui äriühingute HPFB, HPBI, ACS ja DEPFA plc üksikute varade võõrandamine ei kujuta endast tegevuse aktiivse vähendamise majanduslikku vormi (punkt 5.3), siis taaserastab HRE esimesel võimalusel hiljemalt 31. detsembriks 2014 kontserniliikmed HPFB, HPBI, ACS ja DEPFA plc vastavalt punktis 11 sätestatud võõrandamistingimustele. Ühtlasi tagab Saksamaa, et vajalik võõrandamismenetlus algatatakse õigel ajal, nii et kontserniliikmed HPFB, HPBI, ACS ja DEPFA plc taaserastatakse 31. detsembriks 2014. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa tagab, et juhul kui äriühingute HPFB, HPBI, ACS ja DEPFA plc üksikute varade võõrandamine ei kujuta endast tegevuse aktiivse vähendamise majanduslikku vormi (punkt 5.3), siis taaserastab HRE esimesel võimalusel hiljemalt 31. detsembriks 2014 kontserniliikmed HPFB, HPBI, ACS ja DEPFA plc vastavalt punktis 11 sätestatud võõrandamistingimustele. Ühtlasi tagab Saksamaa, et vajalik võõrandamismenetlus algatatakse õigel ajal, nii et kontserniliikmed HPFB, HPBI, ACS ja DEPFA plc taaserastatakse 31. detsembriks 2014.

| ii) | Kontserniliikmeid HPFB, HPBI, ACS ja DEPFA plc tohib taaserastada ainult juhul, kui seoses asjaomase äriühinguga






  a) | saadakse võõrandamistulu vähemalt [...], võttes arvesse kõiki lepingulisi kohustusi seoses sisuliselt muutmata bilansiliste ja bilansimahu seisukohast oluliste õiguslike raamtingimustega, ning |
| --- | --- | --- |

ii)

Kontserniliikmeid HPFB, HPBI, ACS ja DEPFA plc tohib taaserastada ainult juhul, kui seoses asjaomase äriühinguga

a)

saadakse võõrandamistulu vähemalt [...], võttes arvesse kõiki lepingulisi kohustusi seoses sisuliselt muutmata bilansiliste ja bilansimahu seisukohast oluliste õiguslike raamtingimustega, ning

| b) | omandaja kohustub vabastama äriühingud HPFB, HPBI, ACS ja DEPFA plc refinantseerimisega seotud kohustustest HRE, selle tütarettevõtjate ja rämpspanga vastu, mis teeb võimalikuks HREst ja rämpspangast sõltumatu refinantseerimise. |
| --- | --- |

b)

omandaja kohustub vabastama äriühingud HPFB, HPBI, ACS ja DEPFA plc refinantseerimisega seotud kohustustest HRE, selle tütarettevõtjate ja rämpspanga vastu, mis teeb võimalikuks HREst ja rämpspangast sõltumatu refinantseerimise.

| iii) | Kui kontserniliige DEPFA plc on likvideerimisel ja lõpetab oma tegevuse, siis puudub igasugune vastuolu riigiabi reguleerivate normidega seni, kuni kontserniliige DEPFA plc ei tee uusi tehinguid. Saksamaa kinnitab, et DEPFA plc. ja selle tütarettevõtjate võõrandamisest kolmandatele isikutele teavitatakse eelnevalt Euroopa Komisjoni ning võõrandamine toimub enne 31. detsembrit 2013 vaid siis, kui Euroopa Komisjon selle eelnevalt heaks kiidab. Euroopa Komisjon kontrollib seda niipea kui võimalik. See lubadus ei kehti juhul, kui müüakse vaid DEPFA ja/või selle tütarettevõtjate varasid. |
| --- | --- |

iii)

Kui kontserniliige DEPFA plc on likvideerimisel ja lõpetab oma tegevuse, siis puudub igasugune vastuolu riigiabi reguleerivate normidega seni, kuni kontserniliige DEPFA plc ei tee uusi tehinguid. Saksamaa kinnitab, et DEPFA plc. ja selle tütarettevõtjate võõrandamisest kolmandatele isikutele teavitatakse eelnevalt Euroopa Komisjoni ning võõrandamine toimub enne 31. detsembrit 2013 vaid siis, kui Euroopa Komisjon selle eelnevalt heaks kiidab. Euroopa Komisjon kontrollib seda niipea kui võimalik. See lubadus ei kehti juhul, kui müüakse vaid DEPFA ja/või selle tütarettevõtjate varasid.

5.3.   Laenuportfellide võõrandamine

| i) | Saksamaa tagab, et DEPFA plc muud laenuportfellid, mis ei kuulu punkti 5.2 alla, võõrandatakse hiljemalt 31. detsembriks 2014 ühele või mitmele sõltumatule ja sobivale ostjale. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa tagab, et DEPFA plc muud laenuportfellid, mis ei kuulu punkti 5.2 alla, võõrandatakse hiljemalt 31. detsembriks 2014 ühele või mitmele sõltumatule ja sobivale ostjale.

| ii) | Võõrandamine võib aset leida ainult juhul, kui võttes arvesse kõiki lepingulisi kohustusi seoses sisuliselt muutmata bilansiliste ja bilansimahu seisukohast oluliste õiguslike raamtingimustega, saadakse võõrandamistulu vähemalt [...]. |
| --- | --- |

ii)

Võõrandamine võib aset leida ainult juhul, kui võttes arvesse kõiki lepingulisi kohustusi seoses sisuliselt muutmata bilansiliste ja bilansimahu seisukohast oluliste õiguslike raamtingimustega, saadakse võõrandamistulu vähemalt [...].

6.   Rämpspank

| i) | Saksamaa tagab, et alates 30. septembrist 2013 ei osuta kontserniliige PBB enam teenindamise raames teenuseid rämpspangale FMS-WM. See ei kehti lühiajaliste järeltööde ja abi üleandmise puhul uuele, HRE kontsernist sõltumatule teenuseosutajale. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa tagab, et alates 30. septembrist 2013 ei osuta kontserniliige PBB enam teenindamise raames teenuseid rämpspangale FMS-WM. See ei kehti lühiajaliste järeltööde ja abi üleandmise puhul uuele, HRE kontsernist sõltumatule teenuseosutajale.

| ii) | Saksamaa tagab, et alates 30. septembrist 2013 ei osuta HRE rämpspangale enam refinantseerimisteenuseid. |
| --- | --- |

ii)

Saksamaa tagab, et alates 30. septembrist 2013 ei osuta HRE rämpspangale enam refinantseerimisteenuseid.

| iii) | Saksamaa tagab, ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti i kohaldamist, et rämpspank eraldatakse organisatsiooniliselt selgelt HREst/PBBst. |
| --- | --- |

iii)

Saksamaa tagab, ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti i kohaldamist, et rämpspank eraldatakse organisatsiooniliselt selgelt HREst/PBBst.

7.   Tegevuse aktiivne vähendamine ja lõpetamine

| i) | Saksamaa tagab, et HRE vähendab aktiivselt taristu rahastamist ning kapitaliturutehinguid ja varahaldust. Saksamaa tagab eelkõige, et alates otsuse kättetoimetamise kuupäevast ei tee HRE enam uusi tehinguid taristu rahastamise ning kapitaliturgude ja varahalduse vallas. Punkti 5.1 kohaldatakse mutatis mutandis. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa tagab, et HRE vähendab aktiivselt taristu rahastamist ning kapitaliturutehinguid ja varahaldust. Saksamaa tagab eelkõige, et alates otsuse kättetoimetamise kuupäevast ei tee HRE enam uusi tehinguid taristu rahastamise ning kapitaliturgude ja varahalduse vallas. Punkti 5.1 kohaldatakse mutatis mutandis.

| ii) | Saksamaa tagab, et kontserniliige PBB likvideerib oma bilansist avaliku sektori rahastamise ning hiljemalt alates otsuse teatavakstegemise kuupäevast ei tee enam uusi tehinguid selles vallas. Avaliku sektori rahastamise objektid on avaliku sektori asutustele, nagu valitsus- ja föderaalasutused ning kohalikud omavalitsused ja piirkondlikud valitsused, antavad eelarvelaenud, mille eesmärk on üldine ja kohustustega sidumata eelarverahastamine, mistõttu pole otstarve seotud varade ja/või investeeringutega. |
| --- | --- |

ii)

Saksamaa tagab, et kontserniliige PBB likvideerib oma bilansist avaliku sektori rahastamise ning hiljemalt alates otsuse teatavakstegemise kuupäevast ei tee enam uusi tehinguid selles vallas. Avaliku sektori rahastamise objektid on avaliku sektori asutustele, nagu valitsus- ja föderaalasutused ning kohalikud omavalitsused ja piirkondlikud valitsused, antavad eelarvelaenud, mille eesmärk on üldine ja kohustustega sidumata eelarverahastamine, mistõttu pole otstarve seotud varade ja/või investeeringutega.

8.   Turuosade vähendamine

8.1.   Turuosade vähendamine avaliku sektori investeeringute rahastamise ja avaliku sektori rahastamise alal

31. detsembriks 2010 oli HRE sulgenud järgmised 15 avaliku sektori investeeringute rahastamise ja avaliku sektori rahastamise alal tegutsevat filiaali:

| i) | Amsterdam, |
| --- | --- |

i)

Amsterdam,

| ii) | Ateena, |
| --- | --- |

ii)

Ateena,

| iii) | Bukarest, |
| --- | --- |

iii)

Bukarest,

| iv) | Chicago, |
| --- | --- |

iv)

Chicago,

| v) | Maini-äärne Frankfurt, |
| --- | --- |

v)

Maini-äärne Frankfurt,

| vi) | Hongkong, |
| --- | --- |

vi)

Hongkong,

| vii) | Istanbul, |
| --- | --- |

vii)

Istanbul,

| viii) | Kopenhaagen, |
| --- | --- |

viii)

Kopenhaagen,

| ix) | Milano (filiaali osa), |
| --- | --- |

ix)

Milano (filiaali osa),

| x) | México, |
| --- | --- |

x)

México,

| xi) | Mumbai, |
| --- | --- |

xi)

Mumbai,

| xii) | Nikosia, |
| --- | --- |

xii)

Nikosia,

| xiii) | São Paulo, |
| --- | --- |

xiii)

São Paulo,

| xiv) | Sacramento ja |
| --- | --- |

xiv)

Sacramento ja

| xv) | Varssavi. |
| --- | --- |

xv)

Varssavi.

8.2.   Turuosade vähendamine kinnisvara rahastamise alal

31. detsembriks 2010 oli HRE sulgenud järgmised 12 kinnisvara rahastamise alal tegutsevat filiaali:

| i) | Berliin (filiaali osa), |
| --- | --- |

i)

Berliin (filiaali osa),

| ii) | Dortmund, |
| --- | --- |

ii)

Dortmund,

| iii) | Hamburg, |
| --- | --- |

iii)

Hamburg,

| iv) | Hongkong, |
| --- | --- |

iv)

Hongkong,

| v) | Kopenhaagen, |
| --- | --- |

v)

Kopenhaagen,

| vi) | Lissabon, |
| --- | --- |

vi)

Lissabon,

| vii) | Milano (filiaali osa), |
| --- | --- |

vii)

Milano (filiaali osa),

| viii) | Manchester, |
| --- | --- |

viii)

Manchester,

| ix) | Mumbai, |
| --- | --- |

ix)

Mumbai,

| x) | Singapur, |
| --- | --- |

x)

Singapur,

| xi) | Stockholm ja |
| --- | --- |

xi)

Stockholm ja

| xii) | Tel Aviv. |
| --- | --- |

xii)

Tel Aviv.

8.3.   Püsivate tegevuskohtade ja filiaalide taasavamine

Kontserniliikmele PBB jääb õigus taasavada kolm püsivat tegevuskohta või filiaali Saksamaal (Berliin, Hamburg, Reini-Ruhri piirkond) ning üks püsiv tegevuskoht Stockholmis. Saksamaa tagab, et edaspidi ei ava HRE/PBB ühtegi uut püsivat tegevuskohta, esindust ega filiaali.

8.4.   Uute tehingute tegemise piirangud seoses riikidega

Saksamaa tagab, et kontserniliige PBB teeb uusi tehinguid ainult järgmistes riikides:

| i) | kinnisvara rahastamise vallas:






  a) | põhiturud: Saksamaa, Suurbritannia, Prantsusmaa, Hispaania; |
| --- | --- | --- |

i)

kinnisvara rahastamise vallas:

a)

põhiturud: Saksamaa, Suurbritannia, Prantsusmaa, Hispaania;

| b) | muud turud: Rootsi, Poola, Tšehhi Vabariik, Belgia, Madalmaad, Luksemburg, Austria, Šveits, Taani, Soome, Norra, Slovakkia, Ungari; |
| --- | --- |

b)

muud turud: Rootsi, Poola, Tšehhi Vabariik, Belgia, Madalmaad, Luksemburg, Austria, Šveits, Taani, Soome, Norra, Slovakkia, Ungari;

| ii) | avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas:






  a) | põhiturud: Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia; |
| --- | --- | --- |

ii)

avaliku sektori investeeringute rahastamise vallas:

a)

põhiturud: Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia;

| b) | muud turud: Šveits, Austria, Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Rootsi, Norra, Taani, Soome, Belgia, Madalmaad, Luksemburg, Suurbritannia. |
| --- | --- |

b)

muud turud: Šveits, Austria, Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Rootsi, Norra, Taani, Soome, Belgia, Madalmaad, Luksemburg, Suurbritannia.

9.   Omapanus

9.1.   Tasu rämpspanga kasutamise eest

| i) | Saksamaa tagab, et HRE maksab oma võimaluste piires tasu rämpspanga kasutamise eest. Seoses sellega tagab Saksamaa, et Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „FMSA”) kehtestab vastavalt FMStFG § 8a lõike 4 punktile 8 maksimaalseks maksekohustuseks 1,59 miljardit eurot (edaspidi „maksekohustus”) ning et selle summa, mis vastab makseotsuses kindlaksmääratud lepingulistele tingimustele, tasuvad täies ulatuses ja vajaduse korral järk-järgult HRE tütarettevõtjad, kes on makseotsuse adressaadid. Makse saaja on FMS-WM, mistõttu suureneb selle tulemusel tema omakapital. Vastavalt makseotsusele tasuvad selle summa need HRE liikmed, kes andsid oma varad üle rämpspangale, kui need ületavad 15 % suuruse esimese taseme omavahendite määra ning lisaks lähtuvad teatavatest regulatiivsetest ja muudest nõuetest. Vastavalt 31. märtsil 2011 esitatud andemetele olid nendeks vaid kontserniliikme DEPFA tütarettevõtjad ning sõltuvalt edasistest sündmustest võib makse tasumist nõuda ka kontserniliikme PBB tütarettevõtjatelt. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa tagab, et HRE maksab oma võimaluste piires tasu rämpspanga kasutamise eest. Seoses sellega tagab Saksamaa, et Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „FMSA”) kehtestab vastavalt FMStFG § 8a lõike 4 punktile 8 maksimaalseks maksekohustuseks 1,59 miljardit eurot (edaspidi „maksekohustus”) ning et selle summa, mis vastab makseotsuses kindlaksmääratud lepingulistele tingimustele, tasuvad täies ulatuses ja vajaduse korral järk-järgult HRE tütarettevõtjad, kes on makseotsuse adressaadid. Makse saaja on FMS-WM, mistõttu suureneb selle tulemusel tema omakapital. Vastavalt makseotsusele tasuvad selle summa need HRE liikmed, kes andsid oma varad üle rämpspangale, kui need ületavad 15 % suuruse esimese taseme omavahendite määra ning lisaks lähtuvad teatavatest regulatiivsetest ja muudest nõuetest. Vastavalt 31. märtsil 2011 esitatud andemetele olid nendeks vaid kontserniliikme DEPFA tütarettevõtjad ning sõltuvalt edasistest sündmustest võib makse tasumist nõuda ka kontserniliikme PBB tütarettevõtjatelt.

| ii) | Saksamaa tagab, et kontserniliige PBB tasub oma võimaluste piires Saksamaale nõuetekohast hüvitist riiklike toetusmeetmete eest. Seda tehakse äriühingu Deutsche Pfandbriefbank AG (HGB-Einzelabschluss) kogu kasumi sissenõudmise teel. Kasum nõutakse sisse järgmisel viisil:






  a) | aastast maksustamisjärgset netokasumit kasutatakse täies ulatuses aruandeaasta kahjumi hüvitamiseks; |
| --- | --- | --- |

ii)

Saksamaa tagab, et kontserniliige PBB tasub oma võimaluste piires Saksamaale nõuetekohast hüvitist riiklike toetusmeetmete eest. Seda tehakse äriühingu Deutsche Pfandbriefbank AG (HGB-Einzelabschluss) kogu kasumi sissenõudmise teel. Kasum nõutakse sisse järgmisel viisil:

a)

aastast maksustamisjärgset netokasumit kasutatakse täies ulatuses aruandeaasta kahjumi hüvitamiseks;

| b) | kuni PBB pole taaserastatud, ei tehta otsust, mis näeb ette aruandeaasta kahjumi hüvitamise vabadest reservidest kasumi jaotamise võime saavutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

kuni PBB pole taaserastatud, ei tehta otsust, mis näeb ette aruandeaasta kahjumi hüvitamise vabadest reservidest kasumi jaotamise võime saavutamise eesmärgil;

| c) | kõnealune kasumi jaotamise võime saavutatakse uuesti alles pärast taaserastamist, nii et akumuleerunud kasumi saaks kanda Saksamaa passiivsesse osalusse ning seejärel teha passiivse osaluse tagasimakseid; |
| --- | --- |

c)

kõnealune kasumi jaotamise võime saavutatakse uuesti alles pärast taaserastamist, nii et akumuleerunud kasumi saaks kanda Saksamaa passiivsesse osalusse ning seejärel teha passiivse osaluse tagasimakseid;

| d) | seni, kuni passiivset osalust pole täielikult tagasi makstud, ei maksta välja dividende ega tehta kupongimakseid, mis pole õiguslikult vajalikud. |
| --- | --- |

d)

seni, kuni passiivset osalust pole täielikult tagasi makstud, ei maksta välja dividende ega tehta kupongimakseid, mis pole õiguslikult vajalikud.

| iii) | Saksamaa tagab, et alates hetkest, kui punkti 9.1 alapunktis i viidatud maksukohustus on täielikult täidetud, maksab kontserniliige DEPFA plc (st emaettevõtja ja kõik tütarettevõtjad) oma võimaluste piires Saksamaale nõuetekohast hüvitist riiklike toetusmeetmete eest. See hüvitis sõltub kasumiaruandest ning selle aastamäär vastab summale, mida kontserniliige saab maksta, näitamata kahjumit ja olemata õiguslikult kohustatud teenindama hübriidkapitali omanikku. Hüvitis peab olema ühelt poolt Saksamaa Liitvabariigi või SoFFini ning teiselt poolt DEPFA plc. vahel kujundatud lepinguliste tingimustega selliseks, et see ei oleks mitte kasumist sõltuv hüvitis, vaid tasu kontserniliikme DEPFA plc. stabiliseerimise eesmärgil Saksamaa Liitvabariigi poolt (kaudselt) antud ja Euroopa Liidu poolt heakskiidetud riigiabi eest. |
| --- | --- |

iii)

Saksamaa tagab, et alates hetkest, kui punkti 9.1 alapunktis i viidatud maksukohustus on täielikult täidetud, maksab kontserniliige DEPFA plc (st emaettevõtja ja kõik tütarettevõtjad) oma võimaluste piires Saksamaale nõuetekohast hüvitist riiklike toetusmeetmete eest. See hüvitis sõltub kasumiaruandest ning selle aastamäär vastab summale, mida kontserniliige saab maksta, näitamata kahjumit ja olemata õiguslikult kohustatud teenindama hübriidkapitali omanikku. Hüvitis peab olema ühelt poolt Saksamaa Liitvabariigi või SoFFini ning teiselt poolt DEPFA plc. vahel kujundatud lepinguliste tingimustega selliseks, et see ei oleks mitte kasumist sõltuv hüvitis, vaid tasu kontserniliikme DEPFA plc. stabiliseerimise eesmärgil Saksamaa Liitvabariigi poolt (kaudselt) antud ja Euroopa Liidu poolt heakskiidetud riigiabi eest.

9.2.   Intresside ja kasumi väljamaksmise piirangud

Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad on ümberkorralduskava rakendamise käigus, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2015, kohustatud maksma majandusaasta lõpus kontsernivälistele kolmandatele isikutele välja intresse ja kasumit, mis teeniti eelmisel eelarveaastal 30. septembri 2010. aasta seisuga HRE olemasolevatelt esimese taseme omavahenditelt, passiivselt osaluselt, kahjumis osalevatelt tagatiseta obligatsioonidelt ja kasumiosalussertifikaatidelt vastavalt KWG § 10 lõikele 5 ning muudelt kasumist sõltuvatelt omavahenditelt (nt hübriidkapitalivahendid ja kasumiosalussertifikaadid) (v.a varad) niivõrd, kuivõrd need ei ole tagatud SoFFini poolt (edaspidi „muud omavahendid”) vaid juhul, kui HRE ja tema tütarettevõtjad on selleks õiguslikult kohustatud ilma reserve kasutusele võtmata ning eriarveid kahjustamata vastavalt Saksa äriseadustiku (HGB) § 340 punktile g.

9.3.   Tagasimaksmise piirangud

| i) | Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad on ümberkorralduskava rakendamise käigus, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2015, kohustatud hoiduma muude mittekohustuslike omavahendite (nt hübriidkapitalivahend ja kasumiosalussertifikaat) tagasimaksmisest seni, kuni pole täies ulatuses tagasi makstud investeeritud ja veel investeeritavat SoFFini passiivset osalust või SoFFini muid omavahendeid ning on vähendatud SoFFini omavahendite arvestuslikku väärtust ning/või kuni pole täielikult välja makstud võimalikku kumulatiivset kasumit või intresse SoFFini omavahenditelt. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa tagab, et HRE ja tema tütarettevõtjad on ümberkorralduskava rakendamise käigus, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2015, kohustatud hoiduma muude mittekohustuslike omavahendite (nt hübriidkapitalivahend ja kasumiosalussertifikaat) tagasimaksmisest seni, kuni pole täies ulatuses tagasi makstud investeeritud ja veel investeeritavat SoFFini passiivset osalust või SoFFini muid omavahendeid ning on vähendatud SoFFini omavahendite arvestuslikku väärtust ning/või kuni pole täielikult välja makstud võimalikku kumulatiivset kasumit või intresse SoFFini omavahenditelt.

| ii) | Tagasimaksmiseks peetakse ka selliste vahendite likvideerimist või omandamist, mis on spetsiaalselt emiteeritud teatavate omavahendite rahastamiseks ning mille likvideerimine või omandamine toob majanduslikus mõttes kaasa tagasimaksmise, tagasiostmise või teatavate omavahendite väärtuse vähenemise. |
| --- | --- |

ii)

Tagasimaksmiseks peetakse ka selliste vahendite likvideerimist või omandamist, mis on spetsiaalselt emiteeritud teatavate omavahendite rahastamiseks ning mille likvideerimine või omandamine toob majanduslikus mõttes kaasa tagasimaksmise, tagasiostmise või teatavate omavahendite väärtuse vähenemise.

| iii) | SoFFini nõusolekul ning pärast komisjoniga konsulteerimist ja temalt heakskiidu saamist ei ole välistatud






  a) | tagasivõtuõiguste kasutamine või teatavate omavahendite tagasimaksmine või kasutamise lõpetamine, kuna asjaomast vahendit ei tunnustata enam ei HRE ega sellise aruandluskohustusega üksuse omavahendite kategooria osana, mille jaoks see oli loodud; |
| --- | --- | --- |

iii)

SoFFini nõusolekul ning pärast komisjoniga konsulteerimist ja temalt heakskiidu saamist ei ole välistatud

a)

tagasivõtuõiguste kasutamine või teatavate omavahendite tagasimaksmine või kasutamise lõpetamine, kuna asjaomast vahendit ei tunnustata enam ei HRE ega sellise aruandluskohustusega üksuse omavahendite kategooria osana, mille jaoks see oli loodud;

| b) | olemasoleva omavahendi asendamine uuega, mis kuulub vähemalt samasse kategooriasse ja mis on vähemalt sama mahu ja kestusega, kusjuures omavahendit ei tohi asendada SoFFini omavahendiga; ning |
| --- | --- |

b)

olemasoleva omavahendi asendamine uuega, mis kuulub vähemalt samasse kategooriasse ja mis on vähemalt sama mahu ja kestusega, kusjuures omavahendit ei tohi asendada SoFFini omavahendiga; ning

| c) | teatavate omavahendite tagasiostmine väljastamishinnast madalama hinnaga. |
| --- | --- |

c)

teatavate omavahendite tagasiostmine väljastamishinnast madalama hinnaga.

Saksamaa tagab, et HRE Holding ei maksa dividende 2010. ja 2011. eelarveaasta eest.

10.   Muud kohustused

10.1.   Usaldusväärne ja mõistlik äristrateegia, ELi majanduse laenuvajaduse arvestamine

Saksamaa tagab, et kontserniliige PBB teeb ümberkorralduskava rakendamise käigus, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2015, järgmist:

| i) | rakendab mõistlikku, usaldusväärset ja jätkusuutlikku äristrateegiat; |
| --- | --- |

i)

rakendab mõistlikku, usaldusväärset ja jätkusuutlikku äristrateegiat;

| ii) | kontrollib ettevõttesisese soodustussüsteemi asjakohasust vastavalt seaduslikele ja regulatiivsetele nõuetele ning jälgib, et see ei oleks seotud põhjendamatute riskidega ning et see järgiks pikaajalisi ja jätkusuutlikke eesmärke ja oleks läbipaistev; |
| --- | --- |

ii)

kontrollib ettevõttesisese soodustussüsteemi asjakohasust vastavalt seaduslikele ja regulatiivsetele nõuetele ning jälgib, et see ei oleks seotud põhjendamatute riskidega ning et see järgiks pikaajalisi ja jätkusuutlikke eesmärke ja oleks läbipaistev;

| iii) | võtab arvesse riigi ja ELi majanduse laenuvajadust vastavalt tavalistele turutingimustele, mis on majanduslikult huvipakkuvad. |
| --- | --- |

iii)

võtab arvesse riigi ja ELi majanduse laenuvajadust vastavalt tavalistele turutingimustele, mis on majanduslikult huvipakkuvad.

10.2.   Riikliku toetusega reklaami keeld

Saksamaa tagab, et HRE-le ei tulene konkurentsieelist ei saadud riiklikest toetustest ega muul viisil, mis on seotud saadud riikliku toetusega. See ei puuduta kohustuslikke ja turutingimusi iseloomustavad andmeid, mis avaldatakse asjaomase riikliku toetuse kohta näiteks aasta- või kvartaliaruandes, kapitaliturgu käsitlevatest õigusaktidest tulenevas kohustuseteates, väärtpaberibrošüüris või prospektis.

10.3.   Äriühingute omandamise keeld

| i) | Saksamaa tagab, et ümberkorralduskava rakendamise käigus, kuid mitte kauem kui taaserastamiseni, ent mitte enne 31. detsembrit 2013, ei omanda HRE osalusi ettevõtjates või teeb seda ainult komisjoni eelneval heakskiidul, kui osaluse omandamine on vajalik finantsturu stabiilsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa tagab, et ümberkorralduskava rakendamise käigus, kuid mitte kauem kui taaserastamiseni, ent mitte enne 31. detsembrit 2013, ei omanda HRE osalusi ettevõtjates või teeb seda ainult komisjoni eelneval heakskiidul, kui osaluse omandamine on vajalik finantsturu stabiilsuse tagamiseks.

| ii) | Ettevõtja omandamine kõnealuse kohustuse tähenduses hõlmab nii osalist või täielikku ettevõtja omandamist osade ja varade ülekandmise teel kui ka muude omandamise eesmärgil tehtavate tehingute, näiteks finantsfutuuride ja optsioonidega tehtavate tehingute lõpetamist. |
| --- | --- |

ii)

Ettevõtja omandamine kõnealuse kohustuse tähenduses hõlmab nii osalist või täielikku ettevõtja omandamist osade ja varade ülekandmise teel kui ka muude omandamise eesmärgil tehtavate tehingute, näiteks finantsfutuuride ja optsioonidega tehtavate tehingute lõpetamist.

| iii) | Kõnealune kohustus ei ole seotud HRE kontsernisiseste ümberkorraldustega. |
| --- | --- |

iii)

Kõnealune kohustus ei ole seotud HRE kontsernisiseste ümberkorraldustega.

| iv) | Kõnealune kohustus ei mõjuta, juhul kui ostuhinna ülemmäär ei ületa 31. detsembriks 2015 [10–80] miljonit eurot, ka ettevõtja omandamist tema toetamise eesmärgil laenukohustuste ümberkorraldamise raames ning eriotstarbelise ettevõtja omandamist ega ka omandamist muudel põhjustel, mis tulenevad panga ärimudeli kohasest tegevusest. |
| --- | --- |

iv)

Kõnealune kohustus ei mõjuta, juhul kui ostuhinna ülemmäär ei ületa 31. detsembriks 2015 [10–80] miljonit eurot, ka ettevõtja omandamist tema toetamise eesmärgil laenukohustuste ümberkorraldamise raames ning eriotstarbelise ettevõtja omandamist ega ka omandamist muudel põhjustel, mis tulenevad panga ärimudeli kohasest tegevusest.

10.4.   Kohustused seoses HRE ja PBB infotehnoloogiaga

Saksamaa tagab, et võttes arvesse ettenägematuid asjaolusid, mis kaasnevad selliste suurte projektidega, lõpetab HRE infotehnoloogiaprojekti „New Evolution” pooleliolevad algatused vastavalt projektikavale. Algatustest on pooleli Releases N3–N4/5. Projektikava on lisatud kohustuste loendile.

Sellest olenemata tagab Saksamaa, et hiljemalt 2012. aasta neljanda kvartali lõpuks on lõpule jõutud riskijuhtimis- ja aruandlussüsteemide metoodilise integratsiooni täiendamisega. See hõlmab kontserniliikme PBB riskijuhtimise metoodika ja klienditeenindussüsteemide konsolideerimist ning [...].

10.5.   Kohustus seoses uute äritehingute kasumlikkuse miinimummääraga (riskiga korrigeeritud tulusus – RAROC)

Saksamaa tagab, et PBB ei anna enam laene seoses uute strateegiliste äritehingutega, mille riskiga korrigeeritud tulusus (risk adjusted return on capital – RAROC) on alla 10 % tehingu kohta.

RAROC on maksustamisjärgse netomarginaali ja majandusliku kapitali suhtarv. See kohustus hõlmab uusi tehinguid, mille puhul pole arvestatud tähtaja pikendamist ega ümberkorraldusi.

Kohustuste loendit tuleb tõlgendada järgmiselt:

| i) | brutomarginaal on kliendi tasutud marginaali (väljendatuna baaspunktides üle viitemäära IBOR) ja PBB rahastamiskulu (väljendatuna baaspunktides üle viitemäära IBOR) vahe, mida väljendab siirdehind, millele lisanduvad aastatasud; |
| --- | --- |

i)

brutomarginaal on kliendi tasutud marginaali (väljendatuna baaspunktides üle viitemäära IBOR) ja PBB rahastamiskulu (väljendatuna baaspunktides üle viitemäära IBOR) vahe, mida väljendab siirdehind, millele lisanduvad aastatasud;

| ii) | siirdehind kajastab PBB võõr- ja omakapitalist tehtava uue finantseeringu hinnangulist kulu ning arvestab klientidele antud laenude näitajaid (tähtaeg, garantii jne); |
| --- | --- |

ii)

siirdehind kajastab PBB võõr- ja omakapitalist tehtava uue finantseeringu hinnangulist kulu ning arvestab klientidele antud laenude näitajaid (tähtaeg, garantii jne);

| iii) | puhasmarginaal saadakse, kui brutomarginaalist arvatakse maha:






  a) | kõikvõimalikud kulud (üldkulud, palgakulud, tegevuskulud, amortisatsioonikulud jne), mida hinnatakse tegelike klientidele laenamise kulude alusel; |
| --- | --- | --- |

iii)

puhasmarginaal saadakse, kui brutomarginaalist arvatakse maha:

a)

kõikvõimalikud kulud (üldkulud, palgakulud, tegevuskulud, amortisatsioonikulud jne), mida hinnatakse tegelike klientidele laenamise kulude alusel;

| b) | keskmine riskikulu, mis arvutatakse iga tehingu jaoks vastavalt Basel II meetodile (või vastavalt seejärel kohaldatavatele panga ettekirjutustele) ja arvestuslik maksukulu. |
| --- | --- |

b)

keskmine riskikulu, mis arvutatakse iga tehingu jaoks vastavalt Basel II meetodile (või vastavalt seejärel kohaldatavatele panga ettekirjutustele) ja arvestuslik maksukulu.

| iv) | Majanduslik kapital (kapitali miinimumnõue vastavalt Basel Committee on Banking Supervision Pillar 1-le) arvutatakse asjaomase Basel II meetodi abil (või vastavalt seejärel kohaldatavatele panga ettekirjutustele). |
| --- | --- |

iv)

Majanduslik kapital (kapitali miinimumnõue vastavalt Basel Committee on Banking Supervision Pillar 1-le) arvutatakse asjaomase Basel II meetodi abil (või vastavalt seejärel kohaldatavatele panga ettekirjutustele).

11.   Võõrandamistingimused

| i) | Saksamaa tagab, et vajalikud võõrandamismenetlused algatatakse õigel ajal, nii et on tagatud taaserastamise/võõrandamise tähtaegadest kinnipidamine. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa tagab, et vajalikud võõrandamismenetlused algatatakse õigel ajal, nii et on tagatud taaserastamise/võõrandamise tähtaegadest kinnipidamine.

| ii) | Taaserastamine toimub avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel, kuivõrd see on õiguslikult lubatud ega riku ärisaladust. See ei välista sihipäraseid läbirääkimisi huvitatud isikutega enne menetluse algust või selle ajal. Võõrandamismenetlusest tuleb mõistlikkuse piires teatada vähemalt ühes rahvusvahelises ajalehes. Võõrandamistingimused ei tohi sisaldada klauslit, mis piirab põhjendamatult võimalike huvitatud isikute ringi või lähtub teatavast sidusrühmast. Võõrandamistingimused võivad viidata punkti 5.2 alapunkti ii alapunktis b nimetatud vabastamiskohustusele. Mõistlikkuse piires ja niivõrd kui see on õiguslikult lubatud, võimaldatakse pärast turutingimustele vastavate vaikimiskokkulepete sõlmimist võimalikule ostjale otsene juurepääs kogu teabele, mis on vajalik hoolsuskohustuse auditi tegemiseks. |
| --- | --- |

ii)

Taaserastamine toimub avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel, kuivõrd see on õiguslikult lubatud ega riku ärisaladust. See ei välista sihipäraseid läbirääkimisi huvitatud isikutega enne menetluse algust või selle ajal. Võõrandamismenetlusest tuleb mõistlikkuse piires teatada vähemalt ühes rahvusvahelises ajalehes. Võõrandamistingimused ei tohi sisaldada klauslit, mis piirab põhjendamatult võimalike huvitatud isikute ringi või lähtub teatavast sidusrühmast. Võõrandamistingimused võivad viidata punkti 5.2 alapunkti ii alapunktis b nimetatud vabastamiskohustusele. Mõistlikkuse piires ja niivõrd kui see on õiguslikult lubatud, võimaldatakse pärast turutingimustele vastavate vaikimiskokkulepete sõlmimist võimalikule ostjale otsene juurepääs kogu teabele, mis on vajalik hoolsuskohustuse auditi tegemiseks.

12.   Järelevalve eest vastutav usaldusisik

| i) | Saksamaa tagab, et nii 14. juunil 2011 esitatud HRE ümberkorralduskava elluviimise kui ka kohustuste loendis sisalduvate kohustuste täieliku ja nõuetekohase täitmise üle teostab pidevat järelevalvet sõltumatu, piisavalt kvalifitseeritud ja konfidentsiaalsust hoidma kohustatud usaldusisik. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa tagab, et nii 14. juunil 2011 esitatud HRE ümberkorralduskava elluviimise kui ka kohustuste loendis sisalduvate kohustuste täieliku ja nõuetekohase täitmise üle teostab pidevat järelevalvet sõltumatu, piisavalt kvalifitseeritud ja konfidentsiaalsust hoidma kohustatud usaldusisik.

| ii) | Järelevalve eest vastutava usaldusisiku nimetamine, ülesanded, kohustused ja neist vabastamine põhinevad lisas „Usaldusisik” kirjeldatud menetlustel. |
| --- | --- |

ii)

Järelevalve eest vastutava usaldusisiku nimetamine, ülesanded, kohustused ja neist vabastamine põhinevad lisas „Usaldusisik” kirjeldatud menetlustel.

| iii) | Saksamaa tagab, et käesoleva otsuse täitmise ajal on komisjonil piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik järelevalve teostamiseks käesoleva otsuse täitmise üle. Komisjonil on õigus nõuda HRElt selgitusi ja täpsustusi. Saksamaa ja HRE teevad nii komisjoni kui ka komisjoni nimel tegutseva usaldusisikuga igakülgselt koostööd kõigis küsimustes, mis on seotud järelevalve teostamisega käesoleva otsuse täitmise üle. |
| --- | --- |

iii)

Saksamaa tagab, et käesoleva otsuse täitmise ajal on komisjonil piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik järelevalve teostamiseks käesoleva otsuse täitmise üle. Komisjonil on õigus nõuda HRElt selgitusi ja täpsustusi. Saksamaa ja HRE teevad nii komisjoni kui ka komisjoni nimel tegutseva usaldusisikuga igakülgselt koostööd kõigis küsimustes, mis on seotud järelevalve teostamisega käesoleva otsuse täitmise üle.

LISA

USALDUSISIK

A.   Nimetamine

| i) | Saksamaa kohustub tagama, et






  a) | HRE nimetab järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kelle ülesanded on sätestatud käesoleva lisa B osa punktis ii, ning |
| --- | --- | --- |

i)

Saksamaa kohustub tagama, et

a)

HRE nimetab järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kelle ülesanded on sätestatud käesoleva lisa B osa punktis ii, ning

| b) | juhul kui PBBd ei ole 31. detsembriks 2015 taaserastatud, siis nimetab HRE võõrandamise eest vastutava usaldusisiku, kelle ülesanded on sätestatud B osa punktis iii. |
| --- | --- |

b)

juhul kui PBBd ei ole 31. detsembriks 2015 taaserastatud, siis nimetab HRE võõrandamise eest vastutava usaldusisiku, kelle ülesanded on sätestatud B osa punktis iii.

| ii) | Nii järelevalve eest vastutav usaldusisik kui ka võõrandamise eest vastutav usaldusisik (edaspidi „usaldusisik”) peavad olema HREst sõltumatud. Usaldusisikul, kelleks võib olla näiteks investeerimispank, nõustaja või audiitor, peavad olema volituste täitmiseks vajalikud erialateadmised ning ta ei tohi kunagi põhjustada huvide konflikti. HRE maksab usaldusisikule hüvitist, mis ei tohi takistada sõltumatut ja tõhusat volituste täitmist. Usaldusisiku kulud kannab HRE, kui see on õiguslikult lubatud, muul juhul Saksamaa. |
| --- | --- |

ii)

Nii järelevalve eest vastutav usaldusisik kui ka võõrandamise eest vastutav usaldusisik (edaspidi „usaldusisik”) peavad olema HREst sõltumatud. Usaldusisikul, kelleks võib olla näiteks investeerimispank, nõustaja või audiitor, peavad olema volituste täitmiseks vajalikud erialateadmised ning ta ei tohi kunagi põhjustada huvide konflikti. HRE maksab usaldusisikule hüvitist, mis ei tohi takistada sõltumatut ja tõhusat volituste täitmist. Usaldusisiku kulud kannab HRE, kui see on õiguslikult lubatud, muul juhul Saksamaa.

| iii) | Seoses sellega kohustub Saksamaa tagama, et






  a) | HRE esitab nelja nädala jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva komisjonile heakskiitmiseks kaks või enam järelevalve eest vastutava usaldusisiku kandidaati ning |
| --- | --- | --- |

iii)

Seoses sellega kohustub Saksamaa tagama, et

a)

HRE esitab nelja nädala jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva komisjonile heakskiitmiseks kaks või enam järelevalve eest vastutava usaldusisiku kandidaati ning

| b) | niipea kui on selgunud, et PBBd ei taaserastata 31. detsembriks 2015, esitab HRE hiljemalt 30. septembriks 2015 komisjonile heakskiitmiseks ühe või mitu võõrandamise eest vastutava usaldusisiku kandidaati. |
| --- | --- |

b)

niipea kui on selgunud, et PBBd ei taaserastata 31. detsembriks 2015, esitab HRE hiljemalt 30. septembriks 2015 komisjonile heakskiitmiseks ühe või mitu võõrandamise eest vastutava usaldusisiku kandidaati.

| iv) | Ettepanekud peavad sisaldama nende isikute kohta piisavalt teavet, et komisjon saaks kontrollida, kas esitatud usaldusisiku kandidaadid vastavad A osa punktis ii esitatud tingimustele, ning sisaldama eelkõige järgmist teavet:






  a) | kavandatud volituste üksikasjalikud tingimused koos kõikide sätetega, mille alusel saab usaldusisik oma ülesandeid täita; |
| --- | --- | --- |

iv)

Ettepanekud peavad sisaldama nende isikute kohta piisavalt teavet, et komisjon saaks kontrollida, kas esitatud usaldusisiku kandidaadid vastavad A osa punktis ii esitatud tingimustele, ning sisaldama eelkõige järgmist teavet:

a)

kavandatud volituste üksikasjalikud tingimused koos kõikide sätetega, mille alusel saab usaldusisik oma ülesandeid täita;

| b) | töökava kavand, kus on kirjeldatud, kuidas usaldusisik peab talle delegeeritud ülesandeid täitma. |
| --- | --- |

b)

töökava kavand, kus on kirjeldatud, kuidas usaldusisik peab talle delegeeritud ülesandeid täitma.

| v) | Komisjon otsustab oma äranägemise järgi soovitatud usaldusisikute kandidatuuri heakskiitmise või tagasilükkamise ning kavandatavate volituste heakskiitmise koos vajalike muudatustega, mis on komisjoni arvates vajalikud, et usaldusisik saaks oma kohustusi täita. Juhul kui komisjon kiidab heaks ainult ühe isiku, siis nimetab HRE asjaomase isiku või asutuse kooskõlas komisjoni heakskiidetud volitustega usaldusisikuks või tagab kõnealuse nimetamise. Juhul kui komisjon kiidab heaks enam kui ühe isiku, siis on HRE-l õigus otsustada, milline heakskiidetud isik usaldusisikuks nimetada. Usaldusisik nimetatakse ametisse ühe nädala jooksul pärast komisjoni heakskiitu kooskõlas komisjoni heakskiidetud volitustega. |
| --- | --- |

v)

Komisjon otsustab oma äranägemise järgi soovitatud usaldusisikute kandidatuuri heakskiitmise või tagasilükkamise ning kavandatavate volituste heakskiitmise koos vajalike muudatustega, mis on komisjoni arvates vajalikud, et usaldusisik saaks oma kohustusi täita. Juhul kui komisjon kiidab heaks ainult ühe isiku, siis nimetab HRE asjaomase isiku või asutuse kooskõlas komisjoni heakskiidetud volitustega usaldusisikuks või tagab kõnealuse nimetamise. Juhul kui komisjon kiidab heaks enam kui ühe isiku, siis on HRE-l õigus otsustada, milline heakskiidetud isik usaldusisikuks nimetada. Usaldusisik nimetatakse ametisse ühe nädala jooksul pärast komisjoni heakskiitu kooskõlas komisjoni heakskiidetud volitustega.

| vi) | Juhul kui kõik esitatud usaldusisikute kandidaadid lükatakse tagasi, siis peab Saksamaa tagama, et HRE esitab kahe nädala jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist vastavalt käesoleva lisa A osa punktides i ja iv nimetatud tingimustele ja menetlusele vähemalt kahe isiku või asutuse kandidatuuri. |
| --- | --- |

vi)

Juhul kui kõik esitatud usaldusisikute kandidaadid lükatakse tagasi, siis peab Saksamaa tagama, et HRE esitab kahe nädala jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist vastavalt käesoleva lisa A osa punktides i ja iv nimetatud tingimustele ja menetlusele vähemalt kahe isiku või asutuse kandidatuuri.

| vii) | Juhul kui komisjon lükkab soovitatud usaldusisikud järjekordselt tagasi, siis määrab komisjon usaldusisiku, kelle nimetab ametisse HRE kooskõlas komisjoni poolt heaks kiidetud usaldusisiku volitustega või kelle nimetamise HRE tagab. |
| --- | --- |

vii)

Juhul kui komisjon lükkab soovitatud usaldusisikud järjekordselt tagasi, siis määrab komisjon usaldusisiku, kelle nimetab ametisse HRE kooskõlas komisjoni poolt heaks kiidetud usaldusisiku volitustega või kelle nimetamise HRE tagab.

B.   Usaldusisiku ülesanded ja kohustused

| i) | Usaldusisiku ülesanne on tagada nii kohustuste loendis loetletud kohustuste kui ka HRE 14. juuni 2011. aasta ümberkorralduskava täielik ja nõuetekohane täitmine. Komisjon võib omal algatusel või usaldusisiku või HRE taotlusel anda korraldusi või juhiseid, et tagada käesoleva otsuse lisas osutatud kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

i)

Usaldusisiku ülesanne on tagada nii kohustuste loendis loetletud kohustuste kui ka HRE 14. juuni 2011. aasta ümberkorralduskava täielik ja nõuetekohane täitmine. Komisjon võib omal algatusel või usaldusisiku või HRE taotlusel anda korraldusi või juhiseid, et tagada käesoleva otsuse lisas osutatud kohustuste täitmine.

| ii) | Järelevalve eest vastutav usaldusisik






  a) | esitab komisjonile oma esimeses aruandes üksikasjaliku töökava koos kirjeldusega, kuidas ta kavatseb korraldada järelevalvet käesoleva otsuse lisas osutatud kohustuste täitmise üle; |
| --- | --- | --- |

ii)

Järelevalve eest vastutav usaldusisik

a)

esitab komisjonile oma esimeses aruandes üksikasjaliku töökava koos kirjeldusega, kuidas ta kavatseb korraldada järelevalvet käesoleva otsuse lisas osutatud kohustuste täitmise üle;

| b) | kontrollib PBB jooksvat äritegevust eesmärgiga tagada selle majanduslik elujõulisus, turustatavus ja konkurentsivõimelisus ning käesoleva otsuse lisas osutatud nõuete ja ülesannete täitmine HRE poolt. Sellest tulenevalt on järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanne:






  I) | jälgida, et PBB säilitab majandusliku elujõulisuse, turustatavuse ja konkurentsivõimelisuse ning et PBB eraldatakse HRE ülejäänud äritegevusest; |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollib PBB jooksvat äritegevust eesmärgiga tagada selle majanduslik elujõulisus, turustatavus ja konkurentsivõimelisus ning käesoleva otsuse lisas osutatud nõuete ja ülesannete täitmine HRE poolt. Sellest tulenevalt on järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanne:

I)

jälgida, et PBB säilitab majandusliku elujõulisuse, turustatavuse ja konkurentsivõimelisuse ning et PBB eraldatakse HRE ülejäänud äritegevusest;

| II) | kontrollida, et PBBd juhitakse organisatsioonilises mõttes kui iseseisvat võõrandatavat ettevõtet; |
| --- | --- |

II)

kontrollida, et PBBd juhitakse organisatsioonilises mõttes kui iseseisvat võõrandatavat ettevõtet;

| III) | võtta pärast konsulteerimist HREga kõik vajalikud meetmed tagamaks, et alates otsuse teatavakstegemise kuupäevast puudub HRE-l juurdepääs PBB ärisaladustele, oskusteabele, äriteabele ning konfidentsiaalsele või omandiõigusega kaitstud teabele, kui see teave ei ole vajalik HRE-poolseks võõrandamiseks või kontserni juhtimiseks või kui teabe avalikustamine pole seadusega ette nähtud, tagades sealjuures eelkõige, et PBB integreerimine kesksesse IT-võrku lõpetatakse vastavalt võimalustele ja majanduslikult põhjendatud tingimustel, ohustamata PBB elujõulisust, ning otsustades, kas sellist teavet tohib HRE-le avaldada, võttes arvesse, et sellise teabe avalikustamine on mõistlikkuse piires HRE-le vajalik võõrandamiseks ja kontserni juhtimiseks ning et see on seadusega ette nähtud; |
| --- | --- |

III)

võtta pärast konsulteerimist HREga kõik vajalikud meetmed tagamaks, et alates otsuse teatavakstegemise kuupäevast puudub HRE-l juurdepääs PBB ärisaladustele, oskusteabele, äriteabele ning konfidentsiaalsele või omandiõigusega kaitstud teabele, kui see teave ei ole vajalik HRE-poolseks võõrandamiseks või kontserni juhtimiseks või kui teabe avalikustamine pole seadusega ette nähtud, tagades sealjuures eelkõige, et PBB integreerimine kesksesse IT-võrku lõpetatakse vastavalt võimalustele ja majanduslikult põhjendatud tingimustel, ohustamata PBB elujõulisust, ning otsustades, kas sellist teavet tohib HRE-le avaldada, võttes arvesse, et sellise teabe avalikustamine on mõistlikkuse piires HRE-le vajalik võõrandamiseks ja kontserni juhtimiseks ning et see on seadusega ette nähtud;

| IV) | teostama järelevalvet varade ja töötajate jaotamise üle PBB, HRE ja seotud ettevõtjate vahel; topeltvolitused ja lähetused on endiselt lubatud; |
| --- | --- |

IV)

teostama järelevalvet varade ja töötajate jaotamise üle PBB, HRE ja seotud ettevõtjate vahel; topeltvolitused ja lähetused on endiselt lubatud;

| c) | kontrollib kõikide ülejäänud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

c)

kontrollib kõikide ülejäänud kohustuste täitmist;

| d) | täidab muid järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesandeid, mis on talle delegeeritud käesoleva otsuse lisas osutatud kohustustega; |
| --- | --- |

d)

täidab muid järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesandeid, mis on talle delegeeritud käesoleva otsuse lisas osutatud kohustustega;

| e) | teostab järelevalvet 14. juunil 2011 vastu võetud HRE ümberkorralduskava täieliku ja nõuetekohase elluviimise üle; |
| --- | --- |

e)

teostab järelevalvet 14. juunil 2011 vastu võetud HRE ümberkorralduskava täieliku ja nõuetekohase elluviimise üle;

| f) | soovitab HRE-le meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada käesoleva otsuse lisas osutatud HRE kohustuste täitmine ja ennekõike PBB täieliku majandusliku elujõulisuse, turustatavuse ja konkurentsivõime säilimine, PBB jätkamine eraldiseisva äriüksusena ja konkurentsialase teabe hoidmine konfidentsiaalsena; |
| --- | --- |

f)

soovitab HRE-le meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada käesoleva otsuse lisas osutatud HRE kohustuste täitmine ja ennekõike PBB täieliku majandusliku elujõulisuse, turustatavuse ja konkurentsivõime säilimine, PBB jätkamine eraldiseisva äriüksusena ja konkurentsialase teabe hoidmine konfidentsiaalsena;

| g) | kontrollib taaserastamise kulgu, hindab võimalikke ostjaid ning tagab vastavalt taaserastamismenetluse asjaomasele etapile, et






  I) | võimalikul ostjal oleks piisavalt teavet võõrandatava vara ja töötajate kohta, kontrollides (vajaduse korral) sealjuures andmebaasi dokumente, teabebrošüüre ja hoolsuskohustuse auditi menetlust ning et |
| --- | --- | --- |

g)

kontrollib taaserastamise kulgu, hindab võimalikke ostjaid ning tagab vastavalt taaserastamismenetluse asjaomasele etapile, et

I)

võimalikul ostjal oleks piisavalt teavet võõrandatava vara ja töötajate kohta, kontrollides (vajaduse korral) sealjuures andmebaasi dokumente, teabebrošüüre ja hoolsuskohustuse auditi menetlust ning et

| II) | võimalikele ostjatele oleks tagatud nõuetekohane juurdepääs töötajatele; |
| --- | --- |

II)

võimalikele ostjatele oleks tagatud nõuetekohane juurdepääs töötajatele;

| h) | esitab komisjonile, Saksamaale ja HRE-le 30 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu kirjaliku aruande kavandi. Komisjon, Saksamaa ja HRE võivad viie tööpäeva jooksul esitada kavandi kohta oma märkused. Usaldusisik koostab viie tööpäeva jooksul pärast märkuste kättesaamist lõpliku aruande, milles ta arvestab oma äranägemise järgi neid märkusi nii palju kui võimalik, ning esitab selle komisjonile. Usaldusisik edastab Saksamaale ja HRE-le lõpliku aruande koopia. Juhul kui aruande kavand või lõplik aruanne sisaldab teavet, mida ei tohiks HRE-le avaldada, siis saab HRE üksnes aruande kavandi või lõpliku aruande mittekonfidentsiaalse versiooni. Usaldusisikul on keelatud esitada Saksamaale ja/või HRE-le aruande mis tahes versiooni enne, kui ta pole seda esitanud komisjonile. Aruandes käsitletakse järelevalve eest vastutava usaldusisiku volitusjärgsete kohustuste täitmist ning HRE kohustuste täitmist, mille põhjal saab komisjon hinnata, kas HRE täidab kohustusi ning kas talle võib avaldada teavet taaserastamismenetluse ja võimalike ostjate kohta. Komisjon võib vajaduse korral täpsemalt ette näha aruande ulatuse. Lisaks kõnealustele aruannetele esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik komisjonile viivitamata kirjaliku aruande, kui tal tekib kahtlus, et HRE ei täida oma kohustusi, edastades ühtlasi HRE-le selle mittekonfidentsiaalse versiooni. |
| --- | --- |

h)

esitab komisjonile, Saksamaale ja HRE-le 30 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu kirjaliku aruande kavandi. Komisjon, Saksamaa ja HRE võivad viie tööpäeva jooksul esitada kavandi kohta oma märkused. Usaldusisik koostab viie tööpäeva jooksul pärast märkuste kättesaamist lõpliku aruande, milles ta arvestab oma äranägemise järgi neid märkusi nii palju kui võimalik, ning esitab selle komisjonile. Usaldusisik edastab Saksamaale ja HRE-le lõpliku aruande koopia. Juhul kui aruande kavand või lõplik aruanne sisaldab teavet, mida ei tohiks HRE-le avaldada, siis saab HRE üksnes aruande kavandi või lõpliku aruande mittekonfidentsiaalse versiooni. Usaldusisikul on keelatud esitada Saksamaale ja/või HRE-le aruande mis tahes versiooni enne, kui ta pole seda esitanud komisjonile. Aruandes käsitletakse järelevalve eest vastutava usaldusisiku volitusjärgsete kohustuste täitmist ning HRE kohustuste täitmist, mille põhjal saab komisjon hinnata, kas HRE täidab kohustusi ning kas talle võib avaldada teavet taaserastamismenetluse ja võimalike ostjate kohta. Komisjon võib vajaduse korral täpsemalt ette näha aruande ulatuse. Lisaks kõnealustele aruannetele esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik komisjonile viivitamata kirjaliku aruande, kui tal tekib kahtlus, et HRE ei täida oma kohustusi, edastades ühtlasi HRE-le selle mittekonfidentsiaalse versiooni.

| iii) | Kui PBBd ei taaserastata hiljemalt 31. detsembriks 2015, võõrandab võõrandamise eest vastutav usaldusisik PBB miinimumhinda kehtestamata, tingimusel et komisjon on eelnevalt heaks kiitnud nii ostja kui ka lõpliku siduva võõrandamislepingu. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik lisab oma äranägemise järgi võõrandamislepingusse tingimused, mida ta peab kiire võõrandamise seisukohast otstarbekaks. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik võib võõrandamislepingusse lisada tavapärased esindatust, garantiid ja hüvitist käsitlevad mõistlikud tingimused. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik kaitseb Saksamaa ja HRE põhjendatud finantshuve. |
| --- | --- |

iii)

Kui PBBd ei taaserastata hiljemalt 31. detsembriks 2015, võõrandab võõrandamise eest vastutav usaldusisik PBB miinimumhinda kehtestamata, tingimusel et komisjon on eelnevalt heaks kiitnud nii ostja kui ka lõpliku siduva võõrandamislepingu. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik lisab oma äranägemise järgi võõrandamislepingusse tingimused, mida ta peab kiire võõrandamise seisukohast otstarbekaks. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik võib võõrandamislepingusse lisada tavapärased esindatust, garantiid ja hüvitist käsitlevad mõistlikud tingimused. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik kaitseb Saksamaa ja HRE põhjendatud finantshuve.

| iv) | Võõrandamise eest vastutav usaldusisik esitab komisjonile kuni taaserastamise lõpetamiseni saksa keeles põhjalikud kirjalikud kuuaruanded võõrandamise käigu kohta. Kõnealused aruanded tuleb esitada iga kuu 15. kuupäevaks ning ühtlasi tuleb järelevalve eest vastutavale usaldusisikule esitada aruande koopia ja HRE-le aruande mittekonfidentsiaalne versioon. |
| --- | --- |

iv)

Võõrandamise eest vastutav usaldusisik esitab komisjonile kuni taaserastamise lõpetamiseni saksa keeles põhjalikud kirjalikud kuuaruanded võõrandamise käigu kohta. Kõnealused aruanded tuleb esitada iga kuu 15. kuupäevaks ning ühtlasi tuleb järelevalve eest vastutavale usaldusisikule esitada aruande koopia ja HRE-le aruande mittekonfidentsiaalne versioon.

C.   HRE ülesanded ja kohustused

| i) | Saksamaa kohustub tagama, et HRE tagab koostöö, toetuse ja teabe, mida usaldusisik oma äranägemise järgi oma ülesannete täitmiseks vajab ja nõuab seda ka oma nõustajatelt. Usaldusisikul on piiramatu juurdepääs HRE raamatupidamisele, arvestusdokumentidele, muudele dokumentidele, juhtkonnale ja muudele töötajatele, seadmetele, ruumidele ja tehnilisele teabele, mis on vajalik tema kohustuste loendi järgsete ülesannete täitmiseks. HRE annab usaldusisiku käsutusse dokumentide koopiad, kui usaldusisik neid nõuab. HRE võimaldab usaldusisikul siseneda ühte või mitmesse äriruumi ja on tema käsutuses vestluste pidamiseks, mille tulemusena saab usaldusisik kogu teabe, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

i)

Saksamaa kohustub tagama, et HRE tagab koostöö, toetuse ja teabe, mida usaldusisik oma äranägemise järgi oma ülesannete täitmiseks vajab ja nõuab seda ka oma nõustajatelt. Usaldusisikul on piiramatu juurdepääs HRE raamatupidamisele, arvestusdokumentidele, muudele dokumentidele, juhtkonnale ja muudele töötajatele, seadmetele, ruumidele ja tehnilisele teabele, mis on vajalik tema kohustuste loendi järgsete ülesannete täitmiseks. HRE annab usaldusisiku käsutusse dokumentide koopiad, kui usaldusisik neid nõuab. HRE võimaldab usaldusisikul siseneda ühte või mitmesse äriruumi ja on tema käsutuses vestluste pidamiseks, mille tulemusena saab usaldusisik kogu teabe, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks.

| ii) | HRE võimaldab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule tema nõudmisel juurdepääsu kogu teabele, mis on esitatud võimalikele ostjatele, tagades usaldusisikule ennekõike samasuguse juurdepääsu andmebaasi dokumentidele ja kogu muule teabele, mis on hoolsuskohustuse auditi menetluse käigus esitatud võimalikele ostjatele, ja nõuab seda ka oma nõustajatelt. HRE teavitab järelevalve eest vastutavat usaldusisikut võimalikest ostjatest, esitab talle võimalike ostjate nimekirja ja hoiab teda kursis taaserastamise käiguga. |
| --- | --- |

ii)

HRE võimaldab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule tema nõudmisel juurdepääsu kogu teabele, mis on esitatud võimalikele ostjatele, tagades usaldusisikule ennekõike samasuguse juurdepääsu andmebaasi dokumentidele ja kogu muule teabele, mis on hoolsuskohustuse auditi menetluse käigus esitatud võimalikele ostjatele, ja nõuab seda ka oma nõustajatelt. HRE teavitab järelevalve eest vastutavat usaldusisikut võimalikest ostjatest, esitab talle võimalike ostjate nimekirja ja hoiab teda kursis taaserastamise käiguga.

| iii) | Saksamaa kohustub tagama, et HRE annab võõrandamise eest vastutavale usaldusisikule nõuetekohaselt sellise täieliku volituse – kooskõlas kehtiva seaduse ja eelkõige järelevalvet reguleerivate õigusnormide ja äriõigusega – mis on vajalik taaserastamiseks, varade ülekandmiseks, kõikideks toiminguteks ja deklaratsioonideks, mida võõrandamise eest vastutav usaldusisik peab taaserastamiseks ja varade ülekandmiseks vajalikuks või otstarbekaks, sh selliste nõustajate määramiseks, kes abistavad teda seoses taaserastamisega, ning nõuab seda ka seotud ettevõtjatelt. Võõrandamise eest vastutava usaldusisiku nõudmisel tagab HRE taaserastamiseks ja varade ülekandmiseks vajalike dokumentide nõuetekohase väljastamise. Saksamaa kohustub tagama, et HRE maksab usaldusisikule, tema kaastöötajatele ja esindajatele (edaspidi „tasu saajad”) tasu, hüvitab nende kulud ja kinnitab, et tasu saajad ei vastuta HRE ees kohustuste eest, mis tulenevad usaldusisiku ülesannete täitmisest vastavalt kohustuste loendile, välja arvatud juhul, kui kõnealused kohustused on tekkinud usaldusisiku, tema kaastöötajate, esindajate või nõustajate tahtliku tegevusetuse, ettevaatamatuse, raske hooletuse või pahausksuse tõttu. |
| --- | --- |

iii)

Saksamaa kohustub tagama, et HRE annab võõrandamise eest vastutavale usaldusisikule nõuetekohaselt sellise täieliku volituse – kooskõlas kehtiva seaduse ja eelkõige järelevalvet reguleerivate õigusnormide ja äriõigusega – mis on vajalik taaserastamiseks, varade ülekandmiseks, kõikideks toiminguteks ja deklaratsioonideks, mida võõrandamise eest vastutav usaldusisik peab taaserastamiseks ja varade ülekandmiseks vajalikuks või otstarbekaks, sh selliste nõustajate määramiseks, kes abistavad teda seoses taaserastamisega, ning nõuab seda ka seotud ettevõtjatelt. Võõrandamise eest vastutava usaldusisiku nõudmisel tagab HRE taaserastamiseks ja varade ülekandmiseks vajalike dokumentide nõuetekohase väljastamise. Saksamaa kohustub tagama, et HRE maksab usaldusisikule, tema kaastöötajatele ja esindajatele (edaspidi „tasu saajad”) tasu, hüvitab nende kulud ja kinnitab, et tasu saajad ei vastuta HRE ees kohustuste eest, mis tulenevad usaldusisiku ülesannete täitmisest vastavalt kohustuste loendile, välja arvatud juhul, kui kõnealused kohustused on tekkinud usaldusisiku, tema kaastöötajate, esindajate või nõustajate tahtliku tegevusetuse, ettevaatamatuse, raske hooletuse või pahausksuse tõttu.

| iv) | Usaldusisik võib HRE heakskiitmisel (millest HRE ei saa põhjuseta keelduda või millega HRE ei saa põhjuseta viivitada) nimetada HRE kulul ametisse nõustajaid (eelkõige finants- ja õigusküsimustes), kui usaldusisik leiab, et nõustaja nimetamine on vajalik tema volitustejärgsete ülesannete ja kohustuste täitmiseks ning kui usaldusisiku kulud ja muud väljaminekud jäävad mõistlikkuse piiridesse. Juhul kui HRE ei kiida usaldusisiku soovitatud nõustajakandidaati heaks, siis võib kõnealuste nõustajate nimetamise pärast HRE ärakuulamist heaks kiita komisjon. Ainult usaldusisikul on õigus anda nõustajale juhtnööre. Kohaldatav on C osa punkt iii. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik võib ka kasutada nõustajaid, kes on abistanud HREd võõrandamiseks ettenähtud tähtaja jooksul juhul, kui võõrandamise eest vastutav usaldusisik leiab, et see aitab müüki kiirendada. |
| --- | --- |

iv)

Usaldusisik võib HRE heakskiitmisel (millest HRE ei saa põhjuseta keelduda või millega HRE ei saa põhjuseta viivitada) nimetada HRE kulul ametisse nõustajaid (eelkõige finants- ja õigusküsimustes), kui usaldusisik leiab, et nõustaja nimetamine on vajalik tema volitustejärgsete ülesannete ja kohustuste täitmiseks ning kui usaldusisiku kulud ja muud väljaminekud jäävad mõistlikkuse piiridesse. Juhul kui HRE ei kiida usaldusisiku soovitatud nõustajakandidaati heaks, siis võib kõnealuste nõustajate nimetamise pärast HRE ärakuulamist heaks kiita komisjon. Ainult usaldusisikul on õigus anda nõustajale juhtnööre. Kohaldatav on C osa punkt iii. Võõrandamise eest vastutav usaldusisik võib ka kasutada nõustajaid, kes on abistanud HREd võõrandamiseks ettenähtud tähtaja jooksul juhul, kui võõrandamise eest vastutav usaldusisik leiab, et see aitab müüki kiirendada.

D.   Usaldusisiku asendamine, ametist vabastamine ja uue usaldusisiku nimetamine

| i) | Juhul kui usaldusisik ei täida oma kohustuste loendi järgseid ülesandeid või kui ilmneb mõni muu oluline põhjus, näiteks usaldusisikuga seotud huvide konflikt, siis võib






  a) | komisjon pärast HRE ärakuulamist nõuda usaldusisiku asendamist või |
| --- | --- | --- |

i)

Juhul kui usaldusisik ei täida oma kohustuste loendi järgseid ülesandeid või kui ilmneb mõni muu oluline põhjus, näiteks usaldusisikuga seotud huvide konflikt, siis võib

a)

komisjon pärast HRE ärakuulamist nõuda usaldusisiku asendamist või

| b) | HRE asendada usaldusisiku pärast komisjonilt heakskiidu saamist. |
| --- | --- |

b)

HRE asendada usaldusisiku pärast komisjonilt heakskiidu saamist.

| ii) | Juhul kui usaldusisik vabastatakse ülesannetest vastavalt D osa punktile i, siis võib temalt nõuda ülesannete täitmist seni, kuni ametisse asub uus usaldusisik, kellele senine usaldusisik annab üle kogu asjaomase teabe. Uus usaldusisik nimetatakse vastavalt A osa punktides i ja vi kirjeldatud menetlusele. |
| --- | --- |

ii)

Juhul kui usaldusisik vabastatakse ülesannetest vastavalt D osa punktile i, siis võib temalt nõuda ülesannete täitmist seni, kuni ametisse asub uus usaldusisik, kellele senine usaldusisik annab üle kogu asjaomase teabe. Uus usaldusisik nimetatakse vastavalt A osa punktides i ja vi kirjeldatud menetlusele.

| iii) | Jättes arvestamata usaldusisiku tagasikutsumise vastavalt D osa punktile i, lõpetab usaldusisik oma tegevuse alles siis, kui komisjon on ta oma ülesannete täitmisest vabastanud. Usaldusisik vabastatakse ametist, kui kõik kohustused on täidetud. Komisjon saab alati nõuda uue järelevalve eest vastutava usaldusisiku nimetamist, kui hiljem selgub, et abimeetmeid ei rakendatud täielikult ja nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

iii)

Jättes arvestamata usaldusisiku tagasikutsumise vastavalt D osa punktile i, lõpetab usaldusisik oma tegevuse alles siis, kui komisjon on ta oma ülesannete täitmisest vabastanud. Usaldusisik vabastatakse ametist, kui kõik kohustused on täidetud. Komisjon saab alati nõuda uue järelevalve eest vastutava usaldusisiku nimetamist, kui hiljem selgub, et abimeetmeid ei rakendatud täielikult ja nõuetekohaselt.

---