# Službeni list L 12/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 12 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.19. siječnja 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 12

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.19. siječnja 2022.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/68 оd 27. listopada 2021. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2019/934 o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu odobrenih enoloških postupaka | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/69 оd 12. siječnja 2022. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (ZTS)) | 30 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/70 оd 12. siječnja 2022. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Schaf-Heumilch/Sheep's Haymilk/Latte fieno di pecora/Lait de foin de brebis/Leche de heno de oveja (ZTS)) | 31 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/71 оd 12. siječnja 2022. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (ZTS)) | 33 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/72 оd 18. siječnja 2022. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine | 34 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/73 od 18. siječnja 2022. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/1490 u pogledu odobravanja Mađarskoj da tijekom dodatnog razdoblja primjenjuje posebnu mjeru kojom se odstupa od članka 287. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost | 148 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/74 оd 17. siječnja 2022. o utvrđivanju popisa programa Interrega i naznačivanju ukupnog iznosa cjelokupne potpore iz Europskog fonda za regionalni razvoj te iz svakog instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za svaki program te popisa iznosa prenesenih između sastavnica u okviru cilja Europska teritorijalna suradnja za razdoblje 2021.–2027.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 131) | 151 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/75 оd 17. siječnja 2022. kojom se utvrđuje popis programskih područja Interrega koja trebaju primiti potporu Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja, raščlanjen prema svakoj sastavnici i svakom programu Interrega u okviru cilja Europska teritorijalna suradnja
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 109) | 164 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/68 оd 27. listopada 2021. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2019/934 o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu odobrenih enoloških postupaka

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/69 оd 12. siječnja 2022. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (ZTS))

30

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/70 оd 12. siječnja 2022. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Schaf-Heumilch/Sheep's Haymilk/Latte fieno di pecora/Lait de foin de brebis/Leche de heno de oveja (ZTS))

31

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/71 оd 12. siječnja 2022. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (ZTS))

33

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/72 оd 18. siječnja 2022. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine

34

ODLUKE

*

Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/73 od 18. siječnja 2022. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/1490 u pogledu odobravanja Mađarskoj da tijekom dodatnog razdoblja primjenjuje posebnu mjeru kojom se odstupa od članka 287. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

148

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/74 оd 17. siječnja 2022. o utvrđivanju popisa programa Interrega i naznačivanju ukupnog iznosa cjelokupne potpore iz Europskog fonda za regionalni razvoj te iz svakog instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za svaki program te popisa iznosa prenesenih između sastavnica u okviru cilja Europska teritorijalna suradnja za razdoblje 2021.–2027.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 131)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 131)

151

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/75 оd 17. siječnja 2022. kojom se utvrđuje popis programskih područja Interrega koja trebaju primiti potporu Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja, raščlanjen prema svakoj sastavnici i svakom programu Interrega u okviru cilja Europska teritorijalna suradnja
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 109)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 109)

164

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 19.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 12/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/68

оd 27. listopada 2021.

o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2019/934 o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu odobrenih enoloških postupaka

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 75. stavak 2. i članak 80. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Delegiranom Uredbom Komisije (EU) 2019/934 (2) utvrđena su pravila o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 u pogledu vinogradarskih područja u kojima se može povećati alkoholna jakost, odobrenih enoloških postupaka i ograničenja primjenjivih na proizvodnju i čuvanje proizvoda od vinove loze, najmanjeg postotka alkohola za nusproizvode i njihova odlaganja te objave zapisa Međunarodne organizacije za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV). |
| --- | --- |

(1)

Delegiranom Uredbom Komisije (EU) 2019/934 (2) utvrđena su pravila o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 u pogledu vinogradarskih područja u kojima se može povećati alkoholna jakost, odobrenih enoloških postupaka i ograničenja primjenjivih na proizvodnju i čuvanje proizvoda od vinove loze, najmanjeg postotka alkohola za nusproizvode i njihova odlaganja te objave zapisa Međunarodne organizacije za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV).

| (2) | U članku 2. Delegirane uredbe (EU) 2019/934 utvrđena su vinogradarska područja u kojima ukupna alkoholna jakost vina može iznositi najviše 20 % vol. Promijenjena su imena vina „Vin de pays de Franche-Comté” i „Vin de pays du Val de Loire” iz tog članka. Taj bi članak trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(2)

U članku 2. Delegirane uredbe (EU) 2019/934 utvrđena su vinogradarska područja u kojima ukupna alkoholna jakost vina može iznositi najviše 20 % vol. Promijenjena su imena vina „Vin de pays de Franche-Comté” i „Vin de pays du Val de Loire” iz tog članka. Taj bi članak trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (3) | U dijelu A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 utvrđen je popis odobrenih enoloških postupaka i ograničenja primjenjivih na proizvodnju i čuvanje proizvoda od vinove loze koji su obuhvaćeni područjem primjene dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013, a na koje se upućuje u članku 80. stavku 1. te uredbe. U tablici 1. dijela A Priloga I. Delegirane Uredbe (EU) 2019/934 navedeni su odobreni enološki postupci te uvjeti i ograničenja njihove upotrebe. U tablici 2. tog dijela navedeni su odobreni enološki spojevi te uvjeti i ograničenja njihove upotrebe. Tablice 1. i 2. trebalo bi dopuniti kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak, posebno u odnosu na rezolucije koje je OIV donio 2019., 2020. i 2021. Osim toga, pojedine informacije navedene u tim tablicama trebalo bi dodatno pojasniti i uskladiti. |
| --- | --- |

(3)

U dijelu A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 utvrđen je popis odobrenih enoloških postupaka i ograničenja primjenjivih na proizvodnju i čuvanje proizvoda od vinove loze koji su obuhvaćeni područjem primjene dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013, a na koje se upućuje u članku 80. stavku 1. te uredbe. U tablici 1. dijela A Priloga I. Delegirane Uredbe (EU) 2019/934 navedeni su odobreni enološki postupci te uvjeti i ograničenja njihove upotrebe. U tablici 2. tog dijela navedeni su odobreni enološki spojevi te uvjeti i ograničenja njihove upotrebe. Tablice 1. i 2. trebalo bi dopuniti kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak, posebno u odnosu na rezolucije koje je OIV donio 2019., 2020. i 2021. Osim toga, pojedine informacije navedene u tim tablicama trebalo bi dodatno pojasniti i uskladiti.

| (4) | Kako bi se poboljšala jasnoća i bolje informirali proizvođači proizvoda od vinove loze koji upotrebljavaju odobrene enološke postupke, u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 trebalo bi dodati dodatni stupac. U tom bi stupcu trebalo navesti kategorije vinskih proizvoda u čijoj se proizvodnji može upotrebljavati enološki postupak. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se poboljšala jasnoća i bolje informirali proizvođači proizvoda od vinove loze koji upotrebljavaju odobrene enološke postupke, u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 trebalo bi dodati dodatni stupac. U tom bi stupcu trebalo navesti kategorije vinskih proizvoda u čijoj se proizvodnji može upotrebljavati enološki postupak.

| (5) | Uvjeti i ograničenja upotrebe enoloških postupaka prozračivanja ili dodavanja kisika u stavci 1. tablice 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 trenutačno su previše ograničavajući jer dopuštaju samo upotrebu plinovitog kisika. Umjesto toga, trebali bi upućivati na relevantne zapise OIV-a 2.1.1. i 3.5.5. kojima se dopušta upotreba kisika i zraka. |
| --- | --- |

(5)

Uvjeti i ograničenja upotrebe enoloških postupaka prozračivanja ili dodavanja kisika u stavci 1. tablice 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 trenutačno su previše ograničavajući jer dopuštaju samo upotrebu plinovitog kisika. Umjesto toga, trebali bi upućivati na relevantne zapise OIV-a 2.1.1. i 3.5.5. kojima se dopušta upotreba kisika i zraka.

| (6) | Radi cjelovitosti, uvjeti i ograničenja upotrebe enološkog postupka toplinske obrade u stavci 2. tablice 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 trebali bi upućivati na dodatne zapise OIV-a koji se odnose na toplinsku obradu, odnosno na zapise 2.3.6., 2.3.9., 3.5.4. i 3.5.10. |
| --- | --- |

(6)

Radi cjelovitosti, uvjeti i ograničenja upotrebe enološkog postupka toplinske obrade u stavci 2. tablice 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 trebali bi upućivati na dodatne zapise OIV-a koji se odnose na toplinsku obradu, odnosno na zapise 2.3.6., 2.3.9., 3.5.4. i 3.5.10.

| (7) | Iako ju je OIV odobrio, hladna obrada trenutačno nije uključena u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. S obzirom na njezinu važnost u proizvodnji vina, primjereno je odobriti njezinu upotrebu pod određenim uvjetima i dodati novu stavku u toj tablici. |
| --- | --- |

(7)

Iako ju je OIV odobrio, hladna obrada trenutačno nije uključena u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. S obzirom na njezinu važnost u proizvodnji vina, primjereno je odobriti njezinu upotrebu pod određenim uvjetima i dodati novu stavku u toj tablici.

| (8) | Radi jasnoće primjereno je navesti koja su inertna sredstva za filtriranje odobrena u stavci 3. tablice 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 upućivanjem na relevantne zapise OIV-a, odnosno zapise 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2. i 3.2.2.1. |
| --- | --- |

(8)

Radi jasnoće primjereno je navesti koja su inertna sredstva za filtriranje odobrena u stavci 3. tablice 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 upućivanjem na relevantne zapise OIV-a, odnosno zapise 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2. i 3.2.2.1.

| (9) | U stavci 5. tablice 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 informacije o kategorijama vinskih proizvoda u čijoj se proizvodnji može upotrebljavati uklanjanje sumpornog dioksida fizikalnim postupcima trebalo bi radi dosljednosti izbrisati iz stupca 2. i unijeti u novi stupac 3. te tablice. |
| --- | --- |

(9)

U stavci 5. tablice 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 informacije o kategorijama vinskih proizvoda u čijoj se proizvodnji može upotrebljavati uklanjanje sumpornog dioksida fizikalnim postupcima trebalo bi radi dosljednosti izbrisati iz stupca 2. i unijeti u novi stupac 3. te tablice.

| (10) | Člankom 29. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/273 (3) propisano je da određene obrade treba upisati u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. Taj je zahtjev naveden u nekim, ali ne svim relevantnim stavkama tablice 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 te u nekim dodacima Prilogu I. toj uredbi. Radi veće dosljednosti unutar Delegirane uredbe (EU) 2019/934 taj bi zahtjev trebalo navesti u svim relevantnim stavkama tablice 1. tako da ih se doda ako nedostaju i da ih se, prema potrebi, prenese iz dodataka Prilogu I. To se odnosi na stupac 2. stavki 6., 10., 11., 12., 16., 17. i 18. tablice 1. i dodatke 5., 7., 8. i 10. Prilogu I. |
| --- | --- |

(10)

Člankom 29. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/273 (3) propisano je da određene obrade treba upisati u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. Taj je zahtjev naveden u nekim, ali ne svim relevantnim stavkama tablice 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 te u nekim dodacima Prilogu I. toj uredbi. Radi veće dosljednosti unutar Delegirane uredbe (EU) 2019/934 taj bi zahtjev trebalo navesti u svim relevantnim stavkama tablice 1. tako da ih se doda ako nedostaju i da ih se, prema potrebi, prenese iz dodataka Prilogu I. To se odnosi na stupac 2. stavki 6., 10., 11., 12., 16., 17. i 18. tablice 1. i dodatke 5., 7., 8. i 10. Prilogu I.

| (11) | U podtočkama (b) i (c) točke 1. odjeljka B dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 upućuje se na mogućnost povećanja prirodne alkoholne jakosti mošta i vina djelomičnim koncentriranjem. Taj enološki postupak trenutačno nije uključen u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Stoga je primjereno odobriti i dodati novu stavku u toj tablici. |
| --- | --- |

(11)

U podtočkama (b) i (c) točke 1. odjeljka B dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 upućuje se na mogućnost povećanja prirodne alkoholne jakosti mošta i vina djelomičnim koncentriranjem. Taj enološki postupak trenutačno nije uključen u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Stoga je primjereno odobriti i dodati novu stavku u toj tablici.

| (12) | Rezolucijom OIV-OENO 594 A-2019 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno smanjenje količine autohtonih mikroorganizama iz grožđa i mošta diskontinuiranim visokotlačnim postupcima. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(12)

Rezolucijom OIV-OENO 594 A-2019 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno smanjenje količine autohtonih mikroorganizama iz grožđa i mošta diskontinuiranim visokotlačnim postupcima. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (13) | Rezolucijom OIV-OENO 594B-2020 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno obrada mošta kontinuiranim visokotlačnim postupcima radi uklanjanja divljih mikroorganizama. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(13)

Rezolucijom OIV-OENO 594B-2020 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno obrada mošta kontinuiranim visokotlačnim postupcima radi uklanjanja divljih mikroorganizama. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (14) | Rezolucijom OIV-OENO 616-2019 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno obrada drobljenog grožđa ultrazvukom radi lakše ekstrakcije njegovih spojeva. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(14)

Rezolucijom OIV-OENO 616-2019 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno obrada drobljenog grožđa ultrazvukom radi lakše ekstrakcije njegovih spojeva. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (15) | Rezolucijom OIV-OENO 634-2020 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno obrada grožđa pulsirajućim električnim poljem radi lakše i bolje ekstrakcije korisnih tvari. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(15)

Rezolucijom OIV-OENO 634-2020 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno obrada grožđa pulsirajućim električnim poljem radi lakše i bolje ekstrakcije korisnih tvari. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (16) | Rezolucijama OIV-OENO 614 A-2020 i 614B-2020 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno obrada mošta i vina upotrebom adsorpcijskih zrnaca stiren-divinilbenzena kako bi se smanjila ili spriječila odstupajuća organoleptička svojstva opisana kao „zemljana i ustajala”. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(16)

Rezolucijama OIV-OENO 614 A-2020 i 614B-2020 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno obrada mošta i vina upotrebom adsorpcijskih zrnaca stiren-divinilbenzena kako bi se smanjila ili spriječila odstupajuća organoleptička svojstva opisana kao „zemljana i ustajala”. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (17) | Kalcijev tartarat greškom je uključen u odjeljak o regulatorima kiselosti u stavci 1.7. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. U zapisu OIV-a 3.3.12. navodi se samo njegovo svojstvo stabilizirajućeg sredstva. Stoga je primjereno tu stavku izbrisati iz te tablice. |
| --- | --- |

(17)

Kalcijev tartarat greškom je uključen u odjeljak o regulatorima kiselosti u stavci 1.7. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. U zapisu OIV-a 3.3.12. navodi se samo njegovo svojstvo stabilizirajućeg sredstva. Stoga je primjereno tu stavku izbrisati iz te tablice.

| (18) | Limunska kiselina uključena je u odjeljak o stabilizirajućim sredstvima u stavci 6.3. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Kvasci za proizvodnju vina i bakterije mliječne kiseline uključeni su u odjeljak o sredstvima za vrenje u stavci 9.1. i stavci 9.2. te tablice. Osim njihovih svojstava stabiliziranja i vrenja, ti enološki spojevi mogu promijeniti i kiselost i okus vina, kako je navedeno u relevantnim zapisima Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Stoga je primjereno u odjeljak o regulatorima kiselosti u toj tablici dodati nove stavke za limunsku kiselinu, kvasce za proizvodnju vina i bakterije mliječne kiseline. |
| --- | --- |

(18)

Limunska kiselina uključena je u odjeljak o stabilizirajućim sredstvima u stavci 6.3. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Kvasci za proizvodnju vina i bakterije mliječne kiseline uključeni su u odjeljak o sredstvima za vrenje u stavci 9.1. i stavci 9.2. te tablice. Osim njihovih svojstava stabiliziranja i vrenja, ti enološki spojevi mogu promijeniti i kiselost i okus vina, kako je navedeno u relevantnim zapisima Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Stoga je primjereno u odjeljak o regulatorima kiselosti u toj tablici dodati nove stavke za limunsku kiselinu, kvasce za proizvodnju vina i bakterije mliječne kiseline.

| (19) | Iskustvo je pokazalo da za neke enološke spojeve nedostaju ili su netočne kategorije vinskih proizvoda navedenih u stupcu 8. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. To se odnosi na stavke od 2.1. do 2.4., od 4.1. do 4.6., 5.9., 5.11., 5.12., 5.16., 6.4., 6.11., od 7.2. do 7.8. i 9.2. Stupac 8. tih stavki trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(19)

Iskustvo je pokazalo da za neke enološke spojeve nedostaju ili su netočne kategorije vinskih proizvoda navedenih u stupcu 8. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. To se odnosi na stavke od 2.1. do 2.4., od 4.1. do 4.6., 5.9., 5.11., 5.12., 5.16., 6.4., 6.11., od 7.2. do 7.8. i 9.2. Stupac 8. tih stavki trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (20) | Sumporov dioksid, kalijev bisulfit i kalijev metabisulfit navedeni u stavkama 2.1., 2.2. i 2.3. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 slični su spojevi obuhvaćeni istim zapisima OIV-a. Stoga je za ta tri sastojka primjereno u stupcu 3. te tablice navesti iste zapise OIV-a, a u stupcu 8. te tablice iste kategorije vinskih proizvoda. |
| --- | --- |

(20)

Sumporov dioksid, kalijev bisulfit i kalijev metabisulfit navedeni u stavkama 2.1., 2.2. i 2.3. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 slični su spojevi obuhvaćeni istim zapisima OIV-a. Stoga je za ta tri sastojka primjereno u stupcu 3. te tablice navesti iste zapise OIV-a, a u stupcu 8. te tablice iste kategorije vinskih proizvoda.

| (21) | Drveni ugljen za primjenu u enologiji iz stavke 3.1. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 i selektivna biljna vlakna iz točke 3.2. te tablice upotrebljavaju se zbog njihove adsorpcije, a ne zbog njihovih sekvestracijskih svojstava. Stoga bi radi pojašnjenja naziv odjeljka 3. u toj tablici kojem ti spojevi pripadaju trebalo promijeniti iz „Sekvestranti” u „Adsorbensi”. |
| --- | --- |

(21)

Drveni ugljen za primjenu u enologiji iz stavke 3.1. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 i selektivna biljna vlakna iz točke 3.2. te tablice upotrebljavaju se zbog njihove adsorpcije, a ne zbog njihovih sekvestracijskih svojstava. Stoga bi radi pojašnjenja naziv odjeljka 3. u toj tablici kojem ti spojevi pripadaju trebalo promijeniti iz „Sekvestranti” u „Adsorbensi”.

| (22) | Rezolucijom OIV-OENO 633-2019 izmijenjeni su ciljevi i upute iz zapisa OIV-a 2.3.2. u pogledu aktivatora vrenja. Na odgovarajući način trebalo bi izmijeniti stupac 3. stavki 4.1., 4.6. i 4.8. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(22)

Rezolucijom OIV-OENO 633-2019 izmijenjeni su ciljevi i upute iz zapisa OIV-a 2.3.2. u pogledu aktivatora vrenja. Na odgovarajući način trebalo bi izmijeniti stupac 3. stavki 4.1., 4.6. i 4.8. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (23) | Uredbom Komisije (EZ) br. 606/2009 (4) utvrđeni su uvjeti upotrebe tiamin hidroklorida i navedeno je da se po obradi ne smije upotrebljavati više od 0,6 mg/l (izraženo u tiaminu). Taj je zahtjev zadržan i u Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934, kojom je stavljena izvan snage Uredba (EZ) br. 606/2009. Međutim, uklonjeno je izričito upućivanje na količinsko ograničenje upotrebe tiamina jer se smatralo da zapisi OIV-a 2.3.3. i 4.1.7. navedeni u stupcu 3. stavke 4.5. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 već sadržavaju tu informaciju. Tijekom prve godine provedbe Delegirane uredbe (EU) 2019/934 ipak je postalo jasno da bi zajedničko tumačenje dvaju zapisa OIV-a moglo dovesti do nejasnoća u pogledu najveće dopuštene količine tiamina. Čini se da bi se, bez izričitog brojčanog upućivanja, pojedinačna upućivanja na zapis 2.3.3. (u kojem se navodi da je za mošt dovoljna doza 0,6 mg/l) i zapis 4.1.7. (u kojem se za pjenušava vina dopušta najviše 0,6 mg/l) mogla tumačiti kao da se njima utvrđuje zajedničko ograničenje od najviše 1,2 mg/l. Kako bi se izbjeglo moguće pogrešno tumačenje uvjeta upotrebe tiamina, u stupcu 7. stavke 4.5. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 primjereno je odrediti najveću količinu od 0,6 mg/l kao što je za taj spoj bilo utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 606/2009. |
| --- | --- |

(23)

Uredbom Komisije (EZ) br. 606/2009 (4) utvrđeni su uvjeti upotrebe tiamin hidroklorida i navedeno je da se po obradi ne smije upotrebljavati više od 0,6 mg/l (izraženo u tiaminu). Taj je zahtjev zadržan i u Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934, kojom je stavljena izvan snage Uredba (EZ) br. 606/2009. Međutim, uklonjeno je izričito upućivanje na količinsko ograničenje upotrebe tiamina jer se smatralo da zapisi OIV-a 2.3.3. i 4.1.7. navedeni u stupcu 3. stavke 4.5. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 već sadržavaju tu informaciju. Tijekom prve godine provedbe Delegirane uredbe (EU) 2019/934 ipak je postalo jasno da bi zajedničko tumačenje dvaju zapisa OIV-a moglo dovesti do nejasnoća u pogledu najveće dopuštene količine tiamina. Čini se da bi se, bez izričitog brojčanog upućivanja, pojedinačna upućivanja na zapis 2.3.3. (u kojem se navodi da je za mošt dovoljna doza 0,6 mg/l) i zapis 4.1.7. (u kojem se za pjenušava vina dopušta najviše 0,6 mg/l) mogla tumačiti kao da se njima utvrđuje zajedničko ograničenje od najviše 1,2 mg/l. Kako bi se izbjeglo moguće pogrešno tumačenje uvjeta upotrebe tiamina, u stupcu 7. stavke 4.5. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 primjereno je odrediti najveću količinu od 0,6 mg/l kao što je za taj spoj bilo utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 606/2009.

| (24) | Od 1. lipnja 2013. bentonit više nije odobren kao prehrambeni aditiv u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Stoga je primjereno izbrisati njegov E broj iz stupca 2. stavke 5.9. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(24)

Od 1. lipnja 2013. bentonit više nije odobren kao prehrambeni aditiv u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Stoga je primjereno izbrisati njegov E broj iz stupca 2. stavke 5.9. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (25) | Rezolucija OIV-OENO 612-2019 zamijenila je zapis OIV-a 2.1.7. o dodavanju tanina moštu. Na odgovarajući načine trebalo bi izmijeniti stupac 3. stavki 5.12. i 6.4. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(25)

Rezolucija OIV-OENO 612-2019 zamijenila je zapis OIV-a 2.1.7. o dodavanju tanina moštu. Na odgovarajući načine trebalo bi izmijeniti stupac 3. stavki 5.12. i 6.4. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (26) | Rezolucija OIV-OENO 613-2019 zamijenila je zapis OIV-a 3.2.6. o dodavanju tanina vinu. Na odgovarajući načine trebalo bi izmijeniti stupac 3. stavki 5.12. i 6.4. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(26)

Rezolucija OIV-OENO 613-2019 zamijenila je zapis OIV-a 3.2.6. o dodavanju tanina vinu. Na odgovarajući načine trebalo bi izmijeniti stupac 3. stavki 5.12. i 6.4. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (27) | Uredbom (EZ) br. 606/2009 upotreba hitozana u proizvodnji vina ograničena je na spojeve dobivene isključivo iz gljive Aspergillus niger. To ograničenje zadržano je u stavkama 5.13. i 10.3. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Međutim, Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2470 (6) u Unijinu popisu nove hrane utvrđenom u njezinu Prilogu odobrava se ekstrakt hitozana dobiven iz gljive Agaricus bisporus ili gljive Aspergillus niger. Stoga je upućivanja u stavkama 5.13. i 10.3. te tablice primjereno uskladiti s odgovarajućom odredbom u tablici 1. Priloga Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470. Stoga bi u stupcu 1. tih stavki trebalo navesti da se hitozan može dobiti i iz gljive Agaricus bisporus. |
| --- | --- |

(27)

Uredbom (EZ) br. 606/2009 upotreba hitozana u proizvodnji vina ograničena je na spojeve dobivene isključivo iz gljive Aspergillus niger. To ograničenje zadržano je u stavkama 5.13. i 10.3. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Međutim, Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2470 (6) u Unijinu popisu nove hrane utvrđenom u njezinu Prilogu odobrava se ekstrakt hitozana dobiven iz gljive Agaricus bisporus ili gljive Aspergillus niger. Stoga je upućivanja u stavkama 5.13. i 10.3. te tablice primjereno uskladiti s odgovarajućom odredbom u tablici 1. Priloga Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470. Stoga bi u stupcu 1. tih stavki trebalo navesti da se hitozan može dobiti i iz gljive Agaricus bisporus.

| (28) | Tetrahidratni oblik kalcijeva tartarata iz stavke 6.2. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 upotrebljava se kao pomoćna tvar u vinskom sektoru Unije. Međutim, kalcijev tartarat postoji i u obliku dihidrata koji je, iako se rijetko upotrebljava u hrani, odobren kao prehrambeni aditiv E 354 u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008 i tvar je koja se razlikuje od tetrahidratnog oblika. Radi cjelovitosti upućivanje na E 354 sada je također uključeno u stavku 6.2. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Međutim, u prvoj godini provedbe Delegirane uredbe (EU) 2019/934 postalo je jasno da se dihidratni oblik kalcijeva tartarata ne upotrebljava u proizvodnji vina. Osim toga, države članice i sektor navode da je u praksi kalcijev tartarat na tržištu dostupan jedino u tetrahidratnom obliku. Trebalo bi stoga izbrisati upućivanje na prehrambeni aditiv E 354 u stupcu 2. stavke 6.2. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 kako bi se pojasnila upotreba dvaju oblika kalcijeva tartarata i u tom pogledu izbjegla zabuna. |
| --- | --- |

(28)

Tetrahidratni oblik kalcijeva tartarata iz stavke 6.2. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 upotrebljava se kao pomoćna tvar u vinskom sektoru Unije. Međutim, kalcijev tartarat postoji i u obliku dihidrata koji je, iako se rijetko upotrebljava u hrani, odobren kao prehrambeni aditiv E 354 u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008 i tvar je koja se razlikuje od tetrahidratnog oblika. Radi cjelovitosti upućivanje na E 354 sada je također uključeno u stavku 6.2. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Međutim, u prvoj godini provedbe Delegirane uredbe (EU) 2019/934 postalo je jasno da se dihidratni oblik kalcijeva tartarata ne upotrebljava u proizvodnji vina. Osim toga, države članice i sektor navode da je u praksi kalcijev tartarat na tržištu dostupan jedino u tetrahidratnom obliku. Trebalo bi stoga izbrisati upućivanje na prehrambeni aditiv E 354 u stupcu 2. stavke 6.2. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 kako bi se pojasnila upotreba dvaju oblika kalcijeva tartarata i u tom pogledu izbjegla zabuna.

| (29) | Zapis OIV-a 3.3.10. odnosi se na obradu vina kalijevim ferocijanidom. Taj se zapis ne navodi u stupcu 3. stavke 6.5. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934, iako je u tom kontekstu relevantan. Stoga je u tom stupcu primjereno dodati upućivanje na taj zapis. |
| --- | --- |

(29)

Zapis OIV-a 3.3.10. odnosi se na obradu vina kalijevim ferocijanidom. Taj se zapis ne navodi u stupcu 3. stavke 6.5. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934, iako je u tom kontekstu relevantan. Stoga je u tom stupcu primjereno dodati upućivanje na taj zapis.

| (30) | Rezolucijama OIV-OENO 586-2019 i IV-OENO 659-2020 izmijenjene su upute iz zapisa OIV-a 3.3.14. o obradi celuloznom gumom (karboksimetil-celuloza). Na odgovarajući način trebalo bi izmijeniti stupce 3. i 8. stavke 6.11. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(30)

Rezolucijama OIV-OENO 586-2019 i IV-OENO 659-2020 izmijenjene su upute iz zapisa OIV-a 3.3.14. o obradi celuloznom gumom (karboksimetil-celuloza). Na odgovarajući način trebalo bi izmijeniti stupce 3. i 8. stavke 6.11. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (31) | Upućivanje na zapis COEI-1-POTASP Međunarodnog enološkog kodeksa OIV-a u stupcu 4. stavke 6.13. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 netočno je i trebalo bi ga zamijeniti upućivanjem na zapis COEI-1-POTPOL. |
| --- | --- |

(31)

Upućivanje na zapis COEI-1-POTASP Međunarodnog enološkog kodeksa OIV-a u stupcu 4. stavke 6.13. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 netočno je i trebalo bi ga zamijeniti upućivanjem na zapis COEI-1-POTPOL.

| (32) | Rezolucijom OIV-OENO 581 A-2021 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno obrada fumarnom kiselinom u vinu kako bi se spriječila malolaktična fermentacija. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(32)

Rezolucijom OIV-OENO 581 A-2021 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno obrada fumarnom kiselinom u vinu kako bi se spriječila malolaktična fermentacija. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (33) | Kako je navedeno u zapisu COEI-1-PRENZY Međunarodnog enološkog kodeksa OIV-a, u enzimskim pripravcima odvijaju se mnoge enzimske aktivnosti. Osim glavnih enzimskih aktivnosti, sekundarne aktivnosti dopuštene su samo unutar granica tehnoloških ograničenja za proizvodnju enzimskih pripravaka. Ta razlika između glavnih i sekundarnih aktivnosti trenutačno nije utvrđena u Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Stoga ju je primjereno uvrstiti u tablicu 2. dijela A Priloga I. toj delegiranoj uredbi, a u stupcu 4. stavki od 7.1. do 7.11. uputiti na zapis COEI-1-PRENZY. |
| --- | --- |

(33)

Kako je navedeno u zapisu COEI-1-PRENZY Međunarodnog enološkog kodeksa OIV-a, u enzimskim pripravcima odvijaju se mnoge enzimske aktivnosti. Osim glavnih enzimskih aktivnosti, sekundarne aktivnosti dopuštene su samo unutar granica tehnoloških ograničenja za proizvodnju enzimskih pripravaka. Ta razlika između glavnih i sekundarnih aktivnosti trenutačno nije utvrđena u Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Stoga ju je primjereno uvrstiti u tablicu 2. dijela A Priloga I. toj delegiranoj uredbi, a u stupcu 4. stavki od 7.1. do 7.11. uputiti na zapis COEI-1-PRENZY.

| (34) | Rezolucijom OIV-OENO 682-2021 ažurirani su zapisi 1.13., 2.1.4., 2.1.18., 3.2.8. i 3.2.11. Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Stoga bi trebalo izmijeniti referentnu godinu za te zapise koja je navedena u stupcu 3. odjeljku 7. tablici 2. dijelu A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(34)

Rezolucijom OIV-OENO 682-2021 ažurirani su zapisi 1.13., 2.1.4., 2.1.18., 3.2.8. i 3.2.11. Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Stoga bi trebalo izmijeniti referentnu godinu za te zapise koja je navedena u stupcu 3. odjeljku 7. tablici 2. dijelu A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (35) | Kodeks enoloških postupaka OIV-a sadržava popis različitih enzima. Neki od njih nisu uključeni u tablicu 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Kako bi se proizvođačima vina ponudio najširi mogući raspon enzima za poboljšanje njihovih vina, primjereno je uskladiti popis odobrenih enzima u toj tablici s popisom prihvaćenih enzima u Kodeksu enoloških postupaka OIV-a. Stoga je u odjeljak 7. „Enzimi” te tablice potrebno dodati nove stavke za enzime arabinanaze, beta-glukanaze (β1-3, β1-6) i glukozidaze. Osim toga, upućivanje na zapis COEI-1-GLYCOS Međunarodnog enološkog kodeksa OIV-a trebalo bi izbrisati iz stupca 4. stavke 7.8. te tablice i premjestiti u stupac 4. nove stavke 7.11. jer se odnosi na enzim pod oznakom EC 3.2.1.21. |
| --- | --- |

(35)

Kodeks enoloških postupaka OIV-a sadržava popis različitih enzima. Neki od njih nisu uključeni u tablicu 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Kako bi se proizvođačima vina ponudio najširi mogući raspon enzima za poboljšanje njihovih vina, primjereno je uskladiti popis odobrenih enzima u toj tablici s popisom prihvaćenih enzima u Kodeksu enoloških postupaka OIV-a. Stoga je u odjeljak 7. „Enzimi” te tablice potrebno dodati nove stavke za enzime arabinanaze, beta-glukanaze (β1-3, β1-6) i glukozidaze. Osim toga, upućivanje na zapis COEI-1-GLYCOS Međunarodnog enološkog kodeksa OIV-a trebalo bi izbrisati iz stupca 4. stavke 7.8. te tablice i premjestiti u stupac 4. nove stavke 7.11. jer se odnosi na enzim pod oznakom EC 3.2.1.21.

| (36) | Rezolucijama OIV-OENO 541 A-2021 i 541B-2021 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno upotreba aspergilopepsina I za uklanjanje bjelančevina koje stvaraju zamućenje u moštu i vinu. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(36)

Rezolucijama OIV-OENO 541 A-2021 i 541B-2021 utvrđen je novi enološki postupak, odnosno upotreba aspergilopepsina I za uklanjanje bjelančevina koje stvaraju zamućenje u moštu i vinu. Stoga bi trebalo dodati novi stavak u tablicu 1. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (37) | Zapis COEI-1-LeSEAC u Međunarodnom enološkom kodeksu OIV-a zamijenjen je zapisima COEI-1-SACCHA i COEI-1-NOSACC. Stoga je primjereno izbrisati upućivanje na zapis COEI-1-LESEAC iz stupca 4. stavke 9.1. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 i zamijeniti ga upućivanjem na zapise COEI-1-SACCHA i COEI-1-NOSACC. |
| --- | --- |

(37)

Zapis COEI-1-LeSEAC u Međunarodnom enološkom kodeksu OIV-a zamijenjen je zapisima COEI-1-SACCHA i COEI-1-NOSACC. Stoga je primjereno izbrisati upućivanje na zapis COEI-1-LESEAC iz stupca 4. stavke 9.1. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 i zamijeniti ga upućivanjem na zapise COEI-1-SACCHA i COEI-1-NOSACC.

| (38) | Rezolucijom OIV-OENO 611-2019 dopunjen je zapis OIV-a 2.1.3.2.3.2. o otkiseljavanju bakterijama mliječne kiseline. Taj je zapis relevantan za stavku 9.2. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 i stoga ga treba dodati u stupac 3. te stavke. |
| --- | --- |

(38)

Rezolucijom OIV-OENO 611-2019 dopunjen je zapis OIV-a 2.1.3.2.3.2. o otkiseljavanju bakterijama mliječne kiseline. Taj je zapis relevantan za stavku 9.2. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 i stoga ga treba dodati u stupac 3. te stavke.

| (39) | U skladu sa stavkom 1. Dodatka 1. Prilogu I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 upotreba vinske kiseline za otkiseljavanje trenutačno je dopuštena samo za proizvode dobivene od sorti vinove loze elbling i rajnski rizling te dobivene od grožđa proizvedenog u sljedećim vinogradarskim područjima u sjevernom dijelu vinorodne zone A: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz i Moselle luxembourgeoise. Njemačka je obavijestila Komisiju da je uzgoj sorti vinove loze elbling i rajnski rizling sada odobren u Njemačkoj u drugim vinogradarskim područjima vinogradarske zone A. Popis regija iz tog stavka trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se obuhvatila sva vinogradarska područja zone A u Njemačkoj. |
| --- | --- |

(39)

U skladu sa stavkom 1. Dodatka 1. Prilogu I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 upotreba vinske kiseline za otkiseljavanje trenutačno je dopuštena samo za proizvode dobivene od sorti vinove loze elbling i rajnski rizling te dobivene od grožđa proizvedenog u sljedećim vinogradarskim područjima u sjevernom dijelu vinorodne zone A: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz i Moselle luxembourgeoise. Njemačka je obavijestila Komisiju da je uzgoj sorti vinove loze elbling i rajnski rizling sada odobren u Njemačkoj u drugim vinogradarskim područjima vinogradarske zone A. Popis regija iz tog stavka trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se obuhvatila sva vinogradarska područja zone A u Njemačkoj.

| (40) | U dijelu B Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 utvrđen je najveći sadržaj sumpornog dioksida u vinima. Promijenjeni su nazivi vina „Côteaux de l’Ardèche”, „Lot”, „Corrèze”, „Oc”, „Thau” i „Allobrogie” iz četrnaeste alineje točke A. podtočke 2. podpodtočke (c) tog dijela. Osim toga, Slovenija je zatražila da se vino „vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” doda na popis vina čiji najveći sadržaj sumpornog dioksida u vinima može iznositi do 400 mg//l. To vino ima vrlo visok sadržaj neprevrelih šećera pa je za njegovo čuvanje potrebna viša razina sumpornog dioksida. Dio B Priloga I. trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(40)

U dijelu B Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 utvrđen je najveći sadržaj sumpornog dioksida u vinima. Promijenjeni su nazivi vina „Côteaux de l’Ardèche”, „Lot”, „Corrèze”, „Oc”, „Thau” i „Allobrogie” iz četrnaeste alineje točke A. podtočke 2. podpodtočke (c) tog dijela. Osim toga, Slovenija je zatražila da se vino „vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” doda na popis vina čiji najveći sadržaj sumpornog dioksida u vinima može iznositi do 400 mg//l. To vino ima vrlo visok sadržaj neprevrelih šećera pa je za njegovo čuvanje potrebna viša razina sumpornog dioksida. Dio B Priloga I. trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.

| (41) | Španjolska je zatražila izmjene odredaba koje se odnose na španjolska likerska vina iz Priloga III. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 kako bi se osigurala dosljednost s definicijom likerskih vina iz točke 3. dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i specifikacijama vina koja nose zaštićene oznake izvornosti Condado de Huelva i Lebrija. Na zahtjev proizvođača vina Španjolska je zatražila i dodavanje sorti Garnacha roja i Mazuela na popis sorti iz Dodatka 3. Prilogu III. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Stoga je primjereno izmijeniti odgovarajuće odjeljke i dodatke Prilogu III. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(41)

Španjolska je zatražila izmjene odredaba koje se odnose na španjolska likerska vina iz Priloga III. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 kako bi se osigurala dosljednost s definicijom likerskih vina iz točke 3. dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i specifikacijama vina koja nose zaštićene oznake izvornosti Condado de Huelva i Lebrija. Na zahtjev proizvođača vina Španjolska je zatražila i dodavanje sorti Garnacha roja i Mazuela na popis sorti iz Dodatka 3. Prilogu III. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934. Stoga je primjereno izmijeniti odgovarajuće odjeljke i dodatke Prilogu III. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934.

| (42) | Dio B Dodatka 1. Prilogu III. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 sadržava popis likerskih vina koja nose zaštićenu oznaku izvornosti pri čijoj se proizvodnji dodaju proizvodi iz podtočke (f) točke 3. dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013. Nakon izmjena specifikacija vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Κουμανδαρία (Commandaria)” Cipar je zatražio dodavanje tog vina u točke 5. i 6. dijela B Dodatka 1. Prilogu III. toj delegiranoj uredbi. Te bi točke trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(42)

Dio B Dodatka 1. Prilogu III. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 sadržava popis likerskih vina koja nose zaštićenu oznaku izvornosti pri čijoj se proizvodnji dodaju proizvodi iz podtočke (f) točke 3. dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013. Nakon izmjena specifikacija vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Κουμανδαρία (Commandaria)” Cipar je zatražio dodavanje tog vina u točke 5. i 6. dijela B Dodatka 1. Prilogu III. toj delegiranoj uredbi. Te bi točke trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (43) | Delegiranu uredbu (EU) 2019/934 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(43)

Delegiranu uredbu (EU) 2019/934 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Delegirane uredbe (EU) 2019/934

Delegirana uredba (EU) 2019/934 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 2.
  Vinogradarska područja u kojima ukupna alkoholna jakost vina može iznositi najviše 20 % vol.
  Vinogradarska područja iz prve alineje točke (c) drugog odlomka točke 1. dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 jesu zone C I., C II. i C III. iz Dodatka 1. tom prilogu te područja zone B u kojima je dopušteno proizvoditi bijela vina sljedećih zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla: „Franche-Comté” i „Val de Loire”.”; |
| --- | --- |

(1)

članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

Vinogradarska područja u kojima ukupna alkoholna jakost vina može iznositi najviše 20 % vol.

Vinogradarska područja iz prve alineje točke (c) drugog odlomka točke 1. dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 jesu zone C I., C II. i C III. iz Dodatka 1. tom prilogu te područja zone B u kojima je dopušteno proizvoditi bijela vina sljedećih zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla: „Franche-Comté” i „Val de Loire”.”;

| (2) | Prilog I. mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Prilog I. mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.

| (3) | Prilog III. mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Prilog III. mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. listopada 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934 оd 12. ožujka 2019. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu vinogradarskih područja u kojima se može povećati alkoholna jakost, odobrenih enoloških postupaka i ograničenja primjenjivih na proizvodnju i čuvanje proizvoda od vinove loze, najmanjeg postotka alkohola za nusproizvode i njihova odlaganja te objave zapisa OIV-a (SL L 149, 7.6.2019., str. 1.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/273 оd 11. prosinca 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu programa odobravanja sadnje vinove loze, registra vinograda, pratećih dokumenata i certificiranja, ulaznog i izlaznog registra, obveznih izjava, obavijesti i objave informacija o kojima se obavještava te o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu odgovarajućih kontrola i kazni, o izmjeni uredaba Komisije (EZ) br. 555/2008, (EZ) br. 606/2009 i (EZ) br. 607/2009 i o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 436/2009 i Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/560 (SL L 58, 28.2.2018., str. 1.).

3

(4)  Uredba Komisije (EZ) br. 606/2009 od 10. srpnja 2009. o utvrđivanju određenih detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2008 u pogledu kategorija proizvoda od vinove loze, enoloških postupaka i primjenjivih ograničenja (SL L 193, 24.7.2009., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (SL L 354, 31.12.2008., str. 16.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 оd 20. prosinca 2017. o utvrđivanju Unijina popisa nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani (SL L 351, 30.12.2017., str. 72.).

6

---

PRILOG I.

Prilog I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 mijenja se kako slijedi:

| (1) | dio A mijenja se kako slijedi:






  (a) | tablice 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
  „Tablica 1.

  Odobreni enološki postupci iz članka 3. stavka 1. | 1. | 2. | 3. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Enološki postupci | Uvjeti i ograničenja upotrebe  (1) | Kategorije vinskih proizvoda (4) |
| 1. | Prozračivanje ili dodavanje kisika | Podložno uvjetima iz zapisa 2.1.1. (2016.) i 3.5.5. (2016.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 2. | Toplinska obrada | Podložno uvjetima iz zapisa 1.8. (1970.), 2.2.4. (1988.), 2.3.6. (1988.), 2.3.9. (2005.), 3.4.3. (1988.), 3.4.3.1. (1990.), 3.5.4. (1997.) i 3.5.10. (1982.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 2.a | Hladna obrada | Podložno uvjetima iz točke 1. podtočke (c) odjeljka B dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i zapisa 1.14. (2005.), 1.15. (2005.), 2.1.12.4. (1998.), 2.3.6. (1988.), 3.1.2. (1979.), 3.1.2.1. (1979.), 3.3.4. (2004.) i 3.5.11.1. (2001.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 3. | Centrifugiranje i filtracija, s inertnim sredstvima za filtriranje ili bez njih | Na inertna sredstva za filtriranje upućuje se u zapisima 2.1.11. (1970.), 2.1.11.1. (1990.), 3.2.2. (1989.) i 3.2.2.1. (1990.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Nakon njihove upotrebe u tretiranom proizvodu ne smije biti nepoželjnih ostataka. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 4. | Stvaranje inertne atmosfere | Samo za potrebe rukovanja proizvodom bez pristupa zraka. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5. | Uklanjanje sumpornog dioksida fizikalnim postupcima | | Svježe grožđe, (2), (10), (11), (12), (13) i (14) |
| 6. | Ionske izmjenjivačke smole | Podložno uvjetima iz Dodatka 3. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | Mošt namijenjen proizvodnji pročišćenog ugušćenog mošta |
| 7. | Propuhivanje mjehurića | Samo kada se upotrebljava argon ili dušik. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 8. | Flotacija | Samo kada se upotrebljava dušik ili ugljikov dioksid ili prozračivanjem. Podložno uvjetima iz zapisa 2.1.14. (1999.). | (10), (11) i (12) |
| 9. | Pločice čistog parafina impregnirane alil izotiocijanatom | Samo za potrebe stvaranja sterilne atmosfere. U Italiji dopušteno samo ako je u skladu sa zakonodavstvom te države te samo u posudama zapremine veće od 20 litara. Upotreba alil izotiocijanata podliježe uvjetima i ograničenjima iz tablice 2. koja sadržava odobrene enološke spojeve. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 10. | Obrada elektrodijalizom | Samo za potrebe postizanja stabilnosti vina na tartarate. Podložno uvjetima iz Dodatka 5. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 11. | Hrastove strugotine | U proizvodnji i odležavanju vina, što uključuje i vrenje svježega grožđa i mošta. Podložno uvjetima iz Dodatka 7. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 12. | Korekcija alkoholne jakosti u vinu | Korekcija se provodi samo za vino. Podložno uvjetima iz Dodatka 8. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 13. | Kationski izmjenjivači za stabilizaciju tartarata | Podložno uvjetima iz zapisa 3.3.3. (2011.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Mora biti u skladu i s Uredbom (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća  (2) i nacionalnim odredbama donesenima za njezinu provedbu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 14. | Elektromembranska obrada | Samo za dokiseljavanje ili otkiseljavanje. Podložno uvjetima i ograničenja iz odjeljaka C i D dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i članku 11. ove Uredbe. Mora biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1935/2004 i Uredbom Komisije (EU) br. 10/2011  (3) te nacionalnim odredbama donesenima za njihovu provedbu. Podložno uvjetima iz zapisa 2.1.3.1.3. (2010.), 2.1.3.2.4. (2012.), 3.1.1.4. (2010.), 3.1.2.4. (2012.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 15. | Kationski izmjenjivači za dokiseljavanje | Podložno uvjetima i ograničenja iz odjeljaka C i D dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i članku 11. ove Uredbe. Mora biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1935/2004 i nacionalnim odredbama donesenima za njezinu provedbu. Podložno uvjetima iz zapisa 2.1.3.1.4. (2012.) i 3.1.1.5. (2012.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 16. | Povezivanje membranskih procesa | Samo za smanjenje sadržaja šećera u moštu. Podložno uvjetima iz Dodatka 9. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | (10) |
| 17. | Membranski kontaktori | Samo za potrebe upravljanja otopljenim plinom u vinu. Zabranjeno je dodavanje ugljikova dioksida za proizvode iz točaka (4), (5), (6) i (8) dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013. Mora biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1935/2004 i Uredbom (EU) br. 10/2011 te nacionalnim odredbama donesenima za njihovu provedbu. Podložno uvjetima iz zapisa 3.5.17. (2013.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 18. | Membranska tehnologija u kombinaciji s aktivnim ugljenom | Samo za potrebe smanjenja viška 4-etilfenola i 4-etilgvajakola u vinima. Podložno uvjetima iz Dodatka 10. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 19. | Filtar ploče koje sadržavaju zeolit Y-faujasit | Samo za potrebe adsorpcije haloanisola. Podložno uvjetima iz zapisa 3.2.15. (2016.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 20. | Djelomično koncentriranje | Za mošt; podložno uvjetima iz točke 1. podtočke (b) odjeljka B dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i zapisa 2.1.12. (1998.), 2.1.12.1. (1993.), 2.1.12.2. (2001.), 2.1.12.3. (1998.) i 2.1.12.4. (1998.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.
  Za vino: podložno uvjetima iz točke 1. podtočke (c) odjeljka B dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i zapisa 3.5.11. (2001.) i 3.5.11.1. (2001.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.
  Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (15) i (16) |
| 21. | Obrada diskontinuiranim visokotlačnim postupcima | Podložno uvjetima iz zapisa 1.18. (2019.) i 2.1.26. (2019.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. | Svježe grožđe, (10), (11) i (12) |
| 22. | Obrada kontinuiranim visokotlačnim postupcima | Podložno uvjetima iz zapisa 2.2.10. (2020.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. | (10), (11) i (12) |
| 23. | Obrada drobljenog grožđa ultrazvukom radi lakše ekstrakcije njegovih spojeva | Podložno uvjetima iz zapisa 1.17. (2019.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. | Svježe grožđe |
| 24. | Obrada grožđa pulsirajućim električnim poljem | Podložno uvjetima iz zapisa 2.1.27. (2020.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. | Svježe grožđe |
| 25. | Obrada mošta i vina upotrebom adsorpcijskih zrnaca stiren-divinilbenzena | Podložno uvjetima iz zapisa 2.2.11. (2020.) i 3.4.22. (2020.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |

(1)

dio A mijenja se kako slijedi:

(a)

tablice 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„Tablica 1.

Odobreni enološki postupci iz članka 3. stavka 1.

1.

2.

3.

Enološki postupci

Uvjeti i ograničenja upotrebe  (1)

Kategorije vinskih proizvoda (4)

1.

Prozračivanje ili dodavanje kisika

Podložno uvjetima iz zapisa 2.1.1. (2016.) i 3.5.5. (2016.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

2.

Toplinska obrada

Podložno uvjetima iz zapisa 1.8. (1970.), 2.2.4. (1988.), 2.3.6. (1988.), 2.3.9. (2005.), 3.4.3. (1988.), 3.4.3.1. (1990.), 3.5.4. (1997.) i 3.5.10. (1982.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

2.a

Hladna obrada

Podložno uvjetima iz točke 1. podtočke (c) odjeljka B dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i zapisa 1.14. (2005.), 1.15. (2005.), 2.1.12.4. (1998.), 2.3.6. (1988.), 3.1.2. (1979.), 3.1.2.1. (1979.), 3.3.4. (2004.) i 3.5.11.1. (2001.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

3.

Centrifugiranje i filtracija, s inertnim sredstvima za filtriranje ili bez njih

Na inertna sredstva za filtriranje upućuje se u zapisima 2.1.11. (1970.), 2.1.11.1. (1990.), 3.2.2. (1989.) i 3.2.2.1. (1990.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Nakon njihove upotrebe u tretiranom proizvodu ne smije biti nepoželjnih ostataka.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

4.

Stvaranje inertne atmosfere

Samo za potrebe rukovanja proizvodom bez pristupa zraka.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.

Uklanjanje sumpornog dioksida fizikalnim postupcima

Svježe grožđe, (2), (10), (11), (12), (13) i (14)

6.

Ionske izmjenjivačke smole

Podložno uvjetima iz Dodatka 3. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Mošt namijenjen proizvodnji pročišćenog ugušćenog mošta

7.

Propuhivanje mjehurića

Samo kada se upotrebljava argon ili dušik.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

8.

Flotacija

Samo kada se upotrebljava dušik ili ugljikov dioksid ili prozračivanjem. Podložno uvjetima iz zapisa 2.1.14. (1999.).

(10), (11) i (12)

9.

Pločice čistog parafina impregnirane alil izotiocijanatom

Samo za potrebe stvaranja sterilne atmosfere. U Italiji dopušteno samo ako je u skladu sa zakonodavstvom te države te samo u posudama zapremine veće od 20 litara. Upotreba alil izotiocijanata podliježe uvjetima i ograničenjima iz tablice 2. koja sadržava odobrene enološke spojeve.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

10.

Obrada elektrodijalizom

Samo za potrebe postizanja stabilnosti vina na tartarate. Podložno uvjetima iz Dodatka 5. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

11.

Hrastove strugotine

U proizvodnji i odležavanju vina, što uključuje i vrenje svježega grožđa i mošta. Podložno uvjetima iz Dodatka 7. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

12.

Korekcija alkoholne jakosti u vinu

Korekcija se provodi samo za vino. Podložno uvjetima iz Dodatka 8. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

13.

Kationski izmjenjivači za stabilizaciju tartarata

Podložno uvjetima iz zapisa 3.3.3. (2011.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Mora biti u skladu i s Uredbom (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća  (2) i nacionalnim odredbama donesenima za njezinu provedbu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

14.

Elektromembranska obrada

Samo za dokiseljavanje ili otkiseljavanje. Podložno uvjetima i ograničenja iz odjeljaka C i D dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i članku 11. ove Uredbe. Mora biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1935/2004 i Uredbom Komisije (EU) br. 10/2011  (3) te nacionalnim odredbama donesenima za njihovu provedbu. Podložno uvjetima iz zapisa 2.1.3.1.3. (2010.), 2.1.3.2.4. (2012.), 3.1.1.4. (2010.), 3.1.2.4. (2012.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

15.

Kationski izmjenjivači za dokiseljavanje

Podložno uvjetima i ograničenja iz odjeljaka C i D dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i članku 11. ove Uredbe. Mora biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1935/2004 i nacionalnim odredbama donesenima za njezinu provedbu. Podložno uvjetima iz zapisa 2.1.3.1.4. (2012.) i 3.1.1.5. (2012.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

16.

Povezivanje membranskih procesa

Samo za smanjenje sadržaja šećera u moštu. Podložno uvjetima iz Dodatka 9. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

(10)

17.

Membranski kontaktori

Samo za potrebe upravljanja otopljenim plinom u vinu. Zabranjeno je dodavanje ugljikova dioksida za proizvode iz točaka (4), (5), (6) i (8) dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013. Mora biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1935/2004 i Uredbom (EU) br. 10/2011 te nacionalnim odredbama donesenima za njihovu provedbu. Podložno uvjetima iz zapisa 3.5.17. (2013.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

18.

Membranska tehnologija u kombinaciji s aktivnim ugljenom

Samo za potrebe smanjenja viška 4-etilfenola i 4-etilgvajakola u vinima. Podložno uvjetima iz Dodatka 10. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

19.

Filtar ploče koje sadržavaju zeolit Y-faujasit

Samo za potrebe adsorpcije haloanisola. Podložno uvjetima iz zapisa 3.2.15. (2016.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

20.

Djelomično koncentriranje

Za mošt; podložno uvjetima iz točke 1. podtočke (b) odjeljka B dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i zapisa 2.1.12. (1998.), 2.1.12.1. (1993.), 2.1.12.2. (2001.), 2.1.12.3. (1998.) i 2.1.12.4. (1998.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

Za vino: podložno uvjetima iz točke 1. podtočke (c) odjeljka B dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i zapisa 3.5.11. (2001.) i 3.5.11.1. (2001.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (15) i (16)

21.

Obrada diskontinuiranim visokotlačnim postupcima

Podložno uvjetima iz zapisa 1.18. (2019.) i 2.1.26. (2019.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

Svježe grožđe, (10), (11) i (12)

22.

Obrada kontinuiranim visokotlačnim postupcima

Podložno uvjetima iz zapisa 2.2.10. (2020.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

(10), (11) i (12)

23.

Obrada drobljenog grožđa ultrazvukom radi lakše ekstrakcije njegovih spojeva

Podložno uvjetima iz zapisa 1.17. (2019.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

Svježe grožđe

24.

Obrada grožđa pulsirajućim električnim poljem

Podložno uvjetima iz zapisa 2.1.27. (2020.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

Svježe grožđe

25.

Obrada mošta i vina upotrebom adsorpcijskih zrnaca stiren-divinilbenzena

Podložno uvjetima iz zapisa 2.2.11. (2020.) i 3.4.22. (2020.) Kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

Tablica 2.

Odobreni enološki spojevi iz članka 3. stavka 1.

| | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Tvari/aktivnosti | E broj
  i/ili
  CAS broj | Kodeks enoloških postupaka OIV-a (5) | Upućivanje na zapis Kodeksa OIV-a iz članka 9. stavka 1. | Aditiv | Pomoćna tvar u postupku proizvodnje (6) | Uvjeti i ograničenja upotrebe (7) | Kategorije vinskih proizvoda (8) |
| 1. | Regulatori kiselosti |
| 1.1. | Vinska kiselina (L(+)-) | E 334/CAS 87-69-4 | Zapisi 2.1.3.1.1. (2001.),
  3.1.1.1. (2001.) | COEI-1-LTARAC | x | | Uvjeti i ograničenja iz odjeljaka C i D dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i članka 11. ove Uredbe. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. Specifikacije za vinsku kiselinu (L(+)-) iz točke 2. Dodatka 1. ovom Prilogu. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 1.2. | Jabučna kiselina (D, L-; L-) | E 296/- | Zapisi 2.1.3.1.1. (2001.),
  3.1.1.1. (2001.) | COEI-1-ACIMAL | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 1.3. | Mliječna kiselina | E 270/- | Zapisi 2.1.3.1.1. (2001.),
  3.1.1.1. (2001.) | COEI-1-ACILAC | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 1.4. | Kalijev L(+)-tartarat | E 336(ii)/CAS 921-53-9 | Zapisi 2.1.3.2.2. (1979.),
  3.1.2.2. (1979.) | COEI-1-POTTAR | | x | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 1.5. | Kalijev bikarbonat | E 501(ii)/CAS 298-14-6 | Zapisi 2.1.3.2.2. (1979.),
  3.1.2.2. (1979.) | COEI-1-POTBIC | | x | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 1.6. | Kalcijev karbonat | E 170/CAS 471-34-1 | Zapisi 2.1.3.2.2. (1979.),
  3.1.2.2. (1979.) | COEI-1-CALCAR | | x | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| | | | | | | | | |
| 1.8. | Kalcijev sulfat | E 516/- | Zapisi 2.1.3.1.1.1. (2017.) | | x | | Uvjeti i ograničenja iz točke 2. podtočke (b) odjeljka A Priloga III. Najveća dopuštena razina upotrebe: 2 g/l. | (3) |
| 1.9. | Kalijev karbonat | E 501(i) | Zapisi 2.1.3.2.5. (2017.), 3.1.2.2. (1979.) | | | x | Uvjeti i ograničenja iz odjeljaka C i D dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i članka 11. ove Uredbe. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.
  Limunska kiselina: primjenjuje se samo cilj (a) iz zapisa OIV-a 3.1.1. (1979.) i 3.1.1.1. (2001.) Najveći sadržaj u tako obrađenom vinu stavljenom na tržište: 1 g/l. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 1.10. | Limunska kiselina | E 330 | Zapisi 3.1.1. (1979.), 3.1.1.1. (2001.) | COEI-1-CITACI | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 1.11. | Kvasci za proizvodnju vina | -/- | Zapisi 2.1.3.2.3. (2019.), 2.1.3.2.3.1. (2019.), 2.3.1. (2016.) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x (6) | (10), (11) i (12) |
| 1.12. | Bakterije mliječne kiseline | -/- | Zapisi 2.1.3.2.3. (2019.), 2.1.3.2.3.2. (2019.), 3.1.2. (1979.), 3.1.2.3. (1980.) | COEI-1-BALACT | | x (6) | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 2. | Konzervansi i antioksidansi |
| 2.1. | Sumporov dioksid | E 220/CAS 7446-09-5 | Zapisi 1.12. (2004.), 2.1.2. (1987.),
  3.4.4. (2003.) | COEI-1-SOUDIO | x | | Ograničenja (npr. najveća količina u proizvodu stavljenom na tržište) kako su utvrđena u dijelu B Priloga I. | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 2.2. | Kalijev bisulfit | E 228/CAS 7773-03-7 | Zapisi 1.12. (2004.), 2.1.2. (1987.), 3.4.4. (2003.) | COEI-1-POTBIS | x | | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 2.3. | Kalijev metabisulfit | E 224/CAS 16731-55-8 | Zapisi 1.12. (2004.), 2.1.2. (1987.), 3.4.4. (2003.) | COEI-1-POTANH | x | | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 2.4. | Kalijev sorbat | E 202 | Zapis 3.4.5. (1988.) | COEI-1-POTSOR | x | | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 2.5. | Lisozim | E 1105 | Zapisi 2.2.6. (1997.), 3.4.12. (1997.) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 2.6. | L-askorbinska kiselina | E 300 | Zapisi 1.11. (2001.), 2.2.7. (2001.), 3.4.7. (2001.) | COEI-1-ASCACI | x | | Najveći sadržaj u tako obrađenom vinu stavljenom na tržište: 250 mg/l. Najviše 250 mg/l po postupku. | Svježe grožđe, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 2.7. | Dimetil dikarbonat (DMDC) | E242/CAS 4525-33-1 | Zapis 3.4.13. (2001.) | COEI-1-DICDIM | x | | Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 3. | Adsorbensi |
| 3.1. | Drveni ugljen za primjenu u enologiji | | Zapisi 2.1.9. (2002.), 3.5.9. (1970.) | COEI-1-CHARBO | | x | Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | Bijela vina, (2), (10) i (14) |
| 3.2. | Selektivna biljna vlakna | | Zapis 3.4.20. (2017.) | COEI-1-FIBVEG | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 4. | Aktivatori alkoholnog i jabučnog mliječnog vrenja |
| 4.1. | Mikrokristalna celuloza | E 460(i)/CAS 9004-34-6 | Zapisi 2.3.2. (2019.), 3.4.21. (2015.) | COEI-1-CELMIC | | x | Mora biti u skladu sa specifikacijama iz Priloga Uredbi (EU) br. 231/2012. | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 4.2. | Diamonijev hidrogenfosfat | E 342/CAS 7783-28-0 | Zapis 4.1.7. (1995.) | COEI-1-PHODIA | | x | Samo za alkoholno vrenje. Najviše 1 g/l (izraženo u soli) (9) ili 0,3 g/l za sekundarno alkoholno vrenje pjenušavih vina. | Svježe grožđe, (2), (10), (11), (12), sekundarno alkoholno vrenje proizvoda (4), (5), (6) i (7) |
| 4.3. | Amonijev sulfat | E 517/CAS 7783-20-2 | Zapis 4.1.7. (1995.) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4. | Amonijev bisulfit | -/CAS 10192-30-0 | | COEI-1-AMMHYD | | x | Samo za alkoholno vrenje. Najviše 0,2 g/l (izraženo u soli) i do ograničenja iz točaka 2.1., 2.2. i 2.3. | Svježe grožđe, (2), (10), (11) i (12) |
| 4.5. | Tiamin hidroklorid | -/CAS 67-03-8 | Zapisi 2.3.3. (1976.), 4.1.7. (1995.) | COEI-1-THIAMIN | | x | Samo za alkoholno vrenje.
  Najviše 0,6 mg/l (izraženo u tiaminu) po postupku. | Svježe grožđe, (2), (10), (11), (12), sekundarno alkoholno vrenje proizvoda (4), (5), (6) i (7) |
| 4.6. | Autolizati kvasca | -/- | Zapisi 2.3.2. (2019.), 3.4.21. (2015.) | COEI-1-AUTLYS | | x (6) | | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 4.7. | Stanične stijenke kvasca | -/- | Zapisi 2.3.4. (1988.), 3.4.21. (2015.) | COEI-1-YEHULL | | x (6) | | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 4.8. | Inaktivirani kvasci | -/- | Zapisi 2.3.2. (2019.), 3.4.21. (2015.) | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 4.9. | Inaktivirani kvasci sa zajamčenom razinom glutationa | -/- | Zapis 2.2.9. (2017.) | COEI-1-LEVGLU | | x (6) | Samo za alkoholno vrenje. | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5. | Sredstva za bistrenje |
| 5.1. | Jestiva želatina | -/CAS 9000-70-8 | Zapisi 2.1.6. (1997.), 3.2.1. (2011.) | COEI-1-GELATI | | x (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.2. | Pšenične bjelančevine | | Zapisi 2.1.17. (2004.), 3.2.7. (2004.) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.3. | Bjelančevine iz graška | | Zapisi 2.1.17. (2004.), 3.2.7. (2004.) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.4. | Bjelančevine iz krumpira | | Zapisi 2.1.17. (2004.), 3.2.7. (2004.) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.5. | Želatina od ribljih mjehura | | Zapis 3.2.1. (2011.) | COEI-1-COLPOI | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 5.6. | Kazein | -/CAS 9005-43-0 | Zapis 2.1.16. (2004.) | COEI-1-CASEIN | | x (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.7. | Kalijevi kazeinati | -/CAS 68131-54-4 | Zapisi 2.1.15. (2004.); 3.2.1. (2011.) | COEI-1-POTCAS | | x (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.8. | Albumin iz jaja | -/CAS 9006-59-1 | Zapis 3.2.1. (2011.) | COEI-1-OEUALB | | x (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 5.9. | Bentonit | -/- | Zapisi 2.1.8. (1970.), 3.3.5. (1970.) | COEI-1-BENTON | | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.10. | Silicijev dioksid (u obliku gela ili koloidne otopine) | E 551/- | Zapisi 2.1.10. (1991.), 3.2.1. (2011.), 3.2.4. (1991.) | COEI-1-DIOSIL | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.11. | Kaolin | -/CAS 1332-58-7 | Zapis 3.2.1. (2011.) | COEI-1-KAOLIN | | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 5.12. | Tanini | | Zapisi 2.1.7. (2019.), 2.1.17. (2004.), 3.2.6. (2019.), 3.2.7. (2004.), 4.1.8. (1981.), 4.3.2. (1981.) | COEI-1-TANINS | | x | | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.13. | Hitozan dobiven iz gljive Aspergillus niger ili gljive Agaricus bisporus. | -/CAS 9012-76-4 | Zapisi 2.1.22. (2009.), 3.2.1. (2011.), 3.2.12. (2009.) | COEI-1-CHITOS | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.14. | Hitin-glukan iz gljive Aspergillus niger | Hitin: CAS 1398-61-4; Glukan: CAS 9041-22-9. | Zapisi 2.1.23. (2009.), 3.2.1. (2011.), 3.2.13. (2009.) | COEI-1-CHITGL | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.15. | Ekstrakti proteina kvasca | -/- | Zapisi 2.1.24. (2011.), 3.2.14. (2011.), 3.2.1. (2011.) | COEI-1-EPLEV | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.16. | Polivinilpolipirolidon | E 1202/CAS 25249-54-1 | Zapis 3.4.9. (1987.) | COEI-1-PVPP | | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 5.17. | Kalcijev alginat | E 404/CAS 9005-35-0 | Zapis 4.1.8. (1981.) | COEI-1-ALGIAC | | x | Samo za proizvodnju svih kategorija pjenušavih i biser vina dobivenih vrenjem u boci i s vinskim talogom odvojenim pretakanjem. | (4), (5), (6), (7), (8) i (9) |
| 5.18. | Kalijev alginat | E 402/CAS 9005-36-1 | Zapis 4.1.8. (1981.) | COEI-1-POTALG | | x | Samo za proizvodnju svih kategorija pjenušavih i biser vina dobivenih vrenjem u boci i s vinskim talogom odvojenim pretakanjem. | (4), (5), (6), (7), (8) i (9) |
| 6. | Stabilizirajuća sredstva |
| 6.1. | Kalijev hidrogen tartarat | E336(i)/CAS 868-14-4 | Zapis 3.3.4. (2004.) | COEI-1-POTBIT | | x | Samo radi pospješivanja taloženja soli tartarata. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 6.2. | Kalcijev tartarat | -/- | Zapis 3.3.12. (1997.) | COEI-1-CALTAR | | x | | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 6.3. | Limunska kiselina | E 330 | Zapisi 3.3.1. (1970.), 3.3.8. (1970.) | COEI-1-CITACI | x | | Najveći sadržaj u tako obrađenom vinu stavljenom na tržište: 1 g/l. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 6.4. | Tanini | -/- | Zapisi 2.1.7. (2019.), 3.2.6. (2019.), 3.3.1. (1970.) | COEI-1-TANINS | | | | Svježe grožđe, djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 6.5. | Kalijev ferocijanid | E 536/- | Zapisi 3.3.1. (1970.), 3.3.10. (1970.) | COEI-1-POTFER | | x | Podložno uvjetima iz Dodatka 4. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 6.6. | Kalcijev fitat | -/CAS 3615-82-5 | Zapis 3.3.1. (1970.) | COEI-1-CALPHY | | x | Samo za crna vina i najviše 8 g/hl
  Podložno uvjetima iz Dodatka 4. ovom Prilogu. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 6.7. | Metavinska kiselina | E 353/- | Zapis 3.3.7. (1970.) | COEI-1-METACI | x | | | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 6.8. | Gumi arabika | E 414/CAS 9000-01-5 | Zapis 3.3.6. (1972.) | COEI-1-GOMARA | x | | Quantum satis. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 6.9. | Vinska kiselina D, L- ili njezina neutralna kalijeva sol | -/CAS 133-37-9 | Zapisi 2.1.21. (2008.), 3.4.15. (2008.) | COEI-1-DLTART | | x | Samo za uklanjanje viška kalcija.
  Podložno uvjetima iz Dodatka 4. ovom Prilogu. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 6.10. | Manoproteini kvasca | -/- | Zapis 3.3.13. (2005.) | COEI-1-MANPRO | x | | | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 6.11. | Karboksimetil-celuloza | E466/- | Zapis 3.3.14. (2020.) | COEI-1-CMC | x | | Samo za postizanje stabilnosti vina na tartarate. | Bijela i ružičasta vina, (4), (5), (6), (7), (8) i (9) |
| 6.12. | Kopolimeri polivinilimidazola-polivinilpirolidona (PVI/PVP) | -/CAS 87865-40-5 | Zapisi 2.1.20. (2014.), 3.4.14. (2014.) | COEI-1-PVIPVP | | x | Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 6.13. | Kalijev poliaspartat | E 456/CAS 64723-18-8 | Zapis 3.3.15. (2016.) | COEI-1-POTPOL | x | | Samo za stabilizaciju tartarata. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 6.14. | Fumarna kiselina | E 297/CAS 110-17-8 | Zapisi 3.4.2. (2021.), 3.4.23. (2021.) | | x | | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 7. | Enzimi (10) |
| 7.1. | Ureaza | EC 3.5.1.5 | Zapis 3.4.11. (1995.) | COEI-1-UREASE
  COEI-1-PRENZY | | x | Samo za smanjenje količine uree u vinu.
  Podložno uvjetima iz Dodatka 6. ovom Prilogu. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 7.2. | Pektin liaze | EC 4.2.2.10 | Zapisi 1.13. (2021.); 2.1.4. (2021.); 2.1.18. (2021.); 3.2.8. (2021.); 3.2.11. (2021.) | COEI-1-ACTPLY
  COEI-1-PRENZY | | x | Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa. | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 7.3. | Pektin metilesteraza | EC 3.1.1.11 | Zapisi 1.13. (2021.), 2.1.4. (2021.), 2.1.18. (2021.), 3.2.8. (2021.), 3.2.11. (2021.) | COEI-1-ACTPME
  COEI-1-PRENZY | | x | Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa. | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 7.4. | Poligalakturonaza | EC 3.2.1.15 | Zapisi 1.13. (2021.), 2.1.4. (2021.), 2.1.18. (2021.), 3.2.8. (2021.), 3.2.11. (2021.) | COEI-1-ACTPGA
  COEI-1-PRENZY | | x | Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa. | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 7.5. | Hemicelulaza | EC 3.2.1.78 | Zapisi 1.13. (2021.), 2.1.4. (2021.), 2.1.18. (2021.), 3.2.8. (2021.), 3.2.11. (2021.) | COEI-1-ACTGHE
  COEI-1-PRENZY | | x | Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa. | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 7.6. | Celulaza | EC 3.2.1.4 | Zapisi 1.13. (2021.), 2.1.4. (2021.), 2.1.18. (2021.), 3.2.8. (2021.), 3.2.11. (2021.) | COEI-1-ACTCEL
  COEI-1-PRENZY | | x | Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa. | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 7.7. | Betaglukanaza | EC 3.2.1.58 | Zapis 3.2.10. (2004.) | COEI-1-BGLUCA
  COEI-1-PRENZY | | x | Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 7.8. | Glikozidaza | EC 3.2.1.20 | Zapisi 2.1.19. (2013.), 3.2.9. (2013.) | COEI-1-PRENZY | | x | Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 7.9. | Arabinanaza | EC 3.2.1.99 | Zapisi 1.13. (2021.), 2.1.4. (2021.), 2.1.18. (2021.), 3.2.8. (2021.), 3.2.11. (2021.) | COEI-1-ACTARA
  COEI-1-PRENZY | | x | Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa. | Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 7.10. | Betaglukanaza (β1-3, β1-6) | EC 3.2.1.6 | Zapis 3.5.7. (2013.) | COEI-1-ACTGLU
  COEI-1-PRENZY | | x | Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 7.11. | Glukozidaza | EC 3.2.1.21 | Zapisi 2.1.19. (2013.), 3.2.9. (2013.) | COEI-1-GLYCOS
  COEI-1-PRENZY | | x | Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 7.12. | Aspergilopepsin I | EC 3.4.23.18 | Zapisi 2.2.12. (2021.), 3.3.16. (2021.) | COEI-1-PROTEA
  COEI-1-PRENZY | | x | Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 8. | Plinovi i plinovi za pakiranje (11) |
| 8.1. | Argon | E 938/CAS 7440-37-1 | Zapisi 2.2.5. (1970.), 3.2.3. (2002.) | COEI-1-ARGON | x (11) | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 8.2. | Dušik | E 941/CAS 7727-37-9 | Zapisi 2.1.14. (1999.), 2.2.5. (1970.), 3.2.3. (2002.) | COEI-1-AZOTE | x (11) | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 8.3. | Ugljikov dioksid | E 290/CAS 124-38-9 | Zapisi 1.7. (1970.), 2.1.14. (1999.), 2.2.3. (1970.), 2.2.5. (1970.), 2.3.9. (2005.), 4.1.10. (2002.) | COEI-1-DIOCAR | x (11) | x | U tako obrađenim mirnim vinima stavljenima na tržište najveća količina ugljikova dioksida iznosi 3 g/l, dok nadtlak koji uzrokuje ugljikov dioksid mora biti niži od 1 bara pri temperaturi od 20 °C. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 8.4. | Plinoviti kisik | E 948/CAS 17778-80-2 | Zapisi 2.1.1. (2016.), 3.5.5. (2016.) | COEI-1-OXYGEN | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 9. | Sredstva za vrenje |
| 9.1. | Kvasci za proizvodnju vina | -/- | Zapisi 2.1.3.2.3.1. (2019.), 2.3.1. (2016.), 4.1.8. (1981.) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x (6) | | Svježe grožđe, (2), (10), (11), (12), (13), sekundarno alkoholno vrenje proizvoda (4), (5), (6) i (7) |
| 9.2. | Bakterije mliječne kiseline | -/- | Zapisi 2.1.3.2.3.2. (2019.), 3.1.2. (1979.), 3.1.2.3. (1980.) | COEI-1-BALACT | | x (6) | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 10. | Uklanjanje nedostataka |
| 10.1. | Bakrov sulfat, pentahidrat | -/CAS 7758-99-8 | Zapis 3.5.8. (1989.) | COEI-1-CUISUL | | x | Najviše 1 g/hl, pod uvjetom da količina bakra u tako obrađenom proizvodu ne premaši 1 mg/l, uz izuzeće likerskih vina proizvedenih od svježeg nefermentiranog ili lagano fermentiranog mošta od grožđa kod kojih količina bakra ne smije premašiti 2 mg/l. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 10.2. | Bakrov citrat | -/CAS 866-82-0 | Zapis 3.5.14. (2008.) | COEI-1-CUICIT | | x | Najviše 1 g/hl, pod uvjetom da količina bakra u tako obrađenom proizvodu ne premaši 1 mg/l, uz izuzeće likerskih vina proizvedenih od svježeg nefermentiranog ili lagano fermentiranog mošta od grožđa kod kojih količina bakra ne smije premašiti 2 mg/l. | Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 10.3. | Hitozan dobiven iz gljive Aspergillus niger ili gljive Agaricus bisporus. | -/CAS 9012-76-4 | Zapis 3.4.16. (2009.) | COEI-1-CHITOS | | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 10.4. | Hitin-glukan iz gljive Aspergillus niger | Hitin: CAS 1398-61-4; Glukan: CAS 9041-22-9. | Zapis 3.4.17. (2009.) | COEI-1-CHITGL | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 10.5. | Inaktivirani kvasci | -/- | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |
| 11. | Ostali postupci |
| 11.1. | Smola alepskog bora | -/- | | | x | | Podložno uvjetima iz Dodatka 2. ovom Prilogu. | (2), (10) i (11) |
| 11.2. | Svjež vinski talog | -/- | | | | x (6) | Samo u suhim vinima. Svjež vinski talog zdrav je i nerazrijeđen i sadržava kvasce iz nedavne vinifikacije suhih vina. Količine ne smiju premašiti 5 % volumena obrađenog proizvoda. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16) |
| 11.3. | Karamel | E 150 a-d/- | Zapis 4.3. (2007.) | COEI-1-CARAMEL | x | | Za pojačanje boje kako je definirano u točki 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1333/2008. | (3) |
| 11.4. | Alil izotiocijanat | -/57-06-7 | | | | x | Samo za impregniranje pločica čistog parafina. Vidjeti tablicu 1.
  U vinu ne smije biti prisutan alil izotiocijanat u tragovima. | Samo za djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi i vino. |
| 11.5. | Inaktivirani kvasci | -/- | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16) |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

Tvari/aktivnosti

E broj

i/ili

CAS broj

Kodeks enoloških postupaka OIV-a (5)

Upućivanje na zapis Kodeksa OIV-a iz članka 9. stavka 1.

Aditiv

Pomoćna tvar u postupku proizvodnje (6)

Uvjeti i ograničenja upotrebe (7)

Kategorije vinskih proizvoda (8)

1.

Regulatori kiselosti

1.1.

Vinska kiselina (L(+)-)

E 334/CAS 87-69-4

Zapisi 2.1.3.1.1. (2001.),

3.1.1.1. (2001.)

COEI-1-LTARAC

x

Uvjeti i ograničenja iz odjeljaka C i D dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i članka 11. ove Uredbe. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. Specifikacije za vinsku kiselinu (L(+)-) iz točke 2. Dodatka 1. ovom Prilogu.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

1.2.

Jabučna kiselina (D, L-; L-)

E 296/-

Zapisi 2.1.3.1.1. (2001.),

3.1.1.1. (2001.)

COEI-1-ACIMAL

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

1.3.

Mliječna kiselina

E 270/-

Zapisi 2.1.3.1.1. (2001.),

3.1.1.1. (2001.)

COEI-1-ACILAC

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

1.4.

Kalijev L(+)-tartarat

E 336(ii)/CAS 921-53-9

Zapisi 2.1.3.2.2. (1979.),

3.1.2.2. (1979.)

COEI-1-POTTAR

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

1.5.

Kalijev bikarbonat

E 501(ii)/CAS 298-14-6

Zapisi 2.1.3.2.2. (1979.),

3.1.2.2. (1979.)

COEI-1-POTBIC

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

1.6.

Kalcijev karbonat

E 170/CAS 471-34-1

Zapisi 2.1.3.2.2. (1979.),

3.1.2.2. (1979.)

COEI-1-CALCAR

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

1.8.

Kalcijev sulfat

E 516/-

Zapisi 2.1.3.1.1.1. (2017.)

x

Uvjeti i ograničenja iz točke 2. podtočke (b) odjeljka A Priloga III. Najveća dopuštena razina upotrebe: 2 g/l.

(3)

1.9.

Kalijev karbonat

E 501(i)

Zapisi 2.1.3.2.5. (2017.), 3.1.2.2. (1979.)

x

Uvjeti i ograničenja iz odjeljaka C i D dijela I. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i članka 11. ove Uredbe. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Limunska kiselina: primjenjuje se samo cilj (a) iz zapisa OIV-a 3.1.1. (1979.) i 3.1.1.1. (2001.) Najveći sadržaj u tako obrađenom vinu stavljenom na tržište: 1 g/l.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

1.10.

Limunska kiselina

E 330

Zapisi 3.1.1. (1979.), 3.1.1.1. (2001.)

COEI-1-CITACI

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

1.11.

Kvasci za proizvodnju vina

-/-

Zapisi 2.1.3.2.3. (2019.), 2.1.3.2.3.1. (2019.), 2.3.1. (2016.)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x (6)

(10), (11) i (12)

1.12.

Bakterije mliječne kiseline

-/-

Zapisi 2.1.3.2.3. (2019.), 2.1.3.2.3.2. (2019.), 3.1.2. (1979.), 3.1.2.3. (1980.)

COEI-1-BALACT

x (6)

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

2.

Konzervansi i antioksidansi

2.1.

Sumporov dioksid

E 220/CAS 7446-09-5

Zapisi 1.12. (2004.), 2.1.2. (1987.),

3.4.4. (2003.)

COEI-1-SOUDIO

x

Ograničenja (npr. najveća količina u proizvodu stavljenom na tržište) kako su utvrđena u dijelu B Priloga I.

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

2.2.

Kalijev bisulfit

E 228/CAS 7773-03-7

Zapisi 1.12. (2004.), 2.1.2. (1987.), 3.4.4. (2003.)

COEI-1-POTBIS

x

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

2.3.

Kalijev metabisulfit

E 224/CAS 16731-55-8

Zapisi 1.12. (2004.), 2.1.2. (1987.), 3.4.4. (2003.)

COEI-1-POTANH

x

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

2.4.

Kalijev sorbat

E 202

Zapis 3.4.5. (1988.)

COEI-1-POTSOR

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

2.5.

Lisozim

E 1105

Zapisi 2.2.6. (1997.), 3.4.12. (1997.)

COEI-1-LYSOZY

x

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

2.6.

L-askorbinska kiselina

E 300

Zapisi 1.11. (2001.), 2.2.7. (2001.), 3.4.7. (2001.)

COEI-1-ASCACI

x

Najveći sadržaj u tako obrađenom vinu stavljenom na tržište: 250 mg/l. Najviše 250 mg/l po postupku.

Svježe grožđe, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

2.7.

Dimetil dikarbonat (DMDC)

E242/CAS 4525-33-1

Zapis 3.4.13. (2001.)

COEI-1-DICDIM

x

Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

3.

Adsorbensi

3.1.

Drveni ugljen za primjenu u enologiji

Zapisi 2.1.9. (2002.), 3.5.9. (1970.)

COEI-1-CHARBO

x

Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Bijela vina, (2), (10) i (14)

3.2.

Selektivna biljna vlakna

Zapis 3.4.20. (2017.)

COEI-1-FIBVEG

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

4.

Aktivatori alkoholnog i jabučnog mliječnog vrenja

4.1.

Mikrokristalna celuloza

E 460(i)/CAS 9004-34-6

Zapisi 2.3.2. (2019.), 3.4.21. (2015.)

COEI-1-CELMIC

x

Mora biti u skladu sa specifikacijama iz Priloga Uredbi (EU) br. 231/2012.

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

4.2.

Diamonijev hidrogenfosfat

E 342/CAS 7783-28-0

Zapis 4.1.7. (1995.)

COEI-1-PHODIA

x

Samo za alkoholno vrenje. Najviše 1 g/l (izraženo u soli) (9) ili 0,3 g/l za sekundarno alkoholno vrenje pjenušavih vina.

Svježe grožđe, (2), (10), (11), (12), sekundarno alkoholno vrenje proizvoda (4), (5), (6) i (7)

4.3.

Amonijev sulfat

E 517/CAS 7783-20-2

Zapis 4.1.7. (1995.)

COEI-1AMMSUL

x

4.4.

Amonijev bisulfit

-/CAS 10192-30-0

COEI-1-AMMHYD

x

Samo za alkoholno vrenje. Najviše 0,2 g/l (izraženo u soli) i do ograničenja iz točaka 2.1., 2.2. i 2.3.

Svježe grožđe, (2), (10), (11) i (12)

4.5.

Tiamin hidroklorid

-/CAS 67-03-8

Zapisi 2.3.3. (1976.), 4.1.7. (1995.)

COEI-1-THIAMIN

x

Samo za alkoholno vrenje.

Najviše 0,6 mg/l (izraženo u tiaminu) po postupku.

Svježe grožđe, (2), (10), (11), (12), sekundarno alkoholno vrenje proizvoda (4), (5), (6) i (7)

4.6.

Autolizati kvasca

-/-

Zapisi 2.3.2. (2019.), 3.4.21. (2015.)

COEI-1-AUTLYS

x (6)

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

4.7.

Stanične stijenke kvasca

-/-

Zapisi 2.3.4. (1988.), 3.4.21. (2015.)

COEI-1-YEHULL

x (6)

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

4.8.

Inaktivirani kvasci

-/-

Zapisi 2.3.2. (2019.), 3.4.21. (2015.)

COEI-1-INAYEA

x (6)

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

4.9.

Inaktivirani kvasci sa zajamčenom razinom glutationa

-/-

Zapis 2.2.9. (2017.)

COEI-1-LEVGLU

x (6)

Samo za alkoholno vrenje.

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.

Sredstva za bistrenje

5.1.

Jestiva želatina

-/CAS 9000-70-8

Zapisi 2.1.6. (1997.), 3.2.1. (2011.)

COEI-1-GELATI

x (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.2.

Pšenične bjelančevine

Zapisi 2.1.17. (2004.), 3.2.7. (2004.)

COEI-1-PROVEG

x (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.3.

Bjelančevine iz graška

Zapisi 2.1.17. (2004.), 3.2.7. (2004.)

COEI-1-PROVEG

x (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.4.

Bjelančevine iz krumpira

Zapisi 2.1.17. (2004.), 3.2.7. (2004.)

COEI-1-PROVEG

x (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.5.

Želatina od ribljih mjehura

Zapis 3.2.1. (2011.)

COEI-1-COLPOI

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

5.6.

Kazein

-/CAS 9005-43-0

Zapis 2.1.16. (2004.)

COEI-1-CASEIN

x (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.7.

Kalijevi kazeinati

-/CAS 68131-54-4

Zapisi 2.1.15. (2004.); 3.2.1. (2011.)

COEI-1-POTCAS

x (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.8.

Albumin iz jaja

-/CAS 9006-59-1

Zapis 3.2.1. (2011.)

COEI-1-OEUALB

x (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

5.9.

Bentonit

-/-

Zapisi 2.1.8. (1970.), 3.3.5. (1970.)

COEI-1-BENTON

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.10.

Silicijev dioksid (u obliku gela ili koloidne otopine)

E 551/-

Zapisi 2.1.10. (1991.), 3.2.1. (2011.), 3.2.4. (1991.)

COEI-1-DIOSIL

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.11.

Kaolin

-/CAS 1332-58-7

Zapis 3.2.1. (2011.)

COEI-1-KAOLIN

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

5.12.

Tanini

Zapisi 2.1.7. (2019.), 2.1.17. (2004.), 3.2.6. (2019.), 3.2.7. (2004.), 4.1.8. (1981.), 4.3.2. (1981.)

COEI-1-TANINS

x

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.13.

Hitozan dobiven iz gljive Aspergillus niger ili gljive Agaricus bisporus.

-/CAS 9012-76-4

Zapisi 2.1.22. (2009.), 3.2.1. (2011.), 3.2.12. (2009.)

COEI-1-CHITOS

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.14.

Hitin-glukan iz gljive Aspergillus niger

Hitin: CAS 1398-61-4; Glukan: CAS 9041-22-9.

Zapisi 2.1.23. (2009.), 3.2.1. (2011.), 3.2.13. (2009.)

COEI-1-CHITGL

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.15.

Ekstrakti proteina kvasca

-/-

Zapisi 2.1.24. (2011.), 3.2.14. (2011.), 3.2.1. (2011.)

COEI-1-EPLEV

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.16.

Polivinilpolipirolidon

E 1202/CAS 25249-54-1

Zapis 3.4.9. (1987.)

COEI-1-PVPP

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

5.17.

Kalcijev alginat

E 404/CAS 9005-35-0

Zapis 4.1.8. (1981.)

COEI-1-ALGIAC

x

Samo za proizvodnju svih kategorija pjenušavih i biser vina dobivenih vrenjem u boci i s vinskim talogom odvojenim pretakanjem.

(4), (5), (6), (7), (8) i (9)

5.18.

Kalijev alginat

E 402/CAS 9005-36-1

Zapis 4.1.8. (1981.)

COEI-1-POTALG

x

Samo za proizvodnju svih kategorija pjenušavih i biser vina dobivenih vrenjem u boci i s vinskim talogom odvojenim pretakanjem.

(4), (5), (6), (7), (8) i (9)

6.

Stabilizirajuća sredstva

6.1.

Kalijev hidrogen tartarat

E336(i)/CAS 868-14-4

Zapis 3.3.4. (2004.)

COEI-1-POTBIT

x

Samo radi pospješivanja taloženja soli tartarata.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

6.2.

Kalcijev tartarat

-/-

Zapis 3.3.12. (1997.)

COEI-1-CALTAR

x

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

6.3.

Limunska kiselina

E 330

Zapisi 3.3.1. (1970.), 3.3.8. (1970.)

COEI-1-CITACI

x

Najveći sadržaj u tako obrađenom vinu stavljenom na tržište: 1 g/l.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

6.4.

Tanini

-/-

Zapisi 2.1.7. (2019.), 3.2.6. (2019.), 3.3.1. (1970.)

COEI-1-TANINS

Svježe grožđe, djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

6.5.

Kalijev ferocijanid

E 536/-

Zapisi 3.3.1. (1970.), 3.3.10. (1970.)

COEI-1-POTFER

x

Podložno uvjetima iz Dodatka 4. ovom Prilogu. Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

6.6.

Kalcijev fitat

-/CAS 3615-82-5

Zapis 3.3.1. (1970.)

COEI-1-CALPHY

x

Samo za crna vina i najviše 8 g/hl

Podložno uvjetima iz Dodatka 4. ovom Prilogu.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

6.7.

Metavinska kiselina

E 353/-

Zapis 3.3.7. (1970.)

COEI-1-METACI

x

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

6.8.

Gumi arabika

E 414/CAS 9000-01-5

Zapis 3.3.6. (1972.)

COEI-1-GOMARA

x

Quantum satis.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

6.9.

Vinska kiselina D, L- ili njezina neutralna kalijeva sol

-/CAS 133-37-9

Zapisi 2.1.21. (2008.), 3.4.15. (2008.)

COEI-1-DLTART

x

Samo za uklanjanje viška kalcija.

Podložno uvjetima iz Dodatka 4. ovom Prilogu.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

6.10.

Manoproteini kvasca

-/-

Zapis 3.3.13. (2005.)

COEI-1-MANPRO

x

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

6.11.

Karboksimetil-celuloza

E466/-

Zapis 3.3.14. (2020.)

COEI-1-CMC

x

Samo za postizanje stabilnosti vina na tartarate.

Bijela i ružičasta vina, (4), (5), (6), (7), (8) i (9)

6.12.

Kopolimeri polivinilimidazola-polivinilpirolidona (PVI/PVP)

-/CAS 87865-40-5

Zapisi 2.1.20. (2014.), 3.4.14. (2014.)

COEI-1-PVIPVP

x

Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

6.13.

Kalijev poliaspartat

E 456/CAS 64723-18-8

Zapis 3.3.15. (2016.)

COEI-1-POTPOL

x

Samo za stabilizaciju tartarata.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

6.14.

Fumarna kiselina

E 297/CAS 110-17-8

Zapisi 3.4.2. (2021.), 3.4.23. (2021.)

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

7.

Enzimi (10)

7.1.

Ureaza

EC 3.5.1.5

Zapis 3.4.11. (1995.)

COEI-1-UREASE

COEI-1-PRENZY

x

Samo za smanjenje količine uree u vinu.

Podložno uvjetima iz Dodatka 6. ovom Prilogu.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

7.2.

Pektin liaze

EC 4.2.2.10

Zapisi 1.13. (2021.); 2.1.4. (2021.); 2.1.18. (2021.); 3.2.8. (2021.); 3.2.11. (2021.)

COEI-1-ACTPLY

COEI-1-PRENZY

x

Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa.

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

7.3.

Pektin metilesteraza

EC 3.1.1.11

Zapisi 1.13. (2021.), 2.1.4. (2021.), 2.1.18. (2021.), 3.2.8. (2021.), 3.2.11. (2021.)

COEI-1-ACTPME

COEI-1-PRENZY

x

Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa.

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

7.4.

Poligalakturonaza

EC 3.2.1.15

Zapisi 1.13. (2021.), 2.1.4. (2021.), 2.1.18. (2021.), 3.2.8. (2021.), 3.2.11. (2021.)

COEI-1-ACTPGA

COEI-1-PRENZY

x

Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa.

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

7.5.

Hemicelulaza

EC 3.2.1.78

Zapisi 1.13. (2021.), 2.1.4. (2021.), 2.1.18. (2021.), 3.2.8. (2021.), 3.2.11. (2021.)

COEI-1-ACTGHE

COEI-1-PRENZY

x

Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa.

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

7.6.

Celulaza

EC 3.2.1.4

Zapisi 1.13. (2021.), 2.1.4. (2021.), 2.1.18. (2021.), 3.2.8. (2021.), 3.2.11. (2021.)

COEI-1-ACTCEL

COEI-1-PRENZY

x

Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa.

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

7.7.

Betaglukanaza

EC 3.2.1.58

Zapis 3.2.10. (2004.)

COEI-1-BGLUCA

COEI-1-PRENZY

x

Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

7.8.

Glikozidaza

EC 3.2.1.20

Zapisi 2.1.19. (2013.), 3.2.9. (2013.)

COEI-1-PRENZY

x

Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

7.9.

Arabinanaza

EC 3.2.1.99

Zapisi 1.13. (2021.), 2.1.4. (2021.), 2.1.18. (2021.), 3.2.8. (2021.), 3.2.11. (2021.)

COEI-1-ACTARA

COEI-1-PRENZY

x

Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa.

Svježe grožđe, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

7.10.

Betaglukanaza (β1-3, β1-6)

EC 3.2.1.6

Zapis 3.5.7. (2013.)

COEI-1-ACTGLU

COEI-1-PRENZY

x

Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

7.11.

Glukozidaza

EC 3.2.1.21

Zapisi 2.1.19. (2013.), 3.2.9. (2013.)

COEI-1-GLYCOS

COEI-1-PRENZY

x

Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

7.12.

Aspergilopepsin I

EC 3.4.23.18

Zapisi 2.2.12. (2021.), 3.3.16. (2021.)

COEI-1-PROTEA

COEI-1-PRENZY

x

Samo za enološku upotrebu prilikom maceracije, bistrenja, stabilizacije, filtracije i identifikacije aromatskih prekursora grožđa.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

8.

Plinovi i plinovi za pakiranje (11)

8.1.

Argon

E 938/CAS 7440-37-1

Zapisi 2.2.5. (1970.), 3.2.3. (2002.)

COEI-1-ARGON

x (11)

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

8.2.

Dušik

E 941/CAS 7727-37-9

Zapisi 2.1.14. (1999.), 2.2.5. (1970.), 3.2.3. (2002.)

COEI-1-AZOTE

x (11)

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

8.3.

Ugljikov dioksid

E 290/CAS 124-38-9

Zapisi 1.7. (1970.), 2.1.14. (1999.), 2.2.3. (1970.), 2.2.5. (1970.), 2.3.9. (2005.), 4.1.10. (2002.)

COEI-1-DIOCAR

x (11)

x

U tako obrađenim mirnim vinima stavljenima na tržište najveća količina ugljikova dioksida iznosi 3 g/l, dok nadtlak koji uzrokuje ugljikov dioksid mora biti niži od 1 bara pri temperaturi od 20 °C.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

8.4.

Plinoviti kisik

E 948/CAS 17778-80-2

Zapisi 2.1.1. (2016.), 3.5.5. (2016.)

COEI-1-OXYGEN

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

9.

Sredstva za vrenje

9.1.

Kvasci za proizvodnju vina

-/-

Zapisi 2.1.3.2.3.1. (2019.), 2.3.1. (2016.), 4.1.8. (1981.)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x (6)

Svježe grožđe, (2), (10), (11), (12), (13), sekundarno alkoholno vrenje proizvoda (4), (5), (6) i (7)

9.2.

Bakterije mliječne kiseline

-/-

Zapisi 2.1.3.2.3.2. (2019.), 3.1.2. (1979.), 3.1.2.3. (1980.)

COEI-1-BALACT

x (6)

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

10.

Uklanjanje nedostataka

10.1.

Bakrov sulfat, pentahidrat

-/CAS 7758-99-8

Zapis 3.5.8. (1989.)

COEI-1-CUISUL

x

Najviše 1 g/hl, pod uvjetom da količina bakra u tako obrađenom proizvodu ne premaši 1 mg/l, uz izuzeće likerskih vina proizvedenih od svježeg nefermentiranog ili lagano fermentiranog mošta od grožđa kod kojih količina bakra ne smije premašiti 2 mg/l.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

10.2.

Bakrov citrat

-/CAS 866-82-0

Zapis 3.5.14. (2008.)

COEI-1-CUICIT

x

Najviše 1 g/hl, pod uvjetom da količina bakra u tako obrađenom proizvodu ne premaši 1 mg/l, uz izuzeće likerskih vina proizvedenih od svježeg nefermentiranog ili lagano fermentiranog mošta od grožđa kod kojih količina bakra ne smije premašiti 2 mg/l.

Djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

10.3.

Hitozan dobiven iz gljive Aspergillus niger ili gljive Agaricus bisporus.

-/CAS 9012-76-4

Zapis 3.4.16. (2009.)

COEI-1-CHITOS

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

10.4.

Hitin-glukan iz gljive Aspergillus niger

Hitin: CAS 1398-61-4; Glukan: CAS 9041-22-9.

Zapis 3.4.17. (2009.)

COEI-1-CHITGL

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

10.5.

Inaktivirani kvasci

-/-

COEI-1-INAYEA

x (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

11.

Ostali postupci

11.1.

Smola alepskog bora

-/-

x

Podložno uvjetima iz Dodatka 2. ovom Prilogu.

(2), (10) i (11)

11.2.

Svjež vinski talog

-/-

x (6)

Samo u suhim vinima. Svjež vinski talog zdrav je i nerazrijeđen i sadržava kvasce iz nedavne vinifikacije suhih vina. Količine ne smiju premašiti 5 % volumena obrađenog proizvoda.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) i (16)

11.3.

Karamel

E 150 a-d/-

Zapis 4.3. (2007.)

COEI-1-CARAMEL

x

Za pojačanje boje kako je definirano u točki 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1333/2008.

(3)

11.4.

Alil izotiocijanat

-/57-06-7

x

Samo za impregniranje pločica čistog parafina. Vidjeti tablicu 1.

U vinu ne smije biti prisutan alil izotiocijanat u tragovima.

Samo za djelomično fermentirani mošt za neposrednu prehranu ljudi i vino.

11.5.

Inaktivirani kvasci

-/-

COEI-1-INAYEA

x (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) i (16)

| (b) | u Dodatku 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:






  „1. | Vinska kiselina, čija je upotreba za potrebe otkiseljavanja propisana u stavci 1.1. tablice 2. ovog Priloga, može se upotrebljavati samo za proizvode koji su: | dobiveni od sorti vinove loze elbling i rizling; i |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

u Dodatku 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.

dobiveni od sorti vinove loze elbling i rizling; i

| | dobiveni od grožđa proizvedenog u Njemačkoj u vinorodnoj zoni A.”; |
| --- | --- |

dobiveni od grožđa proizvedenog u Njemačkoj u vinorodnoj zoni A.”;

| (c) | u Dodatku 5. briše se rečenica „Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.”; |
| --- | --- |

(c)

u Dodatku 5. briše se rečenica „Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.”;

| (d) | u Dodatku 7. briše se rečenica „Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.”; |
| --- | --- |

(d)

u Dodatku 7. briše se rečenica „Postupak se upisuje u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.”;

| (e) | u Dodatku 8. briše se rečenica „Postupak mora biti upisan u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.”; |
| --- | --- |

(e)

u Dodatku 8. briše se rečenica „Postupak mora biti upisan u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.”;

| (f) | u Dodatku 10. briše se rečenica „Postupak mora biti upisan u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.”; |
| --- | --- |

(f)

u Dodatku 10. briše se rečenica „Postupak mora biti upisan u registar iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.”;

| 2. | dio B odjeljak A točka 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u točki (c) četrnaesta alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | bijela vina koja nose sljedeće zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla, čija je ukupna volumna alkoholna jakost veća od 15 % vol. i sadržaj šećera veći od 45 g/l:






  — | Franche-Comté, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

dio B odjeljak A točka 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

u točki (c) četrnaesta alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

bijela vina koja nose sljedeće zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla, čija je ukupna volumna alkoholna jakost veća od 15 % vol. i sadržaj šećera veći od 45 g/l:

—

Franche-Comté,

| — | Coteaux de l’Auxois, |
| --- | --- |

—

Coteaux de l’Auxois,

| — | Saône-et-Loire, |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire,

| — | Ardèche, |
| --- | --- |

—

Ardèche,

| — | Collines rhodaniennes, |
| --- | --- |

—

Collines rhodaniennes,

| — | Comté Tolosan, |
| --- | --- |

—

Comté Tolosan,

| — | Côtes de Gascogne, |
| --- | --- |

—

Côtes de Gascogne,

| — | Gers, |
| --- | --- |

—

Gers,

| — | Côtes du Lot, |
| --- | --- |

—

Côtes du Lot,

| — | Côtes du Tarn, |
| --- | --- |

—

Côtes du Tarn,

| — | Vins de la Corrèze, |
| --- | --- |

—

Vins de la Corrèze,

| — | Ile de Beauté, |
| --- | --- |

—

Ile de Beauté,

| — | Pays d’Oc, |
| --- | --- |

—

Pays d’Oc,

| — | Côtes de Thau, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thau,

| — | Val de Loire, |
| --- | --- |

—

Val de Loire,

| — | Méditerranée, |
| --- | --- |

—

Méditerranée,

| — | Comtés rhodaniens, |
| --- | --- |

—

Comtés rhodaniens,

| — | Côtes de Thongue, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thongue,

| — | Côte Vermeille, |
| --- | --- |

—

Côte Vermeille,

| — | Agenais, |
| --- | --- |

—

Agenais,

| — | Landes, |
| --- | --- |

—

Landes,

| — | Vins des Allobroges, |
| --- | --- |

—

Vins des Allobroges,

| — | Var,”; |
| --- | --- |

—

Var,”;

| (b) | u točki (e) deseta alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | vina iz Slovenije koja nose zaštićenu oznaku izvornosti i oznaku „vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor”, „vrhunsko vino ZGP – ledeno vino”, „vrhunsko vino ZGP — suhi jagodni izbor” ili „vrhunsko vino ZGP — slamno vino (vino iz sušenega grozdja)”,”. |
| --- | --- | --- |

(b)

u točki (e) deseta alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

vina iz Slovenije koja nose zaštićenu oznaku izvornosti i oznaku „vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor”, „vrhunsko vino ZGP – ledeno vino”, „vrhunsko vino ZGP — suhi jagodni izbor” ili „vrhunsko vino ZGP — slamno vino (vino iz sušenega grozdja)”,”.

---

(1)  Godina u zagradama nakon upućivanja na zapis Kodeksa enoloških postupaka OIV-a odnosi se na inačicu zapisa koju je Unija odobrila kao odobreni enološki postupak podložno uvjetima i ograničenjima upotrebe navedenima u ovoj tablici.

(2)  Uredba (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. listopada 2004. o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom i stavljanju izvan snage direktiva 80/590/EEZ i 89/109/EEZ (SL L 338, 13.11.2004., str. 4.).

(3)  Uredba Komisije (EU) br. 10/2011 od 14. siječnja 2011. o plastičnim materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom (SL L 12, 15.1.2011., str. 1.).

(4)  The authorised oenological compounds are to be used in line with the provisions contained in the files of the OIV Code of Oenological Practices referred to in column 3 unless any further conditions and limits of use as laid down in this column apply.

(5)  Godina u zagradama nakon upućivanja na zapis Kodeksa enoloških postupaka OIV-a odnosi se na inačicu zapisa koju je Unija odobrila kao odobreni enološki postupak podložno uvjetima i ograničenjima upotrebe navedenima u ovoj tablici.

(6)  Tvari koje se upotrebljavaju kao pomoćne tvari u postupku proizvodnje iz članka 20. točke (d) Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).

(7)  Odobreni enološki spojevi upotrebljavaju se u skladu s odredbama iz zapisâ Kodeksa enoloških postupaka OIV-iz stupca 3., osim ako se primjenjuju dodatni uvjeti i ograničenja upotrebe kako su utvrđeni u ovom stupcu.

(8)  Ako se ne primjenjuje na sve kategorije vinskih proizvoda iz dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013.

(9)  Amonijeve soli iz stavki 4.2., 4.3. i 4.4. mogu se upotrebljavati i u kombinaciji, do ukupne granice od 1 g/l ili 0,3 g/l za drugo vrenje pjenušavog vina. Međutim, amonijeva sol iz stavke 4.4. ne smije prijeći granicu iz stavke 4.4.

(10)  Vidjeti i članak 9. stavak 2. ove Uredbe.

(11)  Kada se upotrebljavaju kao aditivi iz točke 20. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (SL L 354, 31.12.2008., str. 16.).”

---

PRILOG II.

Prilog III. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/934 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u odjeljku A točki 4. podtočki (a) druga alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | koncentriranim moštom, koncentriranim moštom dobivenim izravnim zagrijavanjem koji odgovara definiciji koncentriranog mošta, uz iznimku navedenog postupka, pročišćenim ugušćenim moštom ili moštom dobivenim od prosušenoga grožđa kojem je za sprečavanje vrenja dodan neutralni alkohol vinskog podrijetla, za španjolska vina koja nose tradicionalni izraz „vino generoso de licor” i pod uvjetom da povećanje ukupne volumne alkoholne jakosti predmetnog vina nije veće od 8 % vol.,”; |
| --- | --- | --- |

(1)

u odjeljku A točki 4. podtočki (a) druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

koncentriranim moštom, koncentriranim moštom dobivenim izravnim zagrijavanjem koji odgovara definiciji koncentriranog mošta, uz iznimku navedenog postupka, pročišćenim ugušćenim moštom ili moštom dobivenim od prosušenoga grožđa kojem je za sprečavanje vrenja dodan neutralni alkohol vinskog podrijetla, za španjolska vina koja nose tradicionalni izraz „vino generoso de licor” i pod uvjetom da povećanje ukupne volumne alkoholne jakosti predmetnog vina nije veće od 8 % vol.,”;

| (2) | u odjeljku B točki 3. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

  „Međutim, u pogledu likerskih vina koja nose zaštićenu oznaku izvornosti „Condado de Huelva”, „Málaga” i „Jerez – Xérès – Sherry” mošt od prosušenoga grožđa kojem je za sprečavanje vrenja dodan neutralni alkohol vinskog podrijetla, dobiven od sorte vinove loze Pedro Ximénez, može potjecati iz regije „Montilla – Moriles”.”; |
| --- | --- |

(2)

u odjeljku B točki 3. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

„Međutim, u pogledu likerskih vina koja nose zaštićenu oznaku izvornosti „Condado de Huelva”, „Málaga” i „Jerez – Xérès – Sherry” mošt od prosušenoga grožđa kojem je za sprečavanje vrenja dodan neutralni alkohol vinskog podrijetla, dobiven od sorte vinove loze Pedro Ximénez, može potjecati iz regije „Montilla – Moriles”.”;

| (3) | Dodatak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u odjeljku A. tablica „ŠPANJOLSKA” zamjenjuje se sljedećim:






  „Likerska vina koja nose zaštićenu oznaku izvornosti | Opis proizvoda kako je predviđeno pravilima Unije ili nacionalnim zakonodavstvom |
| --- | --- | --- | --- |
| Alicante | Moscatel de Alicante |
| | Vino dulce |
| Cariñena | Vino dulce |
| Condado de Huelva | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| | Mistela |
| | Vino dulce |
| Empordà | Mistela |
| | Moscatel |
| Jerez-Xérès-Sherry | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Lebrija | |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Priorato | Vino dulce |
| Tarragona | Vino dulce |
| Valencia | Moscatel de Valencia |
| | Vino dulce”; |

(3)

Dodatak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

u odjeljku A. tablica „ŠPANJOLSKA” zamjenjuje se sljedećim:

„Likerska vina koja nose zaštićenu oznaku izvornosti

Opis proizvoda kako je predviđeno pravilima Unije ili nacionalnim zakonodavstvom

Alicante

Moscatel de Alicante

Vino dulce

Cariñena

Vino dulce

Condado de Huelva

Pedro Ximénez

Moscatel

Mistela

Vino dulce

Empordà

Mistela

Moscatel

Jerez-Xérès-Sherry

Pedro Ximénez

Moscatel

Lebrija

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Pedro Ximénez

Moscatel

Priorato

Vino dulce

Tarragona

Vino dulce

Valencia

Moscatel de Valencia

Vino dulce”;

| (b) | odjeljak B mijenja se kako slijedi:






  i. | u točki 4. tablica „ŠPANJOLSKA” zamjenjuje se sljedećim:






  „Likerska vina koja nose zaštićenu oznaku izvornosti | Opis proizvoda kako je predviđeno pravilima Unije ili nacionalnim zakonodavstvom |
| --- | --- | --- | --- |
| Condado de Huelva | |
| Jerez-Xérès-Sherry | Vino generoso de licor |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Vino generoso de licor”; |

(b)

odjeljak B mijenja se kako slijedi:

i.

u točki 4. tablica „ŠPANJOLSKA” zamjenjuje se sljedećim:

„Likerska vina koja nose zaštićenu oznaku izvornosti

Opis proizvoda kako je predviđeno pravilima Unije ili nacionalnim zakonodavstvom

Condado de Huelva

Jerez-Xérès-Sherry

Vino generoso de licor

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Vino generoso de licor”;

| ii. | u točki 5. sljedeće se riječi dodaju nakon „ITALIJA Marsala”:

  „CIPAR
  Κουμανδαρία (Commandaria).”; |
| --- | --- |

ii.

u točki 5. sljedeće se riječi dodaju nakon „ITALIJA Marsala”:

„CIPAR

Κουμανδαρία (Commandaria).”;

| iii. | u točki 6. sljedeće se riječi dodaju nakon „ITALIJA Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani”:

  „CIPAR
  Κουμανδαρία (Commandaria).” |
| --- | --- |

iii.

u točki 6. sljedeće se riječi dodaju nakon „ITALIJA Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani”:

„CIPAR

Κουμανδαρία (Commandaria).”

| (4) | U Dodatku 3. popis sorti zamjenjuje se sljedećim:

  „Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisie – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo — Moscateles — Garnacha — Garnacha roja — Mazuela.” |
| --- | --- |

(4)

U Dodatku 3. popis sorti zamjenjuje se sljedećim:

„Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisie – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo — Moscateles — Garnacha — Garnacha roja — Mazuela.”

---

| 19.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 12/30

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/69

оd 12. siječnja 2022.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta („Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” (ZTS))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Austrije za odobrenje izmjene specifikacije za zajamčeno tradicionalni specijalitet „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno”, registriran u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2016/304 (2). Tom se izmjenom naziv „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” mijenja u „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno”/„Seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Austrije za odobrenje izmjene specifikacije za zajamčeno tradicionalni specijalitet „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno”, registriran u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2016/304 (2). Tom se izmjenom naziv „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” mijenja u „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno”/„Seneno mleko”.

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” (ZTS).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. siječnja 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/304 od 2. ožujka 2016. o upisu naziva u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (ZTS)) (SL L 58, 4.3.2016., str. 28.).

2

(3)  
  SL C 392, 28.9.2021., str. 8.

3

---

| 19.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 12/31

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/70

оd 12. siječnja 2022.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta („Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” (ZTS))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Austrije za odobrenje izmjene specifikacije za zajamčeno tradicionalni specijalitet „Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja”, registriran u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2019/486 (2). Ta izmjena uključuje izmjenu naziva „Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” u „Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Ovčje seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Austrije za odobrenje izmjene specifikacije za zajamčeno tradicionalni specijalitet „Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja”, registriran u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2019/486 (2). Ta izmjena uključuje izmjenu naziva „Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” u „Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Ovčje seneno mleko”.

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” (ZTS).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. siječnja 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/486 оd 19. ožujka 2019. o upisu naziva u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta „Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” (ZTS) (SL L 84, 26.3.2019., str. 1.).

2

(3)  
  SL C 392, 28.9.2021., str. 13.

3

---

| 19.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 12/33

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/71

оd 12. siječnja 2022.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta („Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” (ZTS))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Austrije za odobrenje izmjene specifikacije za zajamčeno tradicionalni specijalitet „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra”, registriran u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2019/487 (2). Ta izmjena uključuje izmjenu naziva „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” u „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra”/„Kozje seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Austrije za odobrenje izmjene specifikacije za zajamčeno tradicionalni specijalitet „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra”, registriran u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2019/487 (2). Ta izmjena uključuje izmjenu naziva „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” u „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra”/„Kozje seneno mleko”.

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” (ZTS).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. siječnja 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/487 оd 19. ožujka 2019. o upisu naziva u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” (ZTS) (SL L 84, 26.3.2019., str. 3.).

2

(3)  
  SL C 396, 30.9.2021., str. 22.

3

---

| 19.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 12/34

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/72

оd 18. siječnja 2022.

o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 15. i članak 24. stavak 1.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 21. prosinca 2020. antisubvencijski postupak u vezi s uvozom kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”, „NRK” ili „predmetna zemlja”) na temelju članka 10. osnovne uredbe. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 21. prosinca 2020. antisubvencijski postupak u vezi s uvozom kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”, „NRK” ili „predmetna zemlja”) na temelju članka 10. osnovne uredbe. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (2).

Službenom listu Europske unije

2

| (2) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europacable („podnositelj pritužbe”) podnio pritužbu u ime proizvođača iz Unije. Podnositelj pritužbe čini više od 25 % ukupne proizvodnje kabela od optičkih vlakana („KOV”) u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o subvencioniranju i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europacable („podnositelj pritužbe”) podnio pritužbu u ime proizvođača iz Unije. Podnositelj pritužbe čini više od 25 % ukupne proizvodnje kabela od optičkih vlakana („KOV”) u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o subvencioniranju i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.

| (3) | Komisija je prije pokretanja antisubvencijskog ispitnog postupka obavijestila kinesku vladu („kineska vlada”) (3) da je zaprimila propisno dokumentiranu pritužbu te ju je pozvala na savjetovanje u skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe. Savjetovanja s kineskom vladom održana su 16. prosinca 2020. Međutim, nije bilo moguće postići sporazumno rješenje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je prije pokretanja antisubvencijskog ispitnog postupka obavijestila kinesku vladu („kineska vlada”) (3) da je zaprimila propisno dokumentiranu pritužbu te ju je pozvala na savjetovanje u skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe. Savjetovanja s kineskom vladom održana su 16. prosinca 2020. Međutim, nije bilo moguće postići sporazumno rješenje.

3

| (4) | Europska komisija pokrenula je 24. rujna 2020. zasebni antidampinški ispitni postupak u vezi s istim proizvodom podrijetlom iz Narodne Republike Kine (4) („zasebni antidampinški ispitni postupak”). Analize štete, uzročnosti i interesa Unije koje su provedene u navedenom antisubvencijskom i zasebnom antidampinškom ispitnom postupku istovjetne su mutatis mutandis jer su definicija industrije Unije, proizvođači iz Unije u uzorku, razmatrano razdoblje i razdoblje ispitnog postupka isti u oba ispitna postupka. |
| --- | --- |

(4)

Europska komisija pokrenula je 24. rujna 2020. zasebni antidampinški ispitni postupak u vezi s istim proizvodom podrijetlom iz Narodne Republike Kine (4) („zasebni antidampinški ispitni postupak”). Analize štete, uzročnosti i interesa Unije koje su provedene u navedenom antisubvencijskom i zasebnom antidampinškom ispitnom postupku istovjetne su mutatis mutandis jer su definicija industrije Unije, proizvođači iz Unije u uzorku, razmatrano razdoblje i razdoblje ispitnog postupka isti u oba ispitna postupka.

4

mutatis mutandis

1.2.   Primjedbe koje se odnose na pokretanje postupka

Primjedbe koje se odnose na pokretanje postupka

| (5) | Komisija je primila primjedbe na pokretanje postupka od kineske vlade, Kineske gospodarske komore za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”), jednog uvoznika (Connect Com) i podnositelja pritužbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je primila primjedbe na pokretanje postupka od kineske vlade, Kineske gospodarske komore za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”), jednog uvoznika (Connect Com) i podnositelja pritužbe.

| (6) | Kineska vlada tvrdila je da ispitni postupak ne bi trebalo pokretati jer u pritužbi nisu ispunjeni zahtjevi o dokazima iz članaka 11.2. i 11.3. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama te iz članka 10. stavka 2. osnovne uredbe. Prema navodima kineske vlade nije bilo dostatnih dokaza o postojanju subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, o šteti i uzročno-posljedičnoj vezi između subvencioniranog uvoza i štete. U odgovoru na tu tvrdnju kineske vlade podnositelj pritužbe tvrdio je da je pritužba sadržavala informacije koje su u razumnoj mjeri bile dostupne i da je u njoj navedeno više nego dovoljno dokaza o postojanju subvencioniranja, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi između toga dvoje. Kineska vlada ponovila je da pritužba nije sadržavala dostatne dokaze za zadovoljavanje standarda dokaza i da, bez obzira na to koje informacije mogu u razumnoj mjeri biti dostupne podnositelju pritužbe, uvijek moraju postojati dostatni dokazi o postojanju i prirodi subvencije, materijalnoj šteti i uzročno-posljedičnoj vezi. |
| --- | --- |

(6)

Kineska vlada tvrdila je da ispitni postupak ne bi trebalo pokretati jer u pritužbi nisu ispunjeni zahtjevi o dokazima iz članaka 11.2. i 11.3. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama te iz članka 10. stavka 2. osnovne uredbe. Prema navodima kineske vlade nije bilo dostatnih dokaza o postojanju subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, o šteti i uzročno-posljedičnoj vezi između subvencioniranog uvoza i štete. U odgovoru na tu tvrdnju kineske vlade podnositelj pritužbe tvrdio je da je pritužba sadržavala informacije koje su u razumnoj mjeri bile dostupne i da je u njoj navedeno više nego dovoljno dokaza o postojanju subvencioniranja, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi između toga dvoje. Kineska vlada ponovila je da pritužba nije sadržavala dostatne dokaze za zadovoljavanje standarda dokaza i da, bez obzira na to koje informacije mogu u razumnoj mjeri biti dostupne podnositelju pritužbe, uvijek moraju postojati dostatni dokazi o postojanju i prirodi subvencije, materijalnoj šteti i uzročno-posljedičnoj vezi.

| (7) | Komisija je odbacila tvrdnju kineske vlade. Doista, dokazi dostavljeni u pritužbi čine informacije koje su u razumnoj mjeri bile dostupne podnositelju pritužbe u toj fazi. Kako je navedeno u izvješću o dostatnosti dokaza, koje sadržava Komisijinu ocjenu svih dokaza koji su joj dostupni o NRK-u, i na temelju kojih je pokrenula ispitni postupak, u fazi pokretanja postojalo je dovoljno dokaza o tome da se protiv navodnih subvencija mogu uvesti kompenzacijske mjere u pogledu njihova postojanja, iznosa i prirode. Pritužba je sadržavala i dostatne dokaze o postojanju štete za industriju Unije koju je uzrokovao subvencionirani uvoz. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je odbacila tvrdnju kineske vlade. Doista, dokazi dostavljeni u pritužbi čine informacije koje su u razumnoj mjeri bile dostupne podnositelju pritužbe u toj fazi. Kako je navedeno u izvješću o dostatnosti dokaza, koje sadržava Komisijinu ocjenu svih dokaza koji su joj dostupni o NRK-u, i na temelju kojih je pokrenula ispitni postupak, u fazi pokretanja postojalo je dovoljno dokaza o tome da se protiv navodnih subvencija mogu uvesti kompenzacijske mjere u pogledu njihova postojanja, iznosa i prirode. Pritužba je sadržavala i dostatne dokaze o postojanju štete za industriju Unije koju je uzrokovao subvencionirani uvoz.

| (8) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da Komisija nije mogla upotrijebiti raspoložive podatke kako bi nadomjestila nedostatak dokaza iznesenih u pritužbi. Komisija je napomenula da je kineska vlada pogrešno shvatila ono što je Komisija učinila u fazi pokretanja postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 7., pritužba je sadržavala dostatne dokaze na temelju članka 10. stavka 2. osnovne uredbe kako bi se opravdalo pokretanje ispitnog postupka. Pritužba logički nije mogla sadržavati sve potrebne informacije koje su zatražene od kineske vlade jer je to bio dio Komisijine detaljne ocjene za vrijeme ispitnog postupka. Štoviše, Komisija je ispitala pritužbu s obzirom na sve informacije koje su joj bile dostupne u vezi s navodnim subvencioniranjem, uključujući svoju praksu u prošlosti. To ne znači da Komisija primjenjuje raspoložive podatke, nego da se služi svim dostupnim informacijama kako bi potvrdila navode iz pritužbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(8)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da Komisija nije mogla upotrijebiti raspoložive podatke kako bi nadomjestila nedostatak dokaza iznesenih u pritužbi. Komisija je napomenula da je kineska vlada pogrešno shvatila ono što je Komisija učinila u fazi pokretanja postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 7., pritužba je sadržavala dostatne dokaze na temelju članka 10. stavka 2. osnovne uredbe kako bi se opravdalo pokretanje ispitnog postupka. Pritužba logički nije mogla sadržavati sve potrebne informacije koje su zatražene od kineske vlade jer je to bio dio Komisijine detaljne ocjene za vrijeme ispitnog postupka. Štoviše, Komisija je ispitala pritužbu s obzirom na sve informacije koje su joj bile dostupne u vezi s navodnim subvencioniranjem, uključujući svoju praksu u prošlosti. To ne znači da Komisija primjenjuje raspoložive podatke, nego da se služi svim dostupnim informacijama kako bi potvrdila navode iz pritužbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (9) | Za vrijeme savjetovanja prije pokretanja postupka i u podnesku nakon pokretanja postupka kineska vlada navela je konkretnije da je podnositelj pritužbe selektivno koristio kineske zakone i pogrešno protumačio njihovu poveznicu s industrijom KOV-ova te je navela da su dokumenti o politikama, kao što su Kineski katalog proizvoda visoke tehnologije, strategija Broadband China, 13. petogodišnji plan ili dokument Made in China 2025, samo neobvezujuće smjernice. Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”) ponovila je tu tvrdnju. Kineska vlada navela je i da se dokument „Made in China 2025” ne odnosi konkretno na KOV-ove. Podnositelj pritužbe tvrdio je da je Komisija u prijašnjim ispitnim postupcima već utvrdila da su kineski petogodišnji planovi obvezujuće prirode. |
| --- | --- |

(9)

Za vrijeme savjetovanja prije pokretanja postupka i u podnesku nakon pokretanja postupka kineska vlada navela je konkretnije da je podnositelj pritužbe selektivno koristio kineske zakone i pogrešno protumačio njihovu poveznicu s industrijom KOV-ova te je navela da su dokumenti o politikama, kao što su Kineski katalog proizvoda visoke tehnologije, strategija Broadband China, 13. petogodišnji plan ili dokument Made in China 2025, samo neobvezujuće smjernice. Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”) ponovila je tu tvrdnju. Kineska vlada navela je i da se dokument „Made in China 2025” ne odnosi konkretno na KOV-ove. Podnositelj pritužbe tvrdio je da je Komisija u prijašnjim ispitnim postupcima već utvrdila da su kineski petogodišnji planovi obvezujuće prirode.

| (10) | Komisija je napomenula da kineska vlada ne osporava postojanje tih planova, programa ili preporuka, već samo mjeru u kojoj su oni obvezujući za industriju KOV-ova. Nadalje, primijetila je da je podnositelj pritužbe dostavio dokaze koji ukazuju na to da se „optička vlakna” spominju u nekoliko vladinih dokumenata i da se „svjetlovodna mreža” spominje u strategiji Made in China 2025. Kineska vlada nije dostavila nikakve dokaze koji bi ukazivali na to da te tvrdnje ne bi bile primjenjive na predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je napomenula da kineska vlada ne osporava postojanje tih planova, programa ili preporuka, već samo mjeru u kojoj su oni obvezujući za industriju KOV-ova. Nadalje, primijetila je da je podnositelj pritužbe dostavio dokaze koji ukazuju na to da se „optička vlakna” spominju u nekoliko vladinih dokumenata i da se „svjetlovodna mreža” spominje u strategiji Made in China 2025. Kineska vlada nije dostavila nikakve dokaze koji bi ukazivali na to da te tvrdnje ne bi bile primjenjive na predmetni proizvod.

| (11) | Kineska vlada navela je i da se poduzeća u državnom vlasništvu, banke u državnom vlasništvu i Kinesko društvo za osiguranje izvoza i kredita („Sinosure”) ne mogu smatrati javnim tijelima te da se podnositelj pritužbe neopravdano oslanjao na prethodne nalaze Komisije o potpuno nepovezanim industrijama. CCCME je ponovio tvrdnju da se banke u državnom vlasništvu ne mogu smatrati javnim tijelima. Podnositelj pritužbe tvrdio je da je Komisija u prijašnjim ispitnim postupcima priznala banke u državnom vlasništvu i Sinosure kao javna tijela. Kineska vlada tvrdila je da se prethodni nalazi Komisije o nepovezanim industrijama ne mogu smatrati dostatnim dokazima u pritužbi da su u ovom ispitnom postupku banke u državnom vlasništvu i Sinosure djelovali kao javna tijela. |
| --- | --- |

(11)

Kineska vlada navela je i da se poduzeća u državnom vlasništvu, banke u državnom vlasništvu i Kinesko društvo za osiguranje izvoza i kredita („Sinosure”) ne mogu smatrati javnim tijelima te da se podnositelj pritužbe neopravdano oslanjao na prethodne nalaze Komisije o potpuno nepovezanim industrijama. CCCME je ponovio tvrdnju da se banke u državnom vlasništvu ne mogu smatrati javnim tijelima. Podnositelj pritužbe tvrdio je da je Komisija u prijašnjim ispitnim postupcima priznala banke u državnom vlasništvu i Sinosure kao javna tijela. Kineska vlada tvrdila je da se prethodni nalazi Komisije o nepovezanim industrijama ne mogu smatrati dostatnim dokazima u pritužbi da su u ovom ispitnom postupku banke u državnom vlasništvu i Sinosure djelovali kao javna tijela.

| (12) | Komisija je napomenula da je ta tvrdnja kineske vlade povezana s tvrdnjom koja je već prethodno navedena i da se u pritužbi, među ostalim, spominje Zakon o bankama u Kini, za koji kineska vlada ne osporava da je dio kineskog zakonodavstva. Komisija je istaknula i da su u nedavnim EU-ovim antisubvencijskim ispitnim postupcima doneseni drugačiji zaključci o tom pitanju (5). Činjenica da su ti ispitni postupci obuhvaćali industrije koje nisu povezane s industrijom KOV-ova ne znači da se navedene institucije ne mogu smatrati javnim tijelima. Štoviše, za dokaze o državnom vlasništvu može se smatrati da predstavljaju dokaze koji „‚bi mogli dokazati ili koji ukazuju’ na to da je subjekt javno tijelo koje može dati financijski doprinos” (6). |
| --- | --- |

(12)

Komisija je napomenula da je ta tvrdnja kineske vlade povezana s tvrdnjom koja je već prethodno navedena i da se u pritužbi, među ostalim, spominje Zakon o bankama u Kini, za koji kineska vlada ne osporava da je dio kineskog zakonodavstva. Komisija je istaknula i da su u nedavnim EU-ovim antisubvencijskim ispitnim postupcima doneseni drugačiji zaključci o tom pitanju (5). Činjenica da su ti ispitni postupci obuhvaćali industrije koje nisu povezane s industrijom KOV-ova ne znači da se navedene institucije ne mogu smatrati javnim tijelima. Štoviše, za dokaze o državnom vlasništvu može se smatrati da predstavljaju dokaze koji „‚bi mogli dokazati ili koji ukazuju’ na to da je subjekt javno tijelo koje može dati financijski doprinos” (6).

5

6

| (13) | Nakon pokretanja postupka kineska vlada tvrdila je i da podnositelj pritužbe nije utvrdio uvjete za primjenu referentne vrijednosti izvan zemlje za zajmove i za prava korištenja zemljišta. Međutim, Komisija je utvrdila da su navodi sadržani u pritužbi potkrijepljeni nedavnim antisubvencijskim ispitnim postupcima EU-a u kojima se u pogledu tih pitanja utvrdila potreba za prilagodbom vanjskih referentnih vrijednosti prevladavajućim uvjetima u NRK-u (7). |
| --- | --- |

(13)

Nakon pokretanja postupka kineska vlada tvrdila je i da podnositelj pritužbe nije utvrdio uvjete za primjenu referentne vrijednosti izvan zemlje za zajmove i za prava korištenja zemljišta. Međutim, Komisija je utvrdila da su navodi sadržani u pritužbi potkrijepljeni nedavnim antisubvencijskim ispitnim postupcima EU-a u kojima se u pogledu tih pitanja utvrdila potreba za prilagodbom vanjskih referentnih vrijednosti prevladavajućim uvjetima u NRK-u (7).

7

| (14) | Nadalje, kineska vlada tvrdila je da se različiti programi subvencija koje je naveo podnositelj pritužbe ne mogu smatrati subvencijom jer u pritužbi nisu navedeni detaljni dokazi o postojanju, iznosu i prirodi tih subvencija ni o izravnoj vezi između subvencije i predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(14)

Nadalje, kineska vlada tvrdila je da se različiti programi subvencija koje je naveo podnositelj pritužbe ne mogu smatrati subvencijom jer u pritužbi nisu navedeni detaljni dokazi o postojanju, iznosu i prirodi tih subvencija ni o izravnoj vezi između subvencije i predmetnog proizvoda.

| (15) | Podnositelj pritužbe tvrdio je da su u pritužbi navedeni primjeri specifičnih izravnih prijenosa sredstava i posebno uputio na godišnja izvješća brojnih kineskih proizvođača izvoznika KOV-ova u kojima su jasno naznačeni izravni prijenosi sredstava primljenih u obliku bespovratnih sredstava. Usto, dostavio je dokument koji je objavio jedan od proizvođača izvoznika u kojem se navodi financijska potpora koju je primio od kineske vlade. |
| --- | --- |

(15)

Podnositelj pritužbe tvrdio je da su u pritužbi navedeni primjeri specifičnih izravnih prijenosa sredstava i posebno uputio na godišnja izvješća brojnih kineskih proizvođača izvoznika KOV-ova u kojima su jasno naznačeni izravni prijenosi sredstava primljenih u obliku bespovratnih sredstava. Usto, dostavio je dokument koji je objavio jedan od proizvođača izvoznika u kojem se navodi financijska potpora koju je primio od kineske vlade.

| (16) | Kineska vlada usto je tvrdila, u pogledu različitih subvencija, da podnositelj pritužbe nije dostavio dokaze o koristi i specifičnosti. Komisija smatra da je podnositelj pritužbe dostavio dostatne dokaze o koristi i specifičnosti, u mjeri u kojoj su mu ti dokazi bili razumno dostupni. U svakom slučaju, Komisija je ispitala dokaze iz pritužbe i ocijenila sve relevantne elemente u izvješću o dostatnosti dokaza koje je uvršteno u otvorenu dokumentaciju nakon pokretanja postupka. Kineska vlada ponovila je svoje primjedbe nakon pokretanja postupka, ali nije dostavila nikakve dodatne dokaze. |
| --- | --- |

(16)

Kineska vlada usto je tvrdila, u pogledu različitih subvencija, da podnositelj pritužbe nije dostavio dokaze o koristi i specifičnosti. Komisija smatra da je podnositelj pritužbe dostavio dostatne dokaze o koristi i specifičnosti, u mjeri u kojoj su mu ti dokazi bili razumno dostupni. U svakom slučaju, Komisija je ispitala dokaze iz pritužbe i ocijenila sve relevantne elemente u izvješću o dostatnosti dokaza koje je uvršteno u otvorenu dokumentaciju nakon pokretanja postupka. Kineska vlada ponovila je svoje primjedbe nakon pokretanja postupka, ali nije dostavila nikakve dodatne dokaze.

| (17) | Komisija je stoga zaključila da su u pritužbi navedeni dostatni dokazi koji ukazuju na postojanje navodnog subvencioniranja koje je pružala kineska vlada. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je stoga zaključila da su u pritužbi navedeni dostatni dokazi koji ukazuju na postojanje navodnog subvencioniranja koje je pružala kineska vlada.

| (18) | Nakon pokretanja postupka kineska vlada i CCCME tvrdili su da je podnositelj pritužbe pogrešno zanemario činjenicu da su industriji KOV-ova u Uniji dodijeljene subvencije koje su vrlo slične onima u NRK-u i da Komisija ne bi trebala primjenjivati dvostruke standarde. Podnositelj pritužbe tvrdio je da ti navodi nisu relevantni u predmetnom ispitnom postupku. Kineska vlada nije se složila s time i tvrdila je da Komisija, time što ispituje navodne subvencije u Kini, narušava tržište na štetu konkurenata izvan Unije. Takav bi pristup doveo do protekcionističkih mjera i u konačnici stvorio prepreke međunarodnoj trgovini i razvoju. |
| --- | --- |

(18)

Nakon pokretanja postupka kineska vlada i CCCME tvrdili su da je podnositelj pritužbe pogrešno zanemario činjenicu da su industriji KOV-ova u Uniji dodijeljene subvencije koje su vrlo slične onima u NRK-u i da Komisija ne bi trebala primjenjivati dvostruke standarde. Podnositelj pritužbe tvrdio je da ti navodi nisu relevantni u predmetnom ispitnom postupku. Kineska vlada nije se složila s time i tvrdila je da Komisija, time što ispituje navodne subvencije u Kini, narušava tržište na štetu konkurenata izvan Unije. Takav bi pristup doveo do protekcionističkih mjera i u konačnici stvorio prepreke međunarodnoj trgovini i razvoju.

| (19) | Ta tvrdnja o subvencijama u EU-u nije utjecala na Komisijinu ocjenu na temelju koje je pokrenut ovaj predmet jer one nisu među čimbenicima koji su se razmatrali u tu svrhu. |
| --- | --- |

(19)

Ta tvrdnja o subvencijama u EU-u nije utjecala na Komisijinu ocjenu na temelju koje je pokrenut ovaj predmet jer one nisu među čimbenicima koji su se razmatrali u tu svrhu.

| (20) | Naposljetku, u primjedbama nakon pokretanja postupka kineska vlada tvrdila je da u izračun sniženja cijena/sniženja ciljnih cijena nisu bile uključene nikakve informacije o stvarnoj prodaji i da odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik nisu pružili smislen sažetak osjetljivih informacija. Kineska vlada tvrdila je da joj je time onemogućeno da na odgovarajući način opovrgne tvrdnje podnositelja pritužbe o šteti i da se činilo kako su ti odgovori na upitnik u suprotnosti s pritužbom u pogledu navodne štete. |
| --- | --- |

(20)

Naposljetku, u primjedbama nakon pokretanja postupka kineska vlada tvrdila je da u izračun sniženja cijena/sniženja ciljnih cijena nisu bile uključene nikakve informacije o stvarnoj prodaji i da odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik nisu pružili smislen sažetak osjetljivih informacija. Kineska vlada tvrdila je da joj je time onemogućeno da na odgovarajući način opovrgne tvrdnje podnositelja pritužbe o šteti i da se činilo kako su ti odgovori na upitnik u suprotnosti s pritužbom u pogledu navodne štete.

| (21) | Komisija je smatrala da su verzija dokumentacije koja je zainteresiranim stranama iz pritužbe dana na uvid i odgovori na upitnik sadržavali sve bitne dokaze i sažetke povjerljivih podataka koji nisu povjerljivi kako bi zainteresirane strane mogle ostvariti svoja prava na obranu tijekom cijelog postupka. Podsjeća se da se člankom 29. osnovne uredbe omogućava zaštita povjerljivih podataka u okolnostima kada bi njihovo objavljivanje davalo znatne komparativne prednosti konkurentu ili bi imalo značajne štetne učinke na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke. Stoga su tvrdnje kineske vlade u tom pogledu odbačene. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je smatrala da su verzija dokumentacije koja je zainteresiranim stranama iz pritužbe dana na uvid i odgovori na upitnik sadržavali sve bitne dokaze i sažetke povjerljivih podataka koji nisu povjerljivi kako bi zainteresirane strane mogle ostvariti svoja prava na obranu tijekom cijelog postupka. Podsjeća se da se člankom 29. osnovne uredbe omogućava zaštita povjerljivih podataka u okolnostima kada bi njihovo objavljivanje davalo znatne komparativne prednosti konkurentu ili bi imalo značajne štetne učinke na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke. Stoga su tvrdnje kineske vlade u tom pogledu odbačene.

| (22) | Kad je riječ o materijalnim zahtjevima za pokretanje ispitnog postupka, kineska vlada i CCCME tvrdili su da podnositelj pritužbe nije naveo nikakve usporedive podatke o prodajnim cijenama i profitabilnosti. Kineska vlada i CCCME tvrdili su i da ciljna dobit koju su naveli podnositelji pritužbe nije opravdana te da je šteta koju su pretrpjeli podnositelji pritužbe mogla biti prouzročena drugim elementima, među ostalim stvaranjem prekomjernih zaliha jednog proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(22)

Kad je riječ o materijalnim zahtjevima za pokretanje ispitnog postupka, kineska vlada i CCCME tvrdili su da podnositelj pritužbe nije naveo nikakve usporedive podatke o prodajnim cijenama i profitabilnosti. Kineska vlada i CCCME tvrdili su i da ciljna dobit koju su naveli podnositelji pritužbe nije opravdana te da je šteta koju su pretrpjeli podnositelji pritužbe mogla biti prouzročena drugim elementima, među ostalim stvaranjem prekomjernih zaliha jednog proizvođača iz Unije.

| (23) | Connect Com podržao je argumente kineske vlade o pokretanju postupka. Naročito je tvrdio da bi antidampinški i paralelni antisubvencijski ispitni postupak mogli dovesti do dvostrukog pravnog lijeka za industriju EU-a i do zlouporabe kompenzacijskih mjera. Connect Com tvrdio je da navodi u pritužbi o postojanju subvencije, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi između subvencije i štete nisu potkrijepljeni dostatnim dokazima. Kad je riječ o nedostatku dokaza o uzročno-posljedičnoj vezi, Connect Com tvrdio je da je bilo više alternativnih razloga za smanjenje tržišnog udjela industrije EU-a, kao što je povećanje uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju, te da je u EU-u postojao višak kapaciteta. Usto, tvrdio je da je pritužba samo preslika pritužbe iz antidampinškog ispitnog postupka i da je podnositelj pritužbe trebao razlikovati navodnu štetu zbog dampinga od navodne štete zbog subvencije. |
| --- | --- |

(23)

Connect Com podržao je argumente kineske vlade o pokretanju postupka. Naročito je tvrdio da bi antidampinški i paralelni antisubvencijski ispitni postupak mogli dovesti do dvostrukog pravnog lijeka za industriju EU-a i do zlouporabe kompenzacijskih mjera. Connect Com tvrdio je da navodi u pritužbi o postojanju subvencije, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi između subvencije i štete nisu potkrijepljeni dostatnim dokazima. Kad je riječ o nedostatku dokaza o uzročno-posljedičnoj vezi, Connect Com tvrdio je da je bilo više alternativnih razloga za smanjenje tržišnog udjela industrije EU-a, kao što je povećanje uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju, te da je u EU-u postojao višak kapaciteta. Usto, tvrdio je da je pritužba samo preslika pritužbe iz antidampinškog ispitnog postupka i da je podnositelj pritužbe trebao razlikovati navodnu štetu zbog dampinga od navodne štete zbog subvencije.

| (24) | Osim toga, kineska vlada i CCCME tvrdili su da u pritužbi nije dokazana šteta jer je industrija Unije povećala proizvodnju, a blago smanjenje proizvodnog kapaciteta koje proizlazi iz nemogućnosti industrije Unije da zadovolji svu novonastalu potražnju u Europi samo po sebi nije pokazatelj materijalne štete. Povećao se i obujam prodaje, dok je industrija Unije zadržala tržišni udio od gotovo 80 %, a trend profitabilnosti bio je nejasan i nije pokazivao štetu. U tom je pogledu podnositelj pritužbe naveo da je povećanje potrošnje u Uniji pogodovalo uvozu iz Kine, da preostali tržišni udio nije bio relevantan za procjenu štete i da će se učinci natječaja u kojima su odabrani kineski proizvođači ostvariti nakon određenog vremena. CCCME je odgovorio da su podaci o potrošnji, proizvodnji i proizvodnom kapacitetu pokazivali da je industrija Unije bila u stanju zadovoljiti najveći dio povećanja potrošnje u EU-u te istodobno širiti poslovanje. |
| --- | --- |

(24)

Osim toga, kineska vlada i CCCME tvrdili su da u pritužbi nije dokazana šteta jer je industrija Unije povećala proizvodnju, a blago smanjenje proizvodnog kapaciteta koje proizlazi iz nemogućnosti industrije Unije da zadovolji svu novonastalu potražnju u Europi samo po sebi nije pokazatelj materijalne štete. Povećao se i obujam prodaje, dok je industrija Unije zadržala tržišni udio od gotovo 80 %, a trend profitabilnosti bio je nejasan i nije pokazivao štetu. U tom je pogledu podnositelj pritužbe naveo da je povećanje potrošnje u Uniji pogodovalo uvozu iz Kine, da preostali tržišni udio nije bio relevantan za procjenu štete i da će se učinci natječaja u kojima su odabrani kineski proizvođači ostvariti nakon određenog vremena. CCCME je odgovorio da su podaci o potrošnji, proizvodnji i proizvodnom kapacitetu pokazivali da je industrija Unije bila u stanju zadovoljiti najveći dio povećanja potrošnje u EU-u te istodobno širiti poslovanje.

| (25) | Osim toga, kineska vlada i CCCME tvrdili su da pritužba ne sadržava dokaze o uzročno-posljedičnoj vezi između subvencioniranog uvoza i štete. Prvo, kineska vlada i CCCME tvrdili su da ne postoji veza između uvoza iz Kine i kretanja u industriji Unije. Na primjer, tvrdili su da je usred najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine u razdoblju 2017.–2018. industrija Unije zabilježila najznačajnije povećanje profitabilnosti. Drugo, uvoz iz trećih zemalja povećao se od 2018. do 2019., za razliku od uvoza iz Kine, pa se njegov učinak nije mogao pripisati Kini, a ako postoji šteta, riječ je o samoprouzročenoj šteti zbog spore reakcije industrije Unije na tržišna kretanja. |
| --- | --- |

(25)

Osim toga, kineska vlada i CCCME tvrdili su da pritužba ne sadržava dokaze o uzročno-posljedičnoj vezi između subvencioniranog uvoza i štete. Prvo, kineska vlada i CCCME tvrdili su da ne postoji veza između uvoza iz Kine i kretanja u industriji Unije. Na primjer, tvrdili su da je usred najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine u razdoblju 2017.–2018. industrija Unije zabilježila najznačajnije povećanje profitabilnosti. Drugo, uvoz iz trećih zemalja povećao se od 2018. do 2019., za razliku od uvoza iz Kine, pa se njegov učinak nije mogao pripisati Kini, a ako postoji šteta, riječ je o samoprouzročenoj šteti zbog spore reakcije industrije Unije na tržišna kretanja.

| (26) | Podnositelj pritužbe odgovorio je na tu tvrdnju navodeći da se mogla utvrditi uzročno-posljedična veza jer se šteta dogodila istodobno kad i povećanje uvoza iz Kine te da uvoz iz trećih zemalja nije mogao biti uzet u obzir kao uzrok štete jer je ili bio de minimis ili nije bilo dokaza štetnih cijena. |
| --- | --- |

(26)

Podnositelj pritužbe odgovorio je na tu tvrdnju navodeći da se mogla utvrditi uzročno-posljedična veza jer se šteta dogodila istodobno kad i povećanje uvoza iz Kine te da uvoz iz trećih zemalja nije mogao biti uzet u obzir kao uzrok štete jer je ili bio de minimis ili nije bilo dokaza štetnih cijena.

de minimis

| (27) | CCCME je na to podsjetio da je usred najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine u razdoblju 2017.–2018. industrija Unije imala najznačajnije povećanje profitabilnosti i da ne postoji veza između povećanja uvoza iz Kine i smanjenja obujma prodaje industrije Unije. Umjesto toga, kad je riječ o uvozu iz trećih zemalja, CCCME je napomenuo da se uvoz iz trećih zemalja ukupno povećao, dok se uvoz iz Kine smanjio od 2018. do 2019. Naposljetku, CCCME je primijetio da podnositelj pritužbe nije osporavao tvrdnje da su gotovo svi pokazatelji štete u pritužbi pokazivali pozitivan trend i da je navodna šteta barem u određenoj mjeri samoprouzročena. Štoviše, CCCME je tvrdio da bi pri ocjeni utjecaja subvencioniranog uvoza na stanje industrije Unije trebalo uzeti u obzir i učinak pandemije bolesti COVID-19 i navode o postojanju kartela povezanog s električnim kabelima. Nadalje, kineska vlada i CCCME naveli su da podaci o uvozu koje je iznio podnositelj pritužbe nisu bili pouzdani jer su bili zastarjeli i temeljili se na pretpostavkama povezanima s masom predmetnog proizvoda i njegovim udjelom u oznaci KN 8544 70 00. Usto, prema kineskoj vladi i CCCME-u izračuni sniženja cijena u pritužbi bili su manjkavi jer su se odnosili samo na jednog izvoznika u jednom konkretnom natječaju. |
| --- | --- |

(27)

CCCME je na to podsjetio da je usred najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine u razdoblju 2017.–2018. industrija Unije imala najznačajnije povećanje profitabilnosti i da ne postoji veza između povećanja uvoza iz Kine i smanjenja obujma prodaje industrije Unije. Umjesto toga, kad je riječ o uvozu iz trećih zemalja, CCCME je napomenuo da se uvoz iz trećih zemalja ukupno povećao, dok se uvoz iz Kine smanjio od 2018. do 2019. Naposljetku, CCCME je primijetio da podnositelj pritužbe nije osporavao tvrdnje da su gotovo svi pokazatelji štete u pritužbi pokazivali pozitivan trend i da je navodna šteta barem u određenoj mjeri samoprouzročena. Štoviše, CCCME je tvrdio da bi pri ocjeni utjecaja subvencioniranog uvoza na stanje industrije Unije trebalo uzeti u obzir i učinak pandemije bolesti COVID-19 i navode o postojanju kartela povezanog s električnim kabelima. Nadalje, kineska vlada i CCCME naveli su da podaci o uvozu koje je iznio podnositelj pritužbe nisu bili pouzdani jer su bili zastarjeli i temeljili se na pretpostavkama povezanima s masom predmetnog proizvoda i njegovim udjelom u oznaci KN 8544 70 00. Usto, prema kineskoj vladi i CCCME-u izračuni sniženja cijena u pritužbi bili su manjkavi jer su se odnosili samo na jednog izvoznika u jednom konkretnom natječaju.

| (28) | Podnositelj pritužbe uputio je na svoj odgovor u paralelnom antidampinškom ispitnom postupku da bi se trebalo uzeti u obzir dulje razdoblje kako bi se vidjelo povećanje obujma uvoza, što CCCME nije zanijekao, a potvrdili su to i podaci trećih strana o tržištu (CRU), te da izračuni nisu manjkavi jer je podnositelj pritužbe bio obvezan dostaviti samo razumno dostupne informacije, među kojima su bile informacije od nekoliko proizvođača iz Unije i Kine. |
| --- | --- |

(28)

Podnositelj pritužbe uputio je na svoj odgovor u paralelnom antidampinškom ispitnom postupku da bi se trebalo uzeti u obzir dulje razdoblje kako bi se vidjelo povećanje obujma uvoza, što CCCME nije zanijekao, a potvrdili su to i podaci trećih strana o tržištu (CRU), te da izračuni nisu manjkavi jer je podnositelj pritužbe bio obvezan dostaviti samo razumno dostupne informacije, među kojima su bile informacije od nekoliko proizvođača iz Unije i Kine.

| (29) | CCCME je odgovorio da je na podnositelju pritužbe da potkrijepi svoje tvrdnje i ponudi dokaze u pogledu podataka o uvozu te da su se podaci o tržištu (CRU) odnosili na optička vlakna, a ne na kabele od optičkih vlakana. U pogledu izračuna sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena CCCME je ponovio da nisu ispunjavali uvjete da budu dostatni dokazi i da je za bitne izračune podnositelj pritužbe uputio samo na cijene jednog kineskog proizvođača (npr. izvozna cijena u slobodnom prometu upotrijebljena za izračun marže štete za prvu polovinu 2019. i izvozna cijena upotrijebljena za troškove proizvodnje za maržu sniženja ciljnih cijena za drugu polovinu 2019.). |
| --- | --- |

(29)

CCCME je odgovorio da je na podnositelju pritužbe da potkrijepi svoje tvrdnje i ponudi dokaze u pogledu podataka o uvozu te da su se podaci o tržištu (CRU) odnosili na optička vlakna, a ne na kabele od optičkih vlakana. U pogledu izračuna sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena CCCME je ponovio da nisu ispunjavali uvjete da budu dostatni dokazi i da je za bitne izračune podnositelj pritužbe uputio samo na cijene jednog kineskog proizvođača (npr. izvozna cijena u slobodnom prometu upotrijebljena za izračun marže štete za prvu polovinu 2019. i izvozna cijena upotrijebljena za troškove proizvodnje za maržu sniženja ciljnih cijena za drugu polovinu 2019.).

| (30) | Komisija je smatrala da nijedna tvrdnja o pokretanju postupka nije osporila zaključak da je bilo dovoljno dokaza za pokretanje antisubvencijskog postupka. Pritužba je doista sadržavala dostatne dokaze da je subvencionirani uvoz nanio materijalnu štetu industriji Unije. Konkretna analiza štete iz pritužbe pokazala je povećan prodor uvoza iz Kine na tržište EU-a (u apsolutnom i relativnom smislu) po cijenama koje su znatno niže od cijena industrije Unije. To je ukazivalo na to da je navodni subvencionirani uvoz nanio materijalnu štetu industriji Unije, što se primjerice vidi iz smanjenja prodaje i tržišnog udjela ili pogoršanja financijskih rezultata. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je smatrala da nijedna tvrdnja o pokretanju postupka nije osporila zaključak da je bilo dovoljno dokaza za pokretanje antisubvencijskog postupka. Pritužba je doista sadržavala dostatne dokaze da je subvencionirani uvoz nanio materijalnu štetu industriji Unije. Konkretna analiza štete iz pritužbe pokazala je povećan prodor uvoza iz Kine na tržište EU-a (u apsolutnom i relativnom smislu) po cijenama koje su znatno niže od cijena industrije Unije. To je ukazivalo na to da je navodni subvencionirani uvoz nanio materijalnu štetu industriji Unije, što se primjerice vidi iz smanjenja prodaje i tržišnog udjela ili pogoršanja financijskih rezultata.

| (31) | Dokazi navedeni u pritužbi sadržavali su zasebne izračune sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena za svaku reprezentativnu vrstu proizvoda. Komisija je bila zadovoljna razinom dokaza o sniženju cijena i sniženju ciljnih cijena koje je iznio podnositelj pritužbe i smatrala je da pritužba zadovoljava standard dostatnih dokaza potreban za pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(31)

Dokazi navedeni u pritužbi sadržavali su zasebne izračune sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena za svaku reprezentativnu vrstu proizvoda. Komisija je bila zadovoljna razinom dokaza o sniženju cijena i sniženju ciljnih cijena koje je iznio podnositelj pritužbe i smatrala je da pritužba zadovoljava standard dostatnih dokaza potreban za pokretanje ispitnog postupka.

| (32) | U odgovoru na tvrdnju da podnositelj pritužbe nije dostavio pouzdane/usporedive podatke o prodajnim cijenama Komisija je smatrala da verzija pritužbe koja je zainteresiranim stranama dostupna na uvid sadržava sve bitne dokaze i sažetke podataka koji nisu povjerljivi, a dostavljeni su u povjerljivom dokumentu, kako bi zainteresirane strane mogle ostvariti svoje pravo na obranu tijekom cijelog postupka. |
| --- | --- |

(32)

U odgovoru na tvrdnju da podnositelj pritužbe nije dostavio pouzdane/usporedive podatke o prodajnim cijenama Komisija je smatrala da verzija pritužbe koja je zainteresiranim stranama dostupna na uvid sadržava sve bitne dokaze i sažetke podataka koji nisu povjerljivi, a dostavljeni su u povjerljivom dokumentu, kako bi zainteresirane strane mogle ostvariti svoje pravo na obranu tijekom cijelog postupka.

| (33) | Člankom 29. osnovne uredbe (i člankom 12.4. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama) omogućuje se zaštita povjerljivih podataka u okolnostima u kojima bi njihovo otkrivanje dalo znatnu prednost konkurentu ili bi imalo znatan štetni učinak na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke. |
| --- | --- |

(33)

Člankom 29. osnovne uredbe (i člankom 12.4. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama) omogućuje se zaštita povjerljivih podataka u okolnostima u kojima bi njihovo otkrivanje dalo znatnu prednost konkurentu ili bi imalo znatan štetni učinak na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke.

| (34) | Kad je riječ o dostatnim dokazima o uzročnoj-posljedičnoj vezi, treba napomenuti nekoliko stvari. Prvo, pritužba je pokazala da se stanje industrije Unije pogoršalo istodobno s povećanjem subvencioniranog uvoza po cijenama koje su bile znatno niže od cijena industrije Unije. To je već ukazivalo na postojanje uzročno-posljedične veze. Drugo, kad je riječ o drugim čimbenicima kao što su uvoz iz trećih zemalja i drugi elementi koje su naveli kineska vlada i CCCME, njihov utjecaj nije takav da bi prouzročio pogoršanje industrije Unije, a analizom nije utvrđena samoprouzročena šteta. Štoviše, kad je riječ o navodu da bi ispitni postupak o subvenciji doveo do uvođenja dvostrukih mjera, Komisija je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 765., osigurala da uvođenje kumulativne pristojbe koja odražava razinu subvencioniranja i ukupnu razinu dampinga ne dovede do dvostruke kompenzacije učinaka subvencioniranja. Naposljetku, kad je riječ o obujmu uvoza, podnositelj pritužbe dostavio je podatke koji se temelje na razumnim pretpostavkama kao što su masa predmetnog proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije te je upotrijebio podatke o tržištu kako bi nadopunio analizu ako javne informacije nisu bile dostupne. Kad je posrijedi razdoblje mjerenja uvoza u pritužbi, navodna šteta prouzročena je i dampingom i praksom subvencioniranja te bi se stoga različitim razdobljem ispitnog postupka nepotrebno opteretila industrija koja je podnijela pritužbu. |
| --- | --- |

(34)

Kad je riječ o dostatnim dokazima o uzročnoj-posljedičnoj vezi, treba napomenuti nekoliko stvari. Prvo, pritužba je pokazala da se stanje industrije Unije pogoršalo istodobno s povećanjem subvencioniranog uvoza po cijenama koje su bile znatno niže od cijena industrije Unije. To je već ukazivalo na postojanje uzročno-posljedične veze. Drugo, kad je riječ o drugim čimbenicima kao što su uvoz iz trećih zemalja i drugi elementi koje su naveli kineska vlada i CCCME, njihov utjecaj nije takav da bi prouzročio pogoršanje industrije Unije, a analizom nije utvrđena samoprouzročena šteta. Štoviše, kad je riječ o navodu da bi ispitni postupak o subvenciji doveo do uvođenja dvostrukih mjera, Komisija je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 765., osigurala da uvođenje kumulativne pristojbe koja odražava razinu subvencioniranja i ukupnu razinu dampinga ne dovede do dvostruke kompenzacije učinaka subvencioniranja. Naposljetku, kad je riječ o obujmu uvoza, podnositelj pritužbe dostavio je podatke koji se temelje na razumnim pretpostavkama kao što su masa predmetnog proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije te je upotrijebio podatke o tržištu kako bi nadopunio analizu ako javne informacije nisu bile dostupne. Kad je posrijedi razdoblje mjerenja uvoza u pritužbi, navodna šteta prouzročena je i dampingom i praksom subvencioniranja te bi se stoga različitim razdobljem ispitnog postupka nepotrebno opteretila industrija koja je podnijela pritužbu.

1.3.   Evidentiranje uvoza

Evidentiranje uvoza

| (35) | Komisija je 24. kolovoza 2021., u skladu s člankom 29.a stavkom 2. osnovne uredbe, obavijestila zainteresirane strane da ne namjerava uvesti privremene kompenzacijske mjere i da će nastaviti ispitni postupak. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je 24. kolovoza 2021., u skladu s člankom 29.a stavkom 2. osnovne uredbe, obavijestila zainteresirane strane da ne namjerava uvesti privremene kompenzacijske mjere i da će nastaviti ispitni postupak.

| (36) | Budući da nisu uvedene nikakve privremene kompenzacijske mjere, nije provedeno evidentiranje uvoza. |
| --- | --- |

(36)

Budući da nisu uvedene nikakve privremene kompenzacijske mjere, nije provedeno evidentiranje uvoza.

1.4.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (37) | Ispitnim postupkom o subvencioniranju i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(37)

Ispitnim postupkom o subvencioniranju i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

| (38) | I tekući antisubvencijski postupak i zasebni antidampinški postupak iz uvodne izjave 4. imaju isto razdoblje ispitnog postupka i isto razmatrano razdoblje. |
| --- | --- |

(38)

I tekući antisubvencijski postupak i zasebni antidampinški postupak iz uvodne izjave 4. imaju isto razdoblje ispitnog postupka i isto razmatrano razdoblje.

1.5.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (39) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelja pritužbe, kinesku vladu, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, poznate uvoznike i korisnike te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelja pritužbe, kinesku vladu, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, poznate uvoznike i korisnike te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (40) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nijedna strana nije zatražila intervenciju. |
| --- | --- |

(40)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nijedna strana nije zatražila intervenciju.

1.6.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

1.6.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (41) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak je odabrala na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 52 % proizvodnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka i smatrali su se reprezentativnima za industriju Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Budući da nisu zaprimljene nikakve primjedbe, privremeni je uzorak potvrđen. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak je odabrala na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 52 % proizvodnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka i smatrali su se reprezentativnima za industriju Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Budući da nisu zaprimljene nikakve primjedbe, privremeni je uzorak potvrđen.

1.6.2   Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (42) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(42)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (43) | Pet nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. Nakon analize informacija za odabir uzorka koje su dostavili uvoznici, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban te je od svih uvoznika koji surađuju zatražila da dostave svoje odgovore na upitnik. |
| --- | --- |

(43)

Pet nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. Nakon analize informacija za odabir uzorka koje su dostavili uvoznici, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban te je od svih uvoznika koji surađuju zatražila da dostave svoje odgovore na upitnik.

1.6.3.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Kine

Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Kine

| (44) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Kini zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(44)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Kini zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima.

| (45) | Dvadeset i pet proizvođača izvoznika u predmetnoj zemlji dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 27. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od dvije grupe proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. Grupe proizvođača izvoznika u uzorku činile su više od 40 % izvoza koji su prijavili proizvođači izvoznici kabela od optičkih vlakana koji surađuju iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(45)

Dvadeset i pet proizvođača izvoznika u predmetnoj zemlji dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 27. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od dvije grupe proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. Grupe proizvođača izvoznika u uzorku činile su više od 40 % izvoza koji su prijavili proizvođači izvoznici kabela od optičkih vlakana koji surađuju iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (46) | U skladu s člankom 27. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima predmetne zemlje. |
| --- | --- |

(46)

U skladu s člankom 27. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima predmetne zemlje.

| (47) | Primjedbe na odabir uzorka primljene su od jednog proizvođača izvoznika koji nije u uzorku, Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company („YOFC”), a koji je želio da ga se uključi u uzorak. |
| --- | --- |

(47)

Primjedbe na odabir uzorka primljene su od jednog proizvođača izvoznika koji nije u uzorku, Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company („YOFC”), a koji je želio da ga se uključi u uzorak.

| (48) | YOFC je tvrdio da, s obzirom na velik broj proizvođača izvoznika koji surađuju, dva društva u uzorku činila su relativno mali udio obujma izvoza u Uniju, koji nije bio reprezentativan za kineske izvoznike, i da je u prethodnim antidampinškim ispitnim postupcima praksa Komisije bila da se u uzorak uključe najmanje tri društva. Nadalje, YOFC je tvrdio da bi se uzorkom od tri društva mogla bolje izbjeći situacija u kojoj bi se uzorak, zbog promjena u društvima u njemu, mogao smanjiti na jedno društvo. Naposljetku, tvrdio je da su određeni programi subvencioniranja regionalni i stoga bi, kako bi se dobio sveobuhvatniji pregled programâ subvencioniranja u Kini, pri odabiru uzorka trebalo razmotriti zemljopisnu rasprostranjenost. |
| --- | --- |

(48)

YOFC je tvrdio da, s obzirom na velik broj proizvođača izvoznika koji surađuju, dva društva u uzorku činila su relativno mali udio obujma izvoza u Uniju, koji nije bio reprezentativan za kineske izvoznike, i da je u prethodnim antidampinškim ispitnim postupcima praksa Komisije bila da se u uzorak uključe najmanje tri društva. Nadalje, YOFC je tvrdio da bi se uzorkom od tri društva mogla bolje izbjeći situacija u kojoj bi se uzorak, zbog promjena u društvima u njemu, mogao smanjiti na jedno društvo. Naposljetku, tvrdio je da su određeni programi subvencioniranja regionalni i stoga bi, kako bi se dobio sveobuhvatniji pregled programâ subvencioniranja u Kini, pri odabiru uzorka trebalo razmotriti zemljopisnu rasprostranjenost.

| (49) | Odabir uzorka trebao bi se u skladu s člankom 27. stavkom 1. osnovne uredbe temeljiti na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje, prodaje ili izvoza koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., grupe proizvođača izvoznika u uzorku činile su više od 40 % prijavljenog izvoza iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je reprezentativna razina. Komisija je smatrala da odabrani uzorak sadržava najveću količinu uvoza koju je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U tom kontekstu dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku uključuju velik broj subjekata (četiri proizvođača izvoznika, sedam prodajnih subjekata i više od 20 povezanih društava koja pružaju ulazne elemente ili financiranje). Nadalje, to hoće li društvo u uzorku doista surađivati nakon odabira uzorka nužan je, ali ne i dovoljan uvjet da bi se proizvođač izvoznik uzeo u obzir pri odabiru uzorka u skladu s člankom 27. stavkom 1. osnovne uredbe. Komisija je uzela u obzir i zemljopisnu rasprostranjenost društava odabranih u uzorak, obuhvativši dvije kineske pokrajine s dvjema grupama proizvođača izvoznika i još mnogo pokrajina sa svim povezanim društvima koja pružaju ulazne elemente ili financiranje. Budući da su time svi zahtjevi iz članka 27. stavka 1. osnovne uredbe bili ispunjeni, nije bilo obveze da se u uzorak uključi treće društvo. |
| --- | --- |

(49)

Odabir uzorka trebao bi se u skladu s člankom 27. stavkom 1. osnovne uredbe temeljiti na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje, prodaje ili izvoza koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., grupe proizvođača izvoznika u uzorku činile su više od 40 % prijavljenog izvoza iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je reprezentativna razina. Komisija je smatrala da odabrani uzorak sadržava najveću količinu uvoza koju je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U tom kontekstu dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku uključuju velik broj subjekata (četiri proizvođača izvoznika, sedam prodajnih subjekata i više od 20 povezanih društava koja pružaju ulazne elemente ili financiranje). Nadalje, to hoće li društvo u uzorku doista surađivati nakon odabira uzorka nužan je, ali ne i dovoljan uvjet da bi se proizvođač izvoznik uzeo u obzir pri odabiru uzorka u skladu s člankom 27. stavkom 1. osnovne uredbe. Komisija je uzela u obzir i zemljopisnu rasprostranjenost društava odabranih u uzorak, obuhvativši dvije kineske pokrajine s dvjema grupama proizvođača izvoznika i još mnogo pokrajina sa svim povezanim društvima koja pružaju ulazne elemente ili financiranje. Budući da su time svi zahtjevi iz članka 27. stavka 1. osnovne uredbe bili ispunjeni, nije bilo obveze da se u uzorak uključi treće društvo.

| (50) | YOFC je tvrdio i da bi ga trebalo uključiti u uzorak jer je iskusan proizvođač koji izvozi visokokvalitetne kabele od optičkih vlakana u Uniju, a njegov se postupak proizvodnje razlikuje od ostalih kineskih proizvođača (vertikalno je integriran, upotrebljava europsku tehnologiju za proizvodnju kabela od optičkih vlakana, ima napredne tehnologije, jedina je nacionalna jedinica za demonstraciju pametne proizvodnje u Kini te ima visoko automatiziranu proizvodnju optičkih vlakana). Nadalje je tvrdio da je njegov obujam izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka bio razmjerno velik. Naveo je i da jedan od proizvođača iz Unije u uzorku neizravno drži udjele u YOFC-u i dva predmetna povezana društva u YOFC-u, pa bi uključivanje YOFC-a u uzorak Komisiji omogućilo da cjelovitije sagleda strukturu industrije. YOFC je isto tako tvrdio da grupa uključuje pet proizvođača izvoznika, koji se nalaze u pokrajinama Hubei, Guangdong, Sečuan i Jiangsu te u gradu Šangaju, pa bi Komisija uključivanjem YOFC-a u uzorak dobila informacije o programima subvencioniranja u više pokrajina. |
| --- | --- |

(50)

YOFC je tvrdio i da bi ga trebalo uključiti u uzorak jer je iskusan proizvođač koji izvozi visokokvalitetne kabele od optičkih vlakana u Uniju, a njegov se postupak proizvodnje razlikuje od ostalih kineskih proizvođača (vertikalno je integriran, upotrebljava europsku tehnologiju za proizvodnju kabela od optičkih vlakana, ima napredne tehnologije, jedina je nacionalna jedinica za demonstraciju pametne proizvodnje u Kini te ima visoko automatiziranu proizvodnju optičkih vlakana). Nadalje je tvrdio da je njegov obujam izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka bio razmjerno velik. Naveo je i da jedan od proizvođača iz Unije u uzorku neizravno drži udjele u YOFC-u i dva predmetna povezana društva u YOFC-u, pa bi uključivanje YOFC-a u uzorak Komisiji omogućilo da cjelovitije sagleda strukturu industrije. YOFC je isto tako tvrdio da grupa uključuje pet proizvođača izvoznika, koji se nalaze u pokrajinama Hubei, Guangdong, Sečuan i Jiangsu te u gradu Šangaju, pa bi Komisija uključivanjem YOFC-a u uzorak dobila informacije o programima subvencioniranja u više pokrajina.

| (51) | Kako je prethodno objašnjeno, uzorak proizvođača izvoznika odabran je na temelju najvećeg postotka obujma izvoza iz predmetne zemlje koji se razumno mogao ispitati u raspoloživom razdoblju i oni dolaze iz raznih dijelova Kine. YOFC nije bio među najvećim proizvođačima izvoznicima i stoga nije uključen u uzorak. U svakom slučaju, dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku isto su tako velike iskusne grupe društava koje proizvode i prodaju visokokvalitetne kabele od optičkih vlakana u Uniji, uključujući i vertikalno integrirane subjekte. Nadalje, u dokumentaciji nema informacija koje bi upućivale na to da bi tehnologija koju upotrebljavaju proizvođači izvoznici u uzorku bila manje napredna od one ostalih kineskih proizvođača izvoznika. YOFC nije dostavio nikakve dokaze koji bi pobili tu činjenicu. Osim toga, činjenica da jedan proizvođač iz Unije u uzorku drži udjele u proizvođaču izvozniku nije relevantna za odabir uzorka proizvođača izvoznika. Te su tvrdnje stoga odbačene. |
| --- | --- |

(51)

Kako je prethodno objašnjeno, uzorak proizvođača izvoznika odabran je na temelju najvećeg postotka obujma izvoza iz predmetne zemlje koji se razumno mogao ispitati u raspoloživom razdoblju i oni dolaze iz raznih dijelova Kine. YOFC nije bio među najvećim proizvođačima izvoznicima i stoga nije uključen u uzorak. U svakom slučaju, dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku isto su tako velike iskusne grupe društava koje proizvode i prodaju visokokvalitetne kabele od optičkih vlakana u Uniji, uključujući i vertikalno integrirane subjekte. Nadalje, u dokumentaciji nema informacija koje bi upućivale na to da bi tehnologija koju upotrebljavaju proizvođači izvoznici u uzorku bila manje napredna od one ostalih kineskih proizvođača izvoznika. YOFC nije dostavio nikakve dokaze koji bi pobili tu činjenicu. Osim toga, činjenica da jedan proizvođač iz Unije u uzorku drži udjele u proizvođaču izvozniku nije relevantna za odabir uzorka proizvođača izvoznika. Te su tvrdnje stoga odbačene.

1.7.   Pojedinačno ispitivanje

Pojedinačno ispitivanje

| (52) | Šest kineskih proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak i koji su vratili obrazac za odabir uzorka obavijestilo je Komisiju da namjeravaju tražiti pojedinačno ispitivanje na temelju članka 27. stavka 3. osnovne uredbe. Komisija je na dan pokretanja postupka objavila upitnik na internetu. Nadalje, Komisija je obavijestila proizvođače izvoznike koji nisu uključeni u uzorak da moraju dostaviti odgovor na upitnik ako žele da ih se pojedinačno ispita. Dva su društva dostavila odgovore na upitnik. |
| --- | --- |

(52)

Šest kineskih proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak i koji su vratili obrazac za odabir uzorka obavijestilo je Komisiju da namjeravaju tražiti pojedinačno ispitivanje na temelju članka 27. stavka 3. osnovne uredbe. Komisija je na dan pokretanja postupka objavila upitnik na internetu. Nadalje, Komisija je obavijestila proizvođače izvoznike koji nisu uključeni u uzorak da moraju dostaviti odgovor na upitnik ako žele da ih se pojedinačno ispita. Dva su društva dostavila odgovore na upitnik.

| (53) | Jedno od društava koja su dostavila odgovore na upitnik zatražilo je pojedinačno ispitivanje zbog istih razloga koji su navedeni u njegovu zahtjevu za uključivanje u uzorak, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 48. i 50. |
| --- | --- |

(53)

Jedno od društava koja su dostavila odgovore na upitnik zatražilo je pojedinačno ispitivanje zbog istih razloga koji su navedeni u njegovu zahtjevu za uključivanje u uzorak, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 48. i 50.

| (54) | Drugo društvo koje je dostavilo odgovor na upitnik zatražilo je pojedinačno ispitivanje jer je povezano s jednim uvoznikom u Uniji i tvrdilo je da nije primilo nijednu od navodnih subvencija. |
| --- | --- |

(54)

Drugo društvo koje je dostavilo odgovor na upitnik zatražilo je pojedinačno ispitivanje jer je povezano s jednim uvoznikom u Uniji i tvrdilo je da nije primilo nijednu od navodnih subvencija.

| (55) | Zbog složenosti ispitnog postupka i složene strukture proizvođača izvoznika u uzorku Komisija je odlučila ne odobriti pojedinačno ispitivanje jer bi to bilo nepotrebno opterećenje i moglo bi je spriječiti da dovrši ispitni postupak u propisanim rokovima. |
| --- | --- |

(55)

Zbog složenosti ispitnog postupka i složene strukture proizvođača izvoznika u uzorku Komisija je odlučila ne odobriti pojedinačno ispitivanje jer bi to bilo nepotrebno opterećenje i moglo bi je spriječiti da dovrši ispitni postupak u propisanim rokovima.

1.8.   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

| (56) | Komisija je poslala upitnik podnositelju pritužbe, a upitnici za proizvođače iz Unije, uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike iz Kine objavljeni su na internetu (8) na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je poslala upitnik podnositelju pritužbe, a upitnici za proizvođače iz Unije, uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike iz Kine objavljeni su na internetu (8) na dan pokretanja postupka.

8

| (57) | Komisija je isto tako poslala upitnik kineskoj vladi, a uključivao je posebne upitnike za Sinosure, banke i druge financijske institucije koje su pružale financiranje ili izvozne kredite proizvođačima izvoznicima u uzorku te za deset glavnih proizvođača i distributera ulaznih materijala koje upotrebljavaju proizvođači izvoznici u uzorku. Radi administrativnog rasterećenja od kineske vlade zatraženo je i da prikupi sve odgovore koje te financijske institucije dostave te da ih izravno pošalje Komisiji. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je isto tako poslala upitnik kineskoj vladi, a uključivao je posebne upitnike za Sinosure, banke i druge financijske institucije koje su pružale financiranje ili izvozne kredite proizvođačima izvoznicima u uzorku te za deset glavnih proizvođača i distributera ulaznih materijala koje upotrebljavaju proizvođači izvoznici u uzorku. Radi administrativnog rasterećenja od kineske vlade zatraženo je i da prikupi sve odgovore koje te financijske institucije dostave te da ih izravno pošalje Komisiji.

| (58) | Komisija je zaprimila odgovor na upitnik od kineske vlade, koji je uključivao odgovor na upitnik od Kineske izvozno-uvozne banke („banka EXIM”). Međutim, nije zaprimljen odgovor društva Sinosure, nijedne od drugih banaka ili financijskih institucija ni od glavnih proizvođača i distributera ulaznih materijala. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je zaprimila odgovor na upitnik od kineske vlade, koji je uključivao odgovor na upitnik od Kineske izvozno-uvozne banke („banka EXIM”). Međutim, nije zaprimljen odgovor društva Sinosure, nijedne od drugih banaka ili financijskih institucija ni od glavnih proizvođača i distributera ulaznih materijala.

| (59) | Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 28. osnovne uredbe, Komisija je potražila i unakrsno provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencije, posljedične štete i interesa Unije. Zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i odgovarajućih mjera poduzetih za njezino suzbijanje („Obavijest o bolesti COVID-19”) (9) Komisija nije mogla obaviti posjete radi provjere u poslovnim prostorima kineske vlade, društava iz uzorka te uvoznika i korisnika koji surađuju. Umjesto toga provela je daljinsku unakrsnu provjeru informacija koje je dostavila kineska vlada, a u njoj su sudjelovali službenici iz relevantnih ministarstava i drugih državnih tijela. Komisija je nadalje putem videokonferencije provela daljinske unakrsne provjere sljedećih društava: | Proizvođači iz Unije:






  — | Acome S. A. (Francuska), |
| --- | --- | --- | --- |

(59)

Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 28. osnovne uredbe, Komisija je potražila i unakrsno provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencije, posljedične štete i interesa Unije. Zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i odgovarajućih mjera poduzetih za njezino suzbijanje („Obavijest o bolesti COVID-19”) (9) Komisija nije mogla obaviti posjete radi provjere u poslovnim prostorima kineske vlade, društava iz uzorka te uvoznika i korisnika koji surađuju. Umjesto toga provela je daljinsku unakrsnu provjeru informacija koje je dostavila kineska vlada, a u njoj su sudjelovali službenici iz relevantnih ministarstava i drugih državnih tijela. Komisija je nadalje putem videokonferencije provela daljinske unakrsne provjere sljedećih društava:

9

Proizvođači iz Unije:

—

Acome S. A. (Francuska),

| — | Corning Optical Communications Sp. z o.o. i njegova povezana društva (Poljska, Danska, Francuska, Njemačka, Italija, Španjolska), |
| --- | --- |

—

Corning Optical Communications Sp. z o.o. i njegova povezana društva (Poljska, Danska, Francuska, Njemačka, Italija, Španjolska),

| — | Prysmian S.p.A. i njegova povezana društva (Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Italija, Nizozemska, Rumunjska, Slovačka, Španjolska, Švedska), |
| --- | --- |

—

Prysmian S.p.A. i njegova povezana društva (Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Italija, Nizozemska, Rumunjska, Slovačka, Španjolska, Švedska),

| | Uvoznici:






  — | Cable 77 Danmark ApS (Danska), |
| --- | --- | --- |

Uvoznici:

—

Cable 77 Danmark ApS (Danska),

| — | Connect Com GmbH (Njemačka), |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Njemačka),

| — | Eku Kabel GmbH (Njemačka), |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Njemačka),

| — | Har&Ca S.r.l. (Italija), |
| --- | --- |

—

Har&Ca S.r.l. (Italija),

| — | Infraconcepts B.V. (Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Nizozemska),

| | Korisnici:






  — | Deutsche Telekom GmbH (Njemačka), |
| --- | --- | --- |

Korisnici:

—

Deutsche Telekom GmbH (Njemačka),

| | Proizvođači izvoznici iz Kine: | Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan, |
| --- | --- | --- | --- |

Proizvođači izvoznici iz Kine:

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan,

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing, |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing,

| — | Fiberhome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan, |
| --- | --- |

—

Fiberhome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan,

| — | China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan, |
| --- | --- |

—

China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan,

| — | Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing, |
| --- | --- |

—

Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing,

| | Grupa ZTT:






  — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong, |
| --- | --- | --- |

Grupa ZTT:

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong,

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong.

1.9.   Neuvođenje privremenih mjera i daljnji postupak

Neuvođenje privremenih mjera i daljnji postupak

| (60) | Komisija je 10. svibnja 2021. poslala dodatni zahtjev za informacije proizvođačima izvoznicima izvan uzorka koji surađuju, proizvođačima izvoznicima u uzorku i proizvođačima iz Unije u uzorku, uključujući, ali ne ograničavajući se na podatke o prodaji na temelju skupina kontrolnih brojeva proizvoda („PCN-i”), ulaganja i natječaja. Komisija je provjerila odgovore daljinskim unakrsnim provjerama. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je 10. svibnja 2021. poslala dodatni zahtjev za informacije proizvođačima izvoznicima izvan uzorka koji surađuju, proizvođačima izvoznicima u uzorku i proizvođačima iz Unije u uzorku, uključujući, ali ne ograničavajući se na podatke o prodaji na temelju skupina kontrolnih brojeva proizvoda („PCN-i”), ulaganja i natječaja. Komisija je provjerila odgovore daljinskim unakrsnim provjerama.

| (61) | Komisija je 24. kolovoza 2021., u skladu s člankom 29.a stavkom 2. osnovne uredbe, obavijestila zainteresirane strane da ne namjerava uvesti privremene mjere i da će nastaviti ispitni postupak. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je 24. kolovoza 2021., u skladu s člankom 29.a stavkom 2. osnovne uredbe, obavijestila zainteresirane strane da ne namjerava uvesti privremene mjere i da će nastaviti ispitni postupak.

| (62) | Komisija je nastavila prikupljati i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je nastavila prikupljati i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.

1.10.   Konačna objava

Konačna objava

| (63) | Komisija je 14. rujna 2021. sve stranke obavijestila o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih namjerava uvesti konačnu antisubvencijsku pristojbu na uvoz predmetnog proizvoda u Uniju („konačna objava”). |
| --- | --- |

(63)

Komisija je 14. rujna 2021. sve stranke obavijestila o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih namjerava uvesti konačnu antisubvencijsku pristojbu na uvoz predmetnog proizvoda u Uniju („konačna objava”).

| (64) | Svim je stranama odobreno razdoblje od 20 dana unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na konačnu objavu. Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(64)

Svim je stranama odobreno razdoblje od 20 dana unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na konačnu objavu. Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (65) | Primjedbe su zaprimljene od podnositelja pritužbe, kineske vlade, CCCME-a, dvaju proizvođača izvoznika u uzorku i jednog nepovezanog uvoznika, društva Connect Com GmbH („Connect Com”). Dva proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak dostavila su pojašnjenja o administrativnim pogreškama koje je učinila Komisija u vezi s njihovom suradnjom i točnim imenom, a koje su u skladu s time ispravljene. |
| --- | --- |

(65)

Primjedbe su zaprimljene od podnositelja pritužbe, kineske vlade, CCCME-a, dvaju proizvođača izvoznika u uzorku i jednog nepovezanog uvoznika, društva Connect Com GmbH („Connect Com”). Dva proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak dostavila su pojašnjenja o administrativnim pogreškama koje je učinila Komisija u vezi s njihovom suradnjom i točnim imenom, a koje su u skladu s time ispravljene.

| (66) | Nakon konačne objave zainteresiranim stranama omogućeno je da budu saslušane u skladu s odredbama iz točke 5.7. Obavijesti o pokretanju postupka. Održano je saslušanje s CCCME-om. |
| --- | --- |

(66)

Nakon konačne objave zainteresiranim stranama omogućeno je da budu saslušane u skladu s odredbama iz točke 5.7. Obavijesti o pokretanju postupka. Održano je saslušanje s CCCME-om.

| (67) | Komisija je u ovoj Uredbi razmotrila primjedbe dostavljene tijekom antisubvencijskog postupka. Primjedbe dostavljene u kontekstu zasebnog antidampinškog ispitnog postupka nisu razmatrane u ovoj Uredbi, osim ako su strane izričito navele da dostavljene primjedbe obuhvaćaju oba postupka. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je u ovoj Uredbi razmotrila primjedbe dostavljene tijekom antisubvencijskog postupka. Primjedbe dostavljene u kontekstu zasebnog antidampinškog ispitnog postupka nisu razmatrane u ovoj Uredbi, osim ako su strane izričito navele da dostavljene primjedbe obuhvaćaju oba postupka.

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (68) | Predmetni proizvod su kabeli od monomodnih optičkih vlakana, izrađeni od jednog ili više pojedinačno oplaštenih vlakana, sa zaštitnim kućištem, neovisno o tome sadržavaju li električne vodiče, podrijetlom iz Kine, trenutačno razvrstani u oznaku KN ex 8544 70 00 (oznaka TARIC 8544700010) („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(68)

Predmetni proizvod su kabeli od monomodnih optičkih vlakana, izrađeni od jednog ili više pojedinačno oplaštenih vlakana, sa zaštitnim kućištem, neovisno o tome sadržavaju li električne vodiče, podrijetlom iz Kine, trenutačno razvrstani u oznaku KN ex 8544 70 00 (oznaka TARIC 8544700010) („predmetni proizvod”).

| (69) | Isključeni su sljedeći proizvodi:






  i. | kabeli u kojima su sva optička vlakna pojedinačno opremljena operativnim konektorima na jednom ili oba kraja; i |
| --- | --- | --- |

(69)

Isključeni su sljedeći proizvodi:

i.

kabeli u kojima su sva optička vlakna pojedinačno opremljena operativnim konektorima na jednom ili oba kraja; i

| ii. | kabeli za podmorsku upotrebu. Kabeli za podmorsku upotrebu su kabeli od optičkih vlakana izolirani plastičnom masom, koji sadržavaju bakreni ili aluminijski vodič i čija se vlakna nalaze u jednom ili više metalnih modula. |
| --- | --- |

ii.

kabeli za podmorsku upotrebu. Kabeli za podmorsku upotrebu su kabeli od optičkih vlakana izolirani plastičnom masom, koji sadržavaju bakreni ili aluminijski vodič i čija se vlakna nalaze u jednom ili više metalnih modula.

| (70) | Kabeli od optičkih vlakana („KOV”) upotrebljavaju se kao optički prijenosni medij u telekomunikacijskim mrežama na velikim udaljenostima, u gradovima te u pristupnim mrežama. |
| --- | --- |

(70)

Kabeli od optičkih vlakana („KOV”) upotrebljavaju se kao optički prijenosni medij u telekomunikacijskim mrežama na velikim udaljenostima, u gradovima te u pristupnim mrežama.

2.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (71) | Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(71)

Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetne zemlje, i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetne zemlje, i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (72) | Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) osnovne uredbe.

2.3.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

| (73) | Grupa ZTT zatražila je da se iz ispitnog postupka isključe zaštitna užad s optičkim vlaknima („OPGW”) i kabeli faznog vodiča s optičkim vlaknima („OPPC”). Tvrdila je da, iako su ti kabeli obuhvaćeni definicijom proizvoda, imaju različita fizička svojstva i upotrebu (tj. prijenos snage), podliježu različitim tehničkim standardima, proizvode se od različitih sirovina i različitim proizvodnim postupcima te se prodaju na zasebnim tržištima. Nadalje, tvrdilo se da su kabeli OPGW i OPPC činili samo mali dio prodaje Uniji. Grupa ZTT zatražila je i da se, u slučaju da Komisija smatra da su kabeli OPGW i OPPC obuhvaćeni opsegom proizvoda ispitnog postupka, u ispitnom postupku uzmu u obzir posebne značajke, čimbenici krajnje uporabe ili segmenta tržišta tih proizvoda. |
| --- | --- |

(73)

Grupa ZTT zatražila je da se iz ispitnog postupka isključe zaštitna užad s optičkim vlaknima („OPGW”) i kabeli faznog vodiča s optičkim vlaknima („OPPC”). Tvrdila je da, iako su ti kabeli obuhvaćeni definicijom proizvoda, imaju različita fizička svojstva i upotrebu (tj. prijenos snage), podliježu različitim tehničkim standardima, proizvode se od različitih sirovina i različitim proizvodnim postupcima te se prodaju na zasebnim tržištima. Nadalje, tvrdilo se da su kabeli OPGW i OPPC činili samo mali dio prodaje Uniji. Grupa ZTT zatražila je i da se, u slučaju da Komisija smatra da su kabeli OPGW i OPPC obuhvaćeni opsegom proizvoda ispitnog postupka, u ispitnom postupku uzmu u obzir posebne značajke, čimbenici krajnje uporabe ili segmenta tržišta tih proizvoda.

| (74) | Kabeli OPGW i OPPC upotrebljavaju se za prijenos podataka i dijele osnovne značajke drugih kabela od optičkih vlakana, među ostalim: i. sadržavaju optička vlakna; ii. promjer obloženih optičkih vlakana u istom je rasponu; iii. broj vlakana je u istom rasponu; iv. jednak je i broj vlakana po modulu; i v. ista je konstrukcija jezgre kabela. Činjenica da kabeli OPGW i OPPC imaju dodatnu namjenu (prijenos struje) i određene značajke (npr. električna obilježja, ne moraju biti vatrootporni, moraju imati veliku vlačnu čvrstoću itd.) ne umanjuje tu činjenicu. |
| --- | --- |

(74)

Kabeli OPGW i OPPC upotrebljavaju se za prijenos podataka i dijele osnovne značajke drugih kabela od optičkih vlakana, među ostalim: i. sadržavaju optička vlakna; ii. promjer obloženih optičkih vlakana u istom je rasponu; iii. broj vlakana je u istom rasponu; iv. jednak je i broj vlakana po modulu; i v. ista je konstrukcija jezgre kabela. Činjenica da kabeli OPGW i OPPC imaju dodatnu namjenu (prijenos struje) i određene značajke (npr. električna obilježja, ne moraju biti vatrootporni, moraju imati veliku vlačnu čvrstoću itd.) ne umanjuje tu činjenicu.

| (75) | Nadalje, sve vrste kabela u određenoj su mjeri podložne različitim tehničkim specifikacijama i normama. U pogledu sirovina, činjenica da se jedan materijal koji se upotrebljava za jednu komponentu KOV-ova može razlikovati od jedne vrste kabela do druge nije relevantna: sve vrste KOV-ova proizvode se od optičkih vlakana. Kad je riječ o proizvodnim postupcima, ispitni postupak pokazao je da su određene posebno zaštićene izvedbe standardnih optičkih kabela imale sloj čelične žice oko košuljice i da su ti kabeli bili izrađeni istim strojevima kao i OPGW. Nadalje, proizvodnja oklopljenja za kabele OPGW i OPPC primjenjivala se samo u jednoj fazi izrade tih kabela, što nije opravdalo njihovo isključivanje iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Usto, činjenica da je prodaja kabela OPGW i OPPC činila manji dio prodaje Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka nije relevantna za ocjenu tvrdnje. Naposljetku, i industrija Unije proizvodi kabele OPGW i OPPC te je stoga u izravnom tržišnom natjecanju s kineskim izvoznicima i za te kabele. |
| --- | --- |

(75)

Nadalje, sve vrste kabela u određenoj su mjeri podložne različitim tehničkim specifikacijama i normama. U pogledu sirovina, činjenica da se jedan materijal koji se upotrebljava za jednu komponentu KOV-ova može razlikovati od jedne vrste kabela do druge nije relevantna: sve vrste KOV-ova proizvode se od optičkih vlakana. Kad je riječ o proizvodnim postupcima, ispitni postupak pokazao je da su određene posebno zaštićene izvedbe standardnih optičkih kabela imale sloj čelične žice oko košuljice i da su ti kabeli bili izrađeni istim strojevima kao i OPGW. Nadalje, proizvodnja oklopljenja za kabele OPGW i OPPC primjenjivala se samo u jednoj fazi izrade tih kabela, što nije opravdalo njihovo isključivanje iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Usto, činjenica da je prodaja kabela OPGW i OPPC činila manji dio prodaje Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka nije relevantna za ocjenu tvrdnje. Naposljetku, i industrija Unije proizvodi kabele OPGW i OPPC te je stoga u izravnom tržišnom natjecanju s kineskim izvoznicima i za te kabele.

| (76) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da su OPGW i OPPC kabeli od optičkih vlakana koji imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva kao i ostali kabeli od optičkih vlakana koji su obuhvaćeni definicijom predmetnog proizvoda te stoga nije potrebna zasebna analiza za te proizvode. Naime, kontrolni brojevi proizvoda koje je Komisija upotrijebila za izračun dampinških marži i marži štete pravilno identificiraju kabele OPGW i OPPC te Komisiji omogućuju da na odgovarajući način provede pravednu usporedbu cijena proizvođača iz Unije i kineskih proizvođača. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(76)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da su OPGW i OPPC kabeli od optičkih vlakana koji imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva kao i ostali kabeli od optičkih vlakana koji su obuhvaćeni definicijom predmetnog proizvoda te stoga nije potrebna zasebna analiza za te proizvode. Naime, kontrolni brojevi proizvoda koje je Komisija upotrijebila za izračun dampinških marži i marži štete pravilno identificiraju kabele OPGW i OPPC te Komisiji omogućuju da na odgovarajući način provede pravednu usporedbu cijena proizvođača iz Unije i kineskih proizvođača. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (77) | Grupa ZTT predložila je i četiri metode kako bi se riješili i izbjegli svi mogući problemi s izbjegavanjem mjera u slučaju da su kabeli OPGW i OPPC isključeni iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom, kao što su i. vizualni pregled i provjera dokumentacije koje obavljaju carinski službenici, ii. sustav certificiranja, iii. carinski postupak za kontrolu krajnje uporabe te iv. sustav praćenja. Budući da je zaključeno da su kabeli OPGW i OPPC obuhvaćeni ispitnim postupkom, nije bilo potrebno razmatrati predložene metode za sprečavanje izbjegavanja mjera. |
| --- | --- |

(77)

Grupa ZTT predložila je i četiri metode kako bi se riješili i izbjegli svi mogući problemi s izbjegavanjem mjera u slučaju da su kabeli OPGW i OPPC isključeni iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom, kao što su i. vizualni pregled i provjera dokumentacije koje obavljaju carinski službenici, ii. sustav certificiranja, iii. carinski postupak za kontrolu krajnje uporabe te iv. sustav praćenja. Budući da je zaključeno da su kabeli OPGW i OPPC obuhvaćeni ispitnim postupkom, nije bilo potrebno razmatrati predložene metode za sprečavanje izbjegavanja mjera.

3.   SUBVENCIONIRANJE

SUBVENCIONIRANJE

3.1.   Uvod: Vladini planovi, projekti i drugi dokumenti

Uvod: Vladini planovi, projekti i drugi dokumenti

| (78) | Prije analize navodnog subvencioniranja u obliku subvencija ili programa subvencioniranja Komisija je ocijenila vladine planove, projekte i druge dokumente koji su bili relevantni za sektor predmetnog proizvoda i/ili njegove ulazne elemente i koji su stoga činili nezaobilazan kontekst za materijalne nalaze. Utvrdila je da su sve ocijenjene subvencije ili programi subvencioniranja dio provedbe središnjeg planiranja kineske vlade za poticanje industrije KOV-ova zbog razloga navedenih u nastavku. |
| --- | --- |

(78)

Prije analize navodnog subvencioniranja u obliku subvencija ili programa subvencioniranja Komisija je ocijenila vladine planove, projekte i druge dokumente koji su bili relevantni za sektor predmetnog proizvoda i/ili njegove ulazne elemente i koji su stoga činili nezaobilazan kontekst za materijalne nalaze. Utvrdila je da su sve ocijenjene subvencije ili programi subvencioniranja dio provedbe središnjeg planiranja kineske vlade za poticanje industrije KOV-ova zbog razloga navedenih u nastavku.

| (79) | Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se općenito dodjeljuju sektorima za koje je vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (10). |
| --- | --- |

(79)

Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se općenito dodjeljuju sektorima za koje je vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (10).

10

| (80) | Kineska vlada smatra opremu za KOV-ove ključnim proizvodom, kako je navedeno u javnim dokumentima o politikama i popisima (11). Takva je kategorizacija veoma važna jer zbog nje određeni sektori mogu biti obuhvaćeni nizom posebnih politika i mjera potpore osmišljenih za poticanje razvoja u svakom sektoru (12). Budući da su ključna sastavnica infrastrukture internetskih mreža, KOV-ovi su najvažniji element za uvođenje svjetlovodne mreže i širokopojasnog interneta. Razvoj potonjeg u NRK-u reguliran je brojnim planovima, direktivama i drugim dokumentima koji se izdaju na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini te su međusobno povezani. Primjeri takvih ključnih dokumenata o politikama uključuju sljedeće planove, projekte i ostale dokumente. |
| --- | --- |

(80)

Kineska vlada smatra opremu za KOV-ove ključnim proizvodom, kako je navedeno u javnim dokumentima o politikama i popisima (11). Takva je kategorizacija veoma važna jer zbog nje određeni sektori mogu biti obuhvaćeni nizom posebnih politika i mjera potpore osmišljenih za poticanje razvoja u svakom sektoru (12). Budući da su ključna sastavnica infrastrukture internetskih mreža, KOV-ovi su najvažniji element za uvođenje svjetlovodne mreže i širokopojasnog interneta. Razvoj potonjeg u NRK-u reguliran je brojnim planovima, direktivama i drugim dokumentima koji se izdaju na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini te su međusobno povezani. Primjeri takvih ključnih dokumenata o politikama uključuju sljedeće planove, projekte i ostale dokumente.

11

12

| (81) | U 13. petogodišnjem planu nacionalnoga gospodarskog i socijalnog razvoja NRK-a („13. petogodišnji plan”), koji obuhvaća razdoblje 2016.–2020., naglašava se strateška vizija kineske vlade za razvoj i promicanje ključnih industrija. U tom se planu ističe namjera kineske vlade da ojača razvoj strateških visokih tehnologija, među koje je u poglavlju 6. uključena informacijska tehnologija. U poglavlju 23. nadalje se navodi da se informacijske mreže, pod koje potpadaju KOV-ovi, smatraju „strateškom industrijom u nastajanju”. U tom se pogledu u 13. petogodišnjem planu navodi da će kineska vlada „pomoći u osiguravanju brzog razvoja lanaca proizvodnje i inovacija za industrije u nastajanju kako bi se ubrzalo grupiranje industrija prema njihovim posebnim obilježjima” i „poticati kineska poduzeća da globalno raspodijele resurse za inovacije”. |
| --- | --- |

(81)

U 13. petogodišnjem planu nacionalnoga gospodarskog i socijalnog razvoja NRK-a („13. petogodišnji plan”), koji obuhvaća razdoblje 2016.–2020., naglašava se strateška vizija kineske vlade za razvoj i promicanje ključnih industrija. U tom se planu ističe namjera kineske vlade da ojača razvoj strateških visokih tehnologija, među koje je u poglavlju 6. uključena informacijska tehnologija. U poglavlju 23. nadalje se navodi da se informacijske mreže, pod koje potpadaju KOV-ovi, smatraju „strateškom industrijom u nastajanju”. U tom se pogledu u 13. petogodišnjem planu navodi da će kineska vlada „pomoći u osiguravanju brzog razvoja lanaca proizvodnje i inovacija za industrije u nastajanju kako bi se ubrzalo grupiranje industrija prema njihovim posebnim obilježjima” i „poticati kineska poduzeća da globalno raspodijele resurse za inovacije”.

| (82) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da se u 13. petogodišnjem planu ne spominju KOV-ovi i da je Komisija jednostavno pretpostavila da oni potpadaju pod kategoriju „informacijske mreže”. Prema kineskoj vladi u poglavlju 6. 13. petogodišnjeg plana jasno se navodi da će njegov fokus biti na tehnologijama „opće namjene”, a u poglavlju 23. ne spominje se industrija KOV-ova te se pojmom „informacijska mreža” u poglavlju 23. jasno ukazuje na to da se ne odnosi na KOV-ove ni na određene proizvode, već na opću infrastrukturu. Isto tako, u poglavlju 25. spominju se „optičke mreže”, a ne određeni proizvodi, kao što su KOV-ovi. |
| --- | --- |

(82)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da se u 13. petogodišnjem planu ne spominju KOV-ovi i da je Komisija jednostavno pretpostavila da oni potpadaju pod kategoriju „informacijske mreže”. Prema kineskoj vladi u poglavlju 6. 13. petogodišnjeg plana jasno se navodi da će njegov fokus biti na tehnologijama „opće namjene”, a u poglavlju 23. ne spominje se industrija KOV-ova te se pojmom „informacijska mreža” u poglavlju 23. jasno ukazuje na to da se ne odnosi na KOV-ove ni na određene proizvode, već na opću infrastrukturu. Isto tako, u poglavlju 25. spominju se „optičke mreže”, a ne određeni proizvodi, kao što su KOV-ovi.

| (83) | U 4. poglavlju 13. petogodišnjeg plana pod naslovom „Filozofija razvoja” među razvojnim prioritetima navodi se „uvođenje informacijske tehnologije”. U tom se poglavlju utvrđuju fokus i prioriteti za postizanje ciljeva 13. petogodišnjeg plana, a stavke koje su u njemu navedene od strateške su važnosti. Stoga se „informacijska tehnologija” smatra ključnom sastavnicom razvoja zemlje u razdoblju koje obuhvaća 13. petogodišnji plan. Nadalje, u tom se planu „informacijska tehnologija” spominje u brojnim poglavljima koja su posvećena raznim sektorima gospodarstva i društva. |
| --- | --- |

(83)

U 4. poglavlju 13. petogodišnjeg plana pod naslovom „Filozofija razvoja” među razvojnim prioritetima navodi se „uvođenje informacijske tehnologije”. U tom se poglavlju utvrđuju fokus i prioriteti za postizanje ciljeva 13. petogodišnjeg plana, a stavke koje su u njemu navedene od strateške su važnosti. Stoga se „informacijska tehnologija” smatra ključnom sastavnicom razvoja zemlje u razdoblju koje obuhvaća 13. petogodišnji plan. Nadalje, u tom se planu „informacijska tehnologija” spominje u brojnim poglavljima koja su posvećena raznim sektorima gospodarstva i društva.

| (84) | U poglavlju 23. „Razvoj strateških industrija u nastajanju”, odjeljku 2. pod naslovom „Strateške industrije” 13. petogodišnjeg plana navodi se: „poticat ćemo strateške industrije u području zrakoplovstva, oceanografije, informacijskih mreža, bioloških znanosti i nuklearne tehnologije.” Nadalje, u poglavlju 25. „Izgradnja rasprostranjene i učinkovite informacijske mreže” navodi se sljedeće: „Ubrzat ćemo izgradnju brze, mobilne, sigurne i rasprostranjene informacijske infrastrukture sljedeće generacije i proširiti upotrebu informacijske mrežne tehnologije”, što uključuje „novu generaciju brzih optičkih mreža”, „naprednu i rasprostranjenu bežičnu širokopojasnu mrežu” i „novu informacijsku mrežnu tehnologiju”. Usto, u okviru 9. navodi se popis projekata informacijske tehnologije, među kojima se nalazi Nacionalni širokopojasni plan, usmjeren na „uspostavu optičkog telekomunikacijskog sustava velike brzine i kapaciteta”. |
| --- | --- |

(84)

U poglavlju 23. „Razvoj strateških industrija u nastajanju”, odjeljku 2. pod naslovom „Strateške industrije” 13. petogodišnjeg plana navodi se: „poticat ćemo strateške industrije u području zrakoplovstva, oceanografije, informacijskih mreža, bioloških znanosti i nuklearne tehnologije.” Nadalje, u poglavlju 25. „Izgradnja rasprostranjene i učinkovite informacijske mreže” navodi se sljedeće: „Ubrzat ćemo izgradnju brze, mobilne, sigurne i rasprostranjene informacijske infrastrukture sljedeće generacije i proširiti upotrebu informacijske mrežne tehnologije”, što uključuje „novu generaciju brzih optičkih mreža”, „naprednu i rasprostranjenu bežičnu širokopojasnu mrežu” i „novu informacijsku mrežnu tehnologiju”. Usto, u okviru 9. navodi se popis projekata informacijske tehnologije, među kojima se nalazi Nacionalni širokopojasni plan, usmjeren na „uspostavu optičkog telekomunikacijskog sustava velike brzine i kapaciteta”.

| (85) | Navedeni 13. petogodišnji plan ključan je dokument o politici u kojem se utvrđuju prioriteti za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj NRK-a te se stoga u njemu ističu ključna područja, no ne navode se nužno sve pojedinosti za konkretno ostvarenje prioriteta. Zato činjenica da se KOV-ovi kao takvi ne spominju u 13. petogodišnjem planu ne znači da se ne smatraju ključnom i neophodnom sastavnicom za postizanje općenitijeg strateškog cilja razvoja informacijske tehnologije i informacijske mrežne infrastrukture. |
| --- | --- |

(85)

Navedeni 13. petogodišnji plan ključan je dokument o politici u kojem se utvrđuju prioriteti za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj NRK-a te se stoga u njemu ističu ključna područja, no ne navode se nužno sve pojedinosti za konkretno ostvarenje prioriteta. Zato činjenica da se KOV-ovi kao takvi ne spominju u 13. petogodišnjem planu ne znači da se ne smatraju ključnom i neophodnom sastavnicom za postizanje općenitijeg strateškog cilja razvoja informacijske tehnologije i informacijske mrežne infrastrukture.

| (86) | „Nova generacija industrije informacijske tehnologije”, koja uključuje KOV-ove kao informacijski i komunikacijski proizvod, poticana je industrija i u okviru inicijative Made in China 2025 (13). U sklopu te inicijative promicana „informacijsko-komunikacijska oprema” definira se i kao „pametna optička prijenosna tehnologija iznimno velike brzine i kapaciteta”, a nadalje se u okviru „Strateških zadaća i prioriteta” prioritet stavlja na ubrzanje uvođenja i izgradnje „svjetlovodne mreže”. |
| --- | --- |

(86)

„Nova generacija industrije informacijske tehnologije”, koja uključuje KOV-ove kao informacijski i komunikacijski proizvod, poticana je industrija i u okviru inicijative Made in China 2025 (13). U sklopu te inicijative promicana „informacijsko-komunikacijska oprema” definira se i kao „pametna optička prijenosna tehnologija iznimno velike brzine i kapaciteta”, a nadalje se u okviru „Strateških zadaća i prioriteta” prioritet stavlja na ubrzanje uvođenja i izgradnje „svjetlovodne mreže”.

13

| (87) | Budući da je industrija KOV-ova poticana industrija u okviru strategije Made in China 2025, ispunjava uvjete za primanje znatnih državnih sredstava. Osnovan je niz fondova za potporu inicijativi Made in China 2025 (14), a time neizravno i industriji KOV-ova, kao što su Nacionalni fond za integrirane sklopove (15), Fond za naprednu proizvodnju (16) i Investicijski fond za industrije u nastajanju (17). |
| --- | --- |

(87)

Budući da je industrija KOV-ova poticana industrija u okviru strategije Made in China 2025, ispunjava uvjete za primanje znatnih državnih sredstava. Osnovan je niz fondova za potporu inicijativi Made in China 2025 (14), a time neizravno i industriji KOV-ova, kao što su Nacionalni fond za integrirane sklopove (15), Fond za naprednu proizvodnju (16) i Investicijski fond za industrije u nastajanju (17).

14

15

16

17

| (88) | Uključivanjem izgradnje svjetlovodne mreže u ciljeve strategije Made in China 2025 ili u bilo koji drugi strateški planski dokument, proizvodi koji su nužni za unaprijeđeno i poboljšano proširenje izgradnje tih mreža, kao što su kabeli od optičkih vlakana koji se upotrebljavaju za prijenos, obuhvaćeni su područjem primjene tih strateških planova i stoga ostvaruju korist od povezanih povlaštenih mjera. |
| --- | --- |

(88)

Uključivanjem izgradnje svjetlovodne mreže u ciljeve strategije Made in China 2025 ili u bilo koji drugi strateški planski dokument, proizvodi koji su nužni za unaprijeđeno i poboljšano proširenje izgradnje tih mreža, kao što su kabeli od optičkih vlakana koji se upotrebljavaju za prijenos, obuhvaćeni su područjem primjene tih strateških planova i stoga ostvaruju korist od povezanih povlaštenih mjera.

| (89) | Nadalje, KOV-ovi se često uključuju u okvir „nove generacije industrije informacijske tehnologije”, posebice kao „informacijska i komunikacijska oprema”. U planu inicijative Made in China 2025 (18) naveden je popis od deset strateških sektora koje kineska vlada smatra ključnim industrijama. U odjeljku 1. „Nova generacija industrije informacijske tehnologije” točki 1.2. „Informacijska i komunikacijska oprema” kategorije proizvoda „optička prijenosna oprema velike brzine i kapaciteta (400 G/1 Tbps)” i „optička pristupna oprema velike brzine (10 G/100 Gbps)” opisuju se kao proizvodi koji su prioriteti razvoja tog sektora. Nova generacija informacijske tehnologije tako ostvaruje koristi koje proizlaze iz mehanizama potpore navedenih u tom dokumentu, a koji među ostalim uključuju politike financijske potpore, fiskalnu politiku i politiku oporezivanja te nadzor i potporu Državnog vijeća (19). |
| --- | --- |

(89)

Nadalje, KOV-ovi se često uključuju u okvir „nove generacije industrije informacijske tehnologije”, posebice kao „informacijska i komunikacijska oprema”. U planu inicijative Made in China 2025 (18) naveden je popis od deset strateških sektora koje kineska vlada smatra ključnim industrijama. U odjeljku 1. „Nova generacija industrije informacijske tehnologije” točki 1.2. „Informacijska i komunikacijska oprema” kategorije proizvoda „optička prijenosna oprema velike brzine i kapaciteta (400 G/1 Tbps)” i „optička pristupna oprema velike brzine (10 G/100 Gbps)” opisuju se kao proizvodi koji su prioriteti razvoja tog sektora. Nova generacija informacijske tehnologije tako ostvaruje koristi koje proizlaze iz mehanizama potpore navedenih u tom dokumentu, a koji među ostalim uključuju politike financijske potpore, fiskalnu politiku i politiku oporezivanja te nadzor i potporu Državnog vijeća (19).

18

19

| (90) | Nadalje, KOV-ovi su povezani s kategorijom „novi materijali”. U kategoriji „novi materijali” odjeljka 9. plana inicijative Made in China 2025 i njezinim potkategorijama, uključujući ključne strateške materijale (točka 9.2.), navode se vlakna visokih performansi i kompozitni materijali. Kao što se može vidjeti u Katalogu proizvoda visokih i novih tehnologija (2006.) pod br. 6020004 i 6020005, proizvodi optičkih vlakana, posebice oni povezani s predoblikom optičkih vlakana, koji je glavni ulazni materijal za proizvodnju KOV-ova, smatraju se „novim materijalima”. |
| --- | --- |

(90)

Nadalje, KOV-ovi su povezani s kategorijom „novi materijali”. U kategoriji „novi materijali” odjeljka 9. plana inicijative Made in China 2025 i njezinim potkategorijama, uključujući ključne strateške materijale (točka 9.2.), navode se vlakna visokih performansi i kompozitni materijali. Kao što se može vidjeti u Katalogu proizvoda visokih i novih tehnologija (2006.) pod br. 6020004 i 6020005, proizvodi optičkih vlakana, posebice oni povezani s predoblikom optičkih vlakana, koji je glavni ulazni materijal za proizvodnju KOV-ova, smatraju se „novim materijalima”.

| (91) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da Komisija nije objasnila na kojoj osnovi KOV-ove smatra „novim materijalima”. Naglasila je da se u odjeljku 9.2.3. plana upućuje isključivo na „vlakna visokih performansi i kompozitne materijale” i da se samo glavni ulazni materijal za proizvodnju KOV-ova smatra „novim materijalom”, ali ne i sami KOV-ovi. |
| --- | --- |

(91)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da Komisija nije objasnila na kojoj osnovi KOV-ove smatra „novim materijalima”. Naglasila je da se u odjeljku 9.2.3. plana upućuje isključivo na „vlakna visokih performansi i kompozitne materijale” i da se samo glavni ulazni materijal za proizvodnju KOV-ova smatra „novim materijalom”, ali ne i sami KOV-ovi.

| (92) | Komisija je u tom pogledu ponovila da se u Katalogu proizvoda visokih i novih tehnologija (2006.) proizvodi optičkih vlakana, posebice uključujući predoblik optičkih vlakana, smatraju „novim materijalima”. Predoblik optičkih vlakana je ključan ulazni materijal s visokom dodanom vrijednošću za proizvodnju KOV-ova te čini znatan dio troška proizvodnje. Stoga je Komisija zaključila da, s obzirom na to da je predoblik optičkih vlakana, koji je polugotovi proizvod KOV-ova, naveden kao „novi materijal”, postoji izravna veza između KOV-ova i kategorije „novi materijali”. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je u tom pogledu ponovila da se u Katalogu proizvoda visokih i novih tehnologija (2006.) proizvodi optičkih vlakana, posebice uključujući predoblik optičkih vlakana, smatraju „novim materijalima”. Predoblik optičkih vlakana je ključan ulazni materijal s visokom dodanom vrijednošću za proizvodnju KOV-ova te čini znatan dio troška proizvodnje. Stoga je Komisija zaključila da, s obzirom na to da je predoblik optičkih vlakana, koji je polugotovi proizvod KOV-ova, naveden kao „novi materijal”, postoji izravna veza između KOV-ova i kategorije „novi materijali”.

| (93) | Osim toga, kao nastavak na plan inicijative Made in China 2025, popis deset strateških sektora dorađen je u studenome 2016. u Katalog četiriju ključnih sastavnica (20) koji je objavilo Nacionalno savjetodavno vijeće za proizvodnu strategiju (NMSAC), savjetodavna skupina Nacionalne vodeće male skupine za izgradnju nacionalne proizvodne snage. Tu je skupinu uspostavila kineska vlada radi osmišljavanja planova, politika, projekata i radnih aranžmana za promicanje razvoja proizvodne industrije i koordinacije pitanja među regijama i odjelima (21). Svaki od deset strateških sektora u tom je katalogu podijeljen na četiri poglavlja: i. ključni osnovni rezervni dijelovi, ii. ključni osnovni materijali, iii. napredni osnovni postupci/tehnologije i iv. platforme industrijske tehnologije. Kabeli od optičkih vlakana razvrstani su u sektor 1.: informacijska tehnologija nove generacije, točku i. – ključni osnovni rezervni dijelovi, podtočku 38. – optička vlakna s vrlo malim gubicima na temelju pojasne širine od 400 G (javna mreža) i točku ii. – ključni osnovni materijali, podtočku 22. – materijali optičkih vlakana nove generacije. |
| --- | --- |

(93)

Osim toga, kao nastavak na plan inicijative Made in China 2025, popis deset strateških sektora dorađen je u studenome 2016. u Katalog četiriju ključnih sastavnica (20) koji je objavilo Nacionalno savjetodavno vijeće za proizvodnu strategiju (NMSAC), savjetodavna skupina Nacionalne vodeće male skupine za izgradnju nacionalne proizvodne snage. Tu je skupinu uspostavila kineska vlada radi osmišljavanja planova, politika, projekata i radnih aranžmana za promicanje razvoja proizvodne industrije i koordinacije pitanja među regijama i odjelima (21). Svaki od deset strateških sektora u tom je katalogu podijeljen na četiri poglavlja: i. ključni osnovni rezervni dijelovi, ii. ključni osnovni materijali, iii. napredni osnovni postupci/tehnologije i iv. platforme industrijske tehnologije. Kabeli od optičkih vlakana razvrstani su u sektor 1.: informacijska tehnologija nove generacije, točku i. – ključni osnovni rezervni dijelovi, podtočku 38. – optička vlakna s vrlo malim gubicima na temelju pojasne širine od 400 G (javna mreža) i točku ii. – ključni osnovni materijali, podtočku 22. – materijali optičkih vlakana nove generacije.

20

21

| (94) | Nakon konačne objave kineska vlada ponovila je stajalište da 13. petogodišnji plan i inicijativa Made in China 2025 nisu obvezni ni pravno obvezujući dokumenti. |
| --- | --- |

(94)

Nakon konačne objave kineska vlada ponovila je stajalište da 13. petogodišnji plan i inicijativa Made in China 2025 nisu obvezni ni pravno obvezujući dokumenti.

| (95) | Komisija je u tom pogledu istaknula da u 13. petogodišnjem planu nije riječ samo o općenitom poticanju već se u njegovu tekstu ukazuje na to da je obvezujući. U svakom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 85., 13. petogodišnji plan je ključan dokument o politici u kojem se utvrđuju prioriteti za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj te je osnova za razne obvezujuće zakonske akte koju vlasti moraju uzeti u obzir i provesti pri donošenju novih pravila i raspodjeli javnih resursa. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je u tom pogledu istaknula da u 13. petogodišnjem planu nije riječ samo o općenitom poticanju već se u njegovu tekstu ukazuje na to da je obvezujući. U svakom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 85., 13. petogodišnji plan je ključan dokument o politici u kojem se utvrđuju prioriteti za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj te je osnova za razne obvezujuće zakonske akte koju vlasti moraju uzeti u obzir i provesti pri donošenju novih pravila i raspodjeli javnih resursa.

| (96) | Inicijativa Made in China 2025 mora se tumačiti zajedno s planom inicijative Made in China 2025 i uzimajući u obzir fondove koji su osnovani za potporu toj inicijativi. Iako se inicijativom Made in China 2025 uglavnom utvrđuju opći ciljevi koje bi trebalo slijediti, njezina provedba putem isplata državnih sredstava određenim poticanim industrijama obvezujuća je i posebno usmjerena na takve industrije te nije općenito primjenjiva. Usto, tekstom strategije Made in China 2025 impliciraju se opći i pojedinačni ciljevi koje je potrebno ostvariti, primjerice: „ubrzat ćemo uvođenje i izgradnju svjetlovodnih mreža” i „aktivno ćemo promicati izniman napredak u ključnim područjima” kad je riječ o „novoj generaciji industrije informacijske tehnologije”, uključujući „informacijske i komunikacijske uređaje”. |
| --- | --- |

(96)

Inicijativa Made in China 2025 mora se tumačiti zajedno s planom inicijative Made in China 2025 i uzimajući u obzir fondove koji su osnovani za potporu toj inicijativi. Iako se inicijativom Made in China 2025 uglavnom utvrđuju opći ciljevi koje bi trebalo slijediti, njezina provedba putem isplata državnih sredstava određenim poticanim industrijama obvezujuća je i posebno usmjerena na takve industrije te nije općenito primjenjiva. Usto, tekstom strategije Made in China 2025 impliciraju se opći i pojedinačni ciljevi koje je potrebno ostvariti, primjerice: „ubrzat ćemo uvođenje i izgradnju svjetlovodnih mreža” i „aktivno ćemo promicati izniman napredak u ključnim područjima” kad je riječ o „novoj generaciji industrije informacijske tehnologije”, uključujući „informacijske i komunikacijske uređaje”.

| (97) | Komisija je stoga odbacila tvrdnje kineske vlade. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je stoga odbacila tvrdnje kineske vlade.

| (98) | Industrija KOV-ova obuhvaćena je i Planom razvoja inteligentne proizvodnje (2016.–2020.) koji je objavilo kinesko Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija (22), čiji je cilj primjena 13. petogodišnjeg plana i u kojem se utvrđuje 10 ključnih zadaća čiji je cilj skraćivanje ciklusa razvoja proizvoda, poboljšanje proizvodne učinkovitosti i kvalitete proizvoda, smanjenje operativnih troškova, potrošnje resursa i energije te ubrzavanje razvoja inteligentne proizvodnje. Državno vijeće objavilo je 2018. planove Kine da proširi svoj program za pametnu proizvodnju dodavanjem stotinjak pilot-projekata te iste godine, a prema javno dostupnim informacijama Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija uvrstilo je 2017. (23) odnosno 2018. (24) dva društva povezana s proizvođačima izvoznicima u uzorku, Zhongtian technology precision materials Ltd. i Fiberhome Communication Technology, na Popis oglednih pilot-projekata za pametnu proizvodnju. Osim toga, jedan od proizvođača izvoznika koji surađuju, Yangtze Optical Fibre and Cable, priznat je kao „nacionalno pilot-poduzeće za pametnu proizvodnju prve generacije” (25). |
| --- | --- |

(98)

Industrija KOV-ova obuhvaćena je i Planom razvoja inteligentne proizvodnje (2016.–2020.) koji je objavilo kinesko Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija (22), čiji je cilj primjena 13. petogodišnjeg plana i u kojem se utvrđuje 10 ključnih zadaća čiji je cilj skraćivanje ciklusa razvoja proizvoda, poboljšanje proizvodne učinkovitosti i kvalitete proizvoda, smanjenje operativnih troškova, potrošnje resursa i energije te ubrzavanje razvoja inteligentne proizvodnje. Državno vijeće objavilo je 2018. planove Kine da proširi svoj program za pametnu proizvodnju dodavanjem stotinjak pilot-projekata te iste godine, a prema javno dostupnim informacijama Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija uvrstilo je 2017. (23) odnosno 2018. (24) dva društva povezana s proizvođačima izvoznicima u uzorku, Zhongtian technology precision materials Ltd. i Fiberhome Communication Technology, na Popis oglednih pilot-projekata za pametnu proizvodnju. Osim toga, jedan od proizvođača izvoznika koji surađuju, Yangtze Optical Fibre and Cable, priznat je kao „nacionalno pilot-poduzeće za pametnu proizvodnju prve generacije” (25).

22

23

24

25

| (99) | Postoje jasne naznake da uvrštenost na jedan od tih popisa, koji su povezani sa strategijom Made in China 2025, nije samo pohvala, već i da sa sobom nosi financijske koristi. U dokumentu pod nazivom „Obavijest Ministarstva financija o prenesenim iznosima za programe transformacije i modernizacije lokalne industrije za 2017.” u unosu u retku 151. navodi se da je društvo Fiberhome Communication Technology na temelju programa „Nova metoda proizvodnje ključne opreme za 5G komunikacijsku mrežu” primilo subvenciju u iznosu od 12 milijuna CNY. |
| --- | --- |

(99)

Postoje jasne naznake da uvrštenost na jedan od tih popisa, koji su povezani sa strategijom Made in China 2025, nije samo pohvala, već i da sa sobom nosi financijske koristi. U dokumentu pod nazivom „Obavijest Ministarstva financija o prenesenim iznosima za programe transformacije i modernizacije lokalne industrije za 2017.” u unosu u retku 151. navodi se da je društvo Fiberhome Communication Technology na temelju programa „Nova metoda proizvodnje ključne opreme za 5G komunikacijsku mrežu” primilo subvenciju u iznosu od 12 milijuna CNY.

| (100) | Brojni dodatni dokumenti potkrjepljuju nalaz da je kineska vlada stvorila širok okviru za potporu internetskoj tehnološkoj infrastrukturi i širokopojasnim mrežama, koje među ostalim obuhvaćaju industriju KOV-ova. Kineska vlada već je 2009. u Planu za prilagodbu i oživljavanje elektroničke informacijske industrije (26) izričito izrazila cilj „usmjeravanja i promicanja izgradnje [...] širokopojasne pristupne svjetlovodne mreže”. |
| --- | --- |

(100)

Brojni dodatni dokumenti potkrjepljuju nalaz da je kineska vlada stvorila širok okviru za potporu internetskoj tehnološkoj infrastrukturi i širokopojasnim mrežama, koje među ostalim obuhvaćaju industriju KOV-ova. Kineska vlada već je 2009. u Planu za prilagodbu i oživljavanje elektroničke informacijske industrije (26) izričito izrazila cilj „usmjeravanja i promicanja izgradnje [...] širokopojasne pristupne svjetlovodne mreže”.

26

| (101) | U strategiji Broadband China iz 2013. (27) kineska vlada izrazila je cilj promicanja „pristupnih mreža [...] u skladu sa zamislima o pristupu velike brzine” i navela da će se „u gradskim područjima izgradnja i obnova pristupnih mreža provoditi tehničkim metodama kao što su postavljanje svjetlovoda za kućanstva i zgrade”. U toj se strategiji navodi i da će se promicati „proširenje optičkih vlakana do korisnika” i da će se postupno izgraditi „fiksna širokopojasna pristupna mreža s optičkim vlaknima kao glavnim izvorom”. |
| --- | --- |

(101)

U strategiji Broadband China iz 2013. (27) kineska vlada izrazila je cilj promicanja „pristupnih mreža [...] u skladu sa zamislima o pristupu velike brzine” i navela da će se „u gradskim područjima izgradnja i obnova pristupnih mreža provoditi tehničkim metodama kao što su postavljanje svjetlovoda za kućanstva i zgrade”. U toj se strategiji navodi i da će se promicati „proširenje optičkih vlakana do korisnika” i da će se postupno izgraditi „fiksna širokopojasna pristupna mreža s optičkim vlaknima kao glavnim izvorom”.

27

| (102) | U poglavlju strategije Broadband China o instrumentima politike kineska vlada opisuje instrumente koji se upotrebljavaju za ostvarenje ciljeva te strategije, tj. „potpuno iskorištavanje raznih posebnih fondova središnje vlade kako bi se relevantni lokalni fondovi usmjerili na ulaganje u istraživanje i razvoj širokopojasnih mreža te industrijalizaciju” te pružanje „subvencionirane potpore za kamate na zajmove prihvatljivim projektima izgradnje širokopojasnih mreža u zonama nacionalnog razvoja u zapadnoj regiji” i naposljetku jačanje „potpore u obliku poreznih povlastica” i „potpore [za] izgradnju širokopojasnih mreža”. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 80., Komisija je smatrala da su KOV-ovi ključna sastavnica infrastrukture internetskih mreža i da su neophodni za uspostavu širokopojasnih sustava. |
| --- | --- |

(102)

U poglavlju strategije Broadband China o instrumentima politike kineska vlada opisuje instrumente koji se upotrebljavaju za ostvarenje ciljeva te strategije, tj. „potpuno iskorištavanje raznih posebnih fondova središnje vlade kako bi se relevantni lokalni fondovi usmjerili na ulaganje u istraživanje i razvoj širokopojasnih mreža te industrijalizaciju” te pružanje „subvencionirane potpore za kamate na zajmove prihvatljivim projektima izgradnje širokopojasnih mreža u zonama nacionalnog razvoja u zapadnoj regiji” i naposljetku jačanje „potpore u obliku poreznih povlastica” i „potpore [za] izgradnju širokopojasnih mreža”. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 80., Komisija je smatrala da su KOV-ovi ključna sastavnica infrastrukture internetskih mreža i da su neophodni za uspostavu širokopojasnih sustava.

| (103) | U strategiji Broadband China ne navode se samo neobvezujući ciljevi povezani s razvojem internetske infrastrukture. Kad se sagleda zajedno s drugim dokumentima, jasno je da je financijski doprinos kineske vlade ključan element za postizanje ciljeva te strategije. U Mišljenjima o promicanju izgradnje širokopojasnih optičkih mreža (28) navodi se da se „lokalne vlasti na svim razinama potiču da pružaju financijske subvencije za upotrebu optičke širokopojasne mreže u javnim institucijama”, da se mora povećati „ulagačka i politička potpora istraživanju i razvoju ključnih čipova, uređaja, opreme za sustave i primjena za širokopojasnu optičku komunikaciju” i da se moraju poticati „tehnološke inovacije u području optičkih komunikacija”. |
| --- | --- |

(103)

U strategiji Broadband China ne navode se samo neobvezujući ciljevi povezani s razvojem internetske infrastrukture. Kad se sagleda zajedno s drugim dokumentima, jasno je da je financijski doprinos kineske vlade ključan element za postizanje ciljeva te strategije. U Mišljenjima o promicanju izgradnje širokopojasnih optičkih mreža (28) navodi se da se „lokalne vlasti na svim razinama potiču da pružaju financijske subvencije za upotrebu optičke širokopojasne mreže u javnim institucijama”, da se mora povećati „ulagačka i politička potpora istraživanju i razvoju ključnih čipova, uređaja, opreme za sustave i primjena za širokopojasnu optičku komunikaciju” i da se moraju poticati „tehnološke inovacije u području optičkih komunikacija”.

28

| (104) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da je strategija Broadband China samo dokument sa smjernicama o širokopojasnoj infrastrukturi. U tom je pogledu kineska vlada napomenula da je povjerenstvo u predmetu Kina – proizvodi od elektročelika s orijentiranim kristalima utvrdilo da „općenite informacije o vladinoj politici, bez izravne poveznice s [nekim] predmetnim programom, nisu ‚dostatni dokazi’ o specifičnosti”. |
| --- | --- |

(104)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da je strategija Broadband China samo dokument sa smjernicama o širokopojasnoj infrastrukturi. U tom je pogledu kineska vlada napomenula da je povjerenstvo u predmetu Kina – proizvodi od elektročelika s orijentiranim kristalima utvrdilo da „općenite informacije o vladinoj politici, bez izravne poveznice s [nekim] predmetnim programom, nisu ‚dostatni dokazi’ o specifičnosti”.

Kina – proizvodi od elektročelika s orijentiranim kristalima

| (105) | U vezi s tim Komisija je podsjetila na to da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 102., u poglavlju strategije Broadband China posvećenom instrumentima politike kineska vlada opisuje instrumente koji se upotrebljavaju za postizanje ciljeva te strategije, kao što su upotreba raznih posebnih fondova, subvencionirane potpore za kamate, potpore u obliku poreznih povlastica itd. Zbog toga je Komisija u uvodnoj izjavi 103. smatrala da je, ako se sagleda zajedno s drugim dokumentima, jasno da je financijski doprinos kineske vlade ključan element za postizanje ciljeva te strategije. Stoga, iako se tvrdi da strategija Broadband China služi kao smjernica, njezina provedba putem isplata državnih sredstava određenim poticanim industrijama samo je čini obvezujućom i posebno usmjerenom na takve industrije te nije općenito primjenjiva. U svakom slučaju, upućivanje na Izvješće povjerenstva u predmetu Kina – proizvodi od elektročelika s orijentiranim kristalima nije presudno u pogledu specifičnosti jer u ovom predmetu brojni planovi i dokumenti o politikama koje je izdala kineska vlada iz ovog odjeljka pružaju specifične smjernice i potporu za predmetni proizvod. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(105)

U vezi s tim Komisija je podsjetila na to da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 102., u poglavlju strategije Broadband China posvećenom instrumentima politike kineska vlada opisuje instrumente koji se upotrebljavaju za postizanje ciljeva te strategije, kao što su upotreba raznih posebnih fondova, subvencionirane potpore za kamate, potpore u obliku poreznih povlastica itd. Zbog toga je Komisija u uvodnoj izjavi 103. smatrala da je, ako se sagleda zajedno s drugim dokumentima, jasno da je financijski doprinos kineske vlade ključan element za postizanje ciljeva te strategije. Stoga, iako se tvrdi da strategija Broadband China služi kao smjernica, njezina provedba putem isplata državnih sredstava određenim poticanim industrijama samo je čini obvezujućom i posebno usmjerenom na takve industrije te nije općenito primjenjiva. U svakom slučaju, upućivanje na Izvješće povjerenstva u predmetu Kina – proizvodi od elektročelika s orijentiranim kristalima nije presudno u pogledu specifičnosti jer u ovom predmetu brojni planovi i dokumenti o politikama koje je izdala kineska vlada iz ovog odjeljka pružaju specifične smjernice i potporu za predmetni proizvod. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

Kina – proizvodi od elektročelika s orijentiranim kristalima

| (106) | U Smjernicama Državnog vijeća o aktivnom promicanju plana „Internet Plus” (29) iz 2015. izražen je jasan cilj tako što se navodi da se će se tim dokumentom pomoći u „ubrzanju provedbe strategije Broadband China, organizirati i provesti nacionalni projekt izgradnje nove generacije informacijske infrastrukture [i] promicati transformacija širokopojasne optičke mreže”. Način postizanja tog cilja opisan je u dijelu 6. „Poboljšanje smjernica i potpore”, u kojem se objašnjava da će se povećati fiskalna i porezna potpora, a među zadaćama navodi se „aktivno ulaganje u istraživanje i razvoj te demonstracija primjene kvalificiranih integriranih i inovativnih ključnih tehnologija plana Internet Plus; koordinacija postojećih posebnih financijskih fondova za potporu izgradnji platformi povezanih s planom Internet Plus i demonstracijama primjena.” |
| --- | --- |

(106)

U Smjernicama Državnog vijeća o aktivnom promicanju plana „Internet Plus” (29) iz 2015. izražen je jasan cilj tako što se navodi da se će se tim dokumentom pomoći u „ubrzanju provedbe strategije Broadband China, organizirati i provesti nacionalni projekt izgradnje nove generacije informacijske infrastrukture [i] promicati transformacija širokopojasne optičke mreže”. Način postizanja tog cilja opisan je u dijelu 6. „Poboljšanje smjernica i potpore”, u kojem se objašnjava da će se povećati fiskalna i porezna potpora, a među zadaćama navodi se „aktivno ulaganje u istraživanje i razvoj te demonstracija primjene kvalificiranih integriranih i inovativnih ključnih tehnologija plana Internet Plus; koordinacija postojećih posebnih financijskih fondova za potporu izgradnji platformi povezanih s planom Internet Plus i demonstracijama primjena.”

29

| (107) | Osim toga, kineska vlada predstavila je 2015. plan za financijska ulaganja koja se predviđaju za „ubrzanje izgradnje infrastrukture” u „Smjernicama Općeg ureda Državnog vijeća o ubrzanju izgradnje širokopojasnih mreža velike brzine i promicanju smanjenja brzine za naknade za ubrzanje mreže”. (30) U tom se dokumentu navodi da će kineska vlada radi postizanja tog cilja „ubrzati izgradnju gradova koji su potpuno pokriveni optičkom mrežom i mobilne komunikacijske mreže četvrte generacije (4G) tako što će uložiti više od 430 milijardi CNY u izgradnju mreže 2015. i najmanje 700 milijardi CNY u razdoblju 2016.–2017.” te „promicati postupak postavljanja svjetlovoda za kućanstva, dovršiti optičku transformaciju 45 000 pristupnih zona bakrenih kabela 2015. i izgraditi više od 80 milijuna novih kućanstava s postavljenim svjetlovodima”. |
| --- | --- |

(107)

Osim toga, kineska vlada predstavila je 2015. plan za financijska ulaganja koja se predviđaju za „ubrzanje izgradnje infrastrukture” u „Smjernicama Općeg ureda Državnog vijeća o ubrzanju izgradnje širokopojasnih mreža velike brzine i promicanju smanjenja brzine za naknade za ubrzanje mreže”. (30) U tom se dokumentu navodi da će kineska vlada radi postizanja tog cilja „ubrzati izgradnju gradova koji su potpuno pokriveni optičkom mrežom i mobilne komunikacijske mreže četvrte generacije (4G) tako što će uložiti više od 430 milijardi CNY u izgradnju mreže 2015. i najmanje 700 milijardi CNY u razdoblju 2016.–2017.” te „promicati postupak postavljanja svjetlovoda za kućanstva, dovršiti optičku transformaciju 45 000 pristupnih zona bakrenih kabela 2015. i izgraditi više od 80 milijuna novih kućanstava s postavljenim svjetlovodima”.

30

| (108) | Pristup prema kojem kineska vlada definira poticane industrije i proizvode u katalozima radi raspodjele resursa u skladu s time (na temelju njihove strateške ili političke važnosti koju im ona pridaje) i prema kojem provodi i nadzire planove na svakoj administrativnoj razini može se vidjeti i u Katalogu strateških i novih proizvoda i usluga Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme (NDRC) iz 2016. (31) Kako je već navedeno, predviđa se uspostavljanje nove generacije IT industrije, uključujući novu generaciju industrije informacijskih mreža. Kako bi se ostvario taj cilj, u katalog strateških i novih proizvoda uključeni su određeni proizvodi. KOV-ovi su očito jedan od tih proizvoda s obzirom na nedvosmisleno upućivanje na „optičku komunikacijsku opremu, uključujući optička vlakna”. Nabrajanje tehnoloških karakteristika predmetne opreme, kao što su „optička vlakna G.657 za FTTx, vlakna G.655 za velika područja, vlakna G.656, vlakna s malim i vrlo malim gubicima koja odgovaraju standardu G.652, [...] optička prijenosna oprema, jednokanalna brzina protoka podataka od 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s” ukazuje ne samo na to da kineska vlada smatra KOV-ove strateškim i novim proizvodom već i na njezin stupanj detaljnog planiranja koji se odnosi na razinu određenih tehnoloških proizvoda. |
| --- | --- |

(108)

Pristup prema kojem kineska vlada definira poticane industrije i proizvode u katalozima radi raspodjele resursa u skladu s time (na temelju njihove strateške ili političke važnosti koju im ona pridaje) i prema kojem provodi i nadzire planove na svakoj administrativnoj razini može se vidjeti i u Katalogu strateških i novih proizvoda i usluga Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme (NDRC) iz 2016. (31) Kako je već navedeno, predviđa se uspostavljanje nove generacije IT industrije, uključujući novu generaciju industrije informacijskih mreža. Kako bi se ostvario taj cilj, u katalog strateških i novih proizvoda uključeni su određeni proizvodi. KOV-ovi su očito jedan od tih proizvoda s obzirom na nedvosmisleno upućivanje na „optičku komunikacijsku opremu, uključujući optička vlakna”. Nabrajanje tehnoloških karakteristika predmetne opreme, kao što su „optička vlakna G.657 za FTTx, vlakna G.655 za velika područja, vlakna G.656, vlakna s malim i vrlo malim gubicima koja odgovaraju standardu G.652, [...] optička prijenosna oprema, jednokanalna brzina protoka podataka od 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s” ukazuje ne samo na to da kineska vlada smatra KOV-ove strateškim i novim proizvodom već i na njezin stupanj detaljnog planiranja koji se odnosi na razinu određenih tehnoloških proizvoda.

31

| (109) | Isti takav pristup, tj. definiranje ciljeva u okviru planova i njihova daljnja provedba definiranjem tehničkih pojedinosti u katalozima, upotrebljava se i u Katalogu proizvoda visokih i novih tehnologija (32), u kojem su KOV-ovi obuhvaćeni kao komunikacijski proizvod pod brojem 1020011, što uključuje „SDH optički prijenosni sustav s monomodnim optičkim prijenosnim medijem, kanalom za prijenos podataka velike brzine, brzinom prijenosa od 10 Gbit/s i 40 Gbit/s, za komunikacijske linije i glavnu mrežu podzemne željeznice”. KOV-ovi su već 2003. bili uvršteni u Katalog poticanih proizvoda visoke tehnologije za strana ulaganja u kategoriji Komunikacijska oprema i proizvodi (33) pod brojem 42 kao „SDH optička komunikacijska oprema brzine najmanje 10 Gbit/s”. |
| --- | --- |

(109)

Isti takav pristup, tj. definiranje ciljeva u okviru planova i njihova daljnja provedba definiranjem tehničkih pojedinosti u katalozima, upotrebljava se i u Katalogu proizvoda visokih i novih tehnologija (32), u kojem su KOV-ovi obuhvaćeni kao komunikacijski proizvod pod brojem 1020011, što uključuje „SDH optički prijenosni sustav s monomodnim optičkim prijenosnim medijem, kanalom za prijenos podataka velike brzine, brzinom prijenosa od 10 Gbit/s i 40 Gbit/s, za komunikacijske linije i glavnu mrežu podzemne željeznice”. KOV-ovi su već 2003. bili uvršteni u Katalog poticanih proizvoda visoke tehnologije za strana ulaganja u kategoriji Komunikacijska oprema i proizvodi (33) pod brojem 42 kao „SDH optička komunikacijska oprema brzine najmanje 10 Gbit/s”.

32

33

| (110) | Nakon konačne objave kineska vlada i Connect Com tvrdili su da Komisija nije dokazala da se raznim dokumentima navedenima u odjeljku 3.1. „specifično” podupire ili potiče industrija KOV-ova, iako se člankom 4. stavkom 2. točkom (a) osnovne uredbe od Komisije zahtijeva da dokaže da neki dokument kineske vlade „izričito ograničava pristup” određenim poduzećima te da takav zahtjev na temelju članka 2.1. točke (a) Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama podrazumijeva dokazivanje ograničenja koje je „izričito, [...] nedvosmisleno i jasno” (34). Connect Com nadalje je uputio na članak 4. stavak 5. osnovne uredbe, kojim se zahtijeva da se specifičnost jasno opravda na temelju valjanih dokaza, i tvrdio je da Komisija nije ispunila taj zahtjev. Kineska vlada usto je tvrdila da Komisija polazi od pogrešne pretpostavke da ako se mrežna infrastruktura navodno potiče, potiče se i sve što sačinjava tu mrežu. Kineska vlada tvrdila je da se brojni dokumenti koje je navela Komisija, kao što su 13. petogodišnji plan, inicijativa Made in China 2025, Plan razvoja inteligentne proizvodnje (2016.–2020.), Plan za prilagodbu i oživljavanje elektroničke informacijske industrije iz 2009. i strategija Broadband China iz 2013., ne odnose na KOV-ove ni na industriju KOV-ova, već na mreže na kraju proizvodnog lanca ili uvođenje širokopojasne infrastrukture, tj. opću infrastrukturu. Tvrdila je da bi, s obzirom na to da izgradnja mreža zahtijeva mnoge ulazne elemente i proizvode, Komisija trebala jasno objasniti za koje točno proizvode i usluge koji sačinjavaju tu infrastrukturu smatra da su poticani. Usto, kineska vlada tvrdila je da „uvođenje” mreže ili širokopojasne infrastrukture nije povezano s robom, nego s razvojem infrastrukture i uslugama jer se uvođenje odnosi na poboljšanje općih telekomunikacijskih usluga. |
| --- | --- |

(110)

Nakon konačne objave kineska vlada i Connect Com tvrdili su da Komisija nije dokazala da se raznim dokumentima navedenima u odjeljku 3.1. „specifično” podupire ili potiče industrija KOV-ova, iako se člankom 4. stavkom 2. točkom (a) osnovne uredbe od Komisije zahtijeva da dokaže da neki dokument kineske vlade „izričito ograničava pristup” određenim poduzećima te da takav zahtjev na temelju članka 2.1. točke (a) Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama podrazumijeva dokazivanje ograničenja koje je „izričito, [...] nedvosmisleno i jasno” (34). Connect Com nadalje je uputio na članak 4. stavak 5. osnovne uredbe, kojim se zahtijeva da se specifičnost jasno opravda na temelju valjanih dokaza, i tvrdio je da Komisija nije ispunila taj zahtjev. Kineska vlada usto je tvrdila da Komisija polazi od pogrešne pretpostavke da ako se mrežna infrastruktura navodno potiče, potiče se i sve što sačinjava tu mrežu. Kineska vlada tvrdila je da se brojni dokumenti koje je navela Komisija, kao što su 13. petogodišnji plan, inicijativa Made in China 2025, Plan razvoja inteligentne proizvodnje (2016.–2020.), Plan za prilagodbu i oživljavanje elektroničke informacijske industrije iz 2009. i strategija Broadband China iz 2013., ne odnose na KOV-ove ni na industriju KOV-ova, već na mreže na kraju proizvodnog lanca ili uvođenje širokopojasne infrastrukture, tj. opću infrastrukturu. Tvrdila je da bi, s obzirom na to da izgradnja mreža zahtijeva mnoge ulazne elemente i proizvode, Komisija trebala jasno objasniti za koje točno proizvode i usluge koji sačinjavaju tu infrastrukturu smatra da su poticani. Usto, kineska vlada tvrdila je da „uvođenje” mreže ili širokopojasne infrastrukture nije povezano s robom, nego s razvojem infrastrukture i uslugama jer se uvođenje odnosi na poboljšanje općih telekomunikacijskih usluga.

34

| (111) | Komisija se nije složila s tim. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 80., KOV-ovi su ključna sastavnica infrastrukture internetskih mreža i najvažniji element za uvođenje optičkih mreža i širokopojasnog interneta. Širokopojasna infrastruktura odnosi se na mreže s uvedenom telekomunikacijskom opremom i tehnologijama potrebnima za osiguranje brzog pristupa internetu i drugih naprednih telekomunikacijskih usluga (35), a KOV-ovi su glavni dio prijenosne opreme. Stoga izgradnja širokopojasne infrastrukture i mreža zahtijeva upotrebu proizvoda koji su nužni za prijenos podataka i ne sastoji se samo od pružanja usluga, kako implicira kineska vlada. Pružanje usluga zapravo bi bilo rezultat postojanja takve infrastrukture nakon njezine izgradnje. Zbog toga, ako kineska vlada potiče izgradnju širokopojasne infrastrukture, ona potiče i ključne proizvode koji su neophodni za izgradnju takve infrastrukture i koji su njezin sastavni dio. Komisija smatra da normativni okvir koji proizlazi iz provedbe raznih dokumenata navedenih u odjeljku 3.1. „izričito ograničava pristup” povlaštenom postupanju određenim poduzećima u poticanim industrijama, kao što je industrija KOV-ova, koja je dio informacijske tehnologije i širokopojasnih mreža. Stoga su razni dokumenti navedeni u odjeljku 3.1. sačinjavali dostatne valjane dokaze za utvrđivanje specifičnosti potpore i poticanja industrije KOV-ova koje provodi kineska vlada. Stoga su odbačene tvrdnje kineske vlade i društva Connect Com. |
| --- | --- |

(111)

Komisija se nije složila s tim. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 80., KOV-ovi su ključna sastavnica infrastrukture internetskih mreža i najvažniji element za uvođenje optičkih mreža i širokopojasnog interneta. Širokopojasna infrastruktura odnosi se na mreže s uvedenom telekomunikacijskom opremom i tehnologijama potrebnima za osiguranje brzog pristupa internetu i drugih naprednih telekomunikacijskih usluga (35), a KOV-ovi su glavni dio prijenosne opreme. Stoga izgradnja širokopojasne infrastrukture i mreža zahtijeva upotrebu proizvoda koji su nužni za prijenos podataka i ne sastoji se samo od pružanja usluga, kako implicira kineska vlada. Pružanje usluga zapravo bi bilo rezultat postojanja takve infrastrukture nakon njezine izgradnje. Zbog toga, ako kineska vlada potiče izgradnju širokopojasne infrastrukture, ona potiče i ključne proizvode koji su neophodni za izgradnju takve infrastrukture i koji su njezin sastavni dio. Komisija smatra da normativni okvir koji proizlazi iz provedbe raznih dokumenata navedenih u odjeljku 3.1. „izričito ograničava pristup” povlaštenom postupanju određenim poduzećima u poticanim industrijama, kao što je industrija KOV-ova, koja je dio informacijske tehnologije i širokopojasnih mreža. Stoga su razni dokumenti navedeni u odjeljku 3.1. sačinjavali dostatne valjane dokaze za utvrđivanje specifičnosti potpore i poticanja industrije KOV-ova koje provodi kineska vlada. Stoga su odbačene tvrdnje kineske vlade i društva Connect Com.

35

| (112) | Nadalje, prema kineskoj vladi internetske pristupne mreže i širokopojasna infrastruktura dio su opće infrastrukture. Kineska vlada uputila je na tumačenje pojma „opća infrastruktura” koje je iznijelo povjerenstvo u predmetu EZ i određene države članice – veliki putnički zrakoplovi: „infrastruktura koja se ne pruža samo jednom subjektu ili ograničenoj skupini subjekata ili u njihovu korist, već koja je dostupna svim ili gotovo svim subjektima”. Nadalje je tvrdila da je Žalbeno tijelo u predmetu SAD – Softwood Lumber IV potvrdilo da je „jedina izričita iznimka od općeg načela da će vladino pružanje ‚robe’ dovesti do financijskog doprinosa jest kad se ta roba pruža u obliku ‚opće infrastrukture’”. |
| --- | --- |

(112)

Nadalje, prema kineskoj vladi internetske pristupne mreže i širokopojasna infrastruktura dio su opće infrastrukture. Kineska vlada uputila je na tumačenje pojma „opća infrastruktura” koje je iznijelo povjerenstvo u predmetu EZ i određene države članice – veliki putnički zrakoplovi: „infrastruktura koja se ne pruža samo jednom subjektu ili ograničenoj skupini subjekata ili u njihovu korist, već koja je dostupna svim ili gotovo svim subjektima”. Nadalje je tvrdila da je Žalbeno tijelo u predmetu SAD – Softwood Lumber IV potvrdilo da je „jedina izričita iznimka od općeg načela da će vladino pružanje ‚robe’ dovesti do financijskog doprinosa jest kad se ta roba pruža u obliku ‚opće infrastrukture’”.

EZ i određene države članice – veliki putnički zrakoplovi

SAD – Softwood Lumber IV

| (113) | Komisija je u tom pogledu istaknula da se tumačenje „opće infrastrukture” na koju je uputila kineska vlada odnosi na definiciju vladina pružanja robe u obliku opće infrastrukture. To se tumačenje ne odnosi na analizu specifičnosti programa subvencioniranja. Osim toga, predmet ovog ispitnog postupka nije vladino pružanje kabela od optičkih vlakana, za koje kineska vlada tvrdi da su „opća infrastruktura”, nego sve subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere koje su dodijeljene proizvođačima izvoznicima KOV-ova, koji pak izvoze te KOV-ove telekomunikacijskim operaterima u Uniji. Zbog toga je Komisija smatrala tu tvrdnju neutemeljenom i nerelevantnom za ocjenu toga je li kineska vlada poticala industriju KOV-ova te ju je stoga odbacila. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je u tom pogledu istaknula da se tumačenje „opće infrastrukture” na koju je uputila kineska vlada odnosi na definiciju vladina pružanja robe u obliku opće infrastrukture. To se tumačenje ne odnosi na analizu specifičnosti programa subvencioniranja. Osim toga, predmet ovog ispitnog postupka nije vladino pružanje kabela od optičkih vlakana, za koje kineska vlada tvrdi da su „opća infrastruktura”, nego sve subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere koje su dodijeljene proizvođačima izvoznicima KOV-ova, koji pak izvoze te KOV-ove telekomunikacijskim operaterima u Uniji. Zbog toga je Komisija smatrala tu tvrdnju neutemeljenom i nerelevantnom za ocjenu toga je li kineska vlada poticala industriju KOV-ova te ju je stoga odbacila.

| (114) | Nakon konačne objave Connect Com tvrdio je da općenito financiranje za proširenje optičke mreže nije specifična subvencija za KOV-ove i uputio je na uvodnu izjavu 749., prema kojoj KOV-ovi ne čine više od 5 % ukupnog obujma optičke mreže. |
| --- | --- |

(114)

Nakon konačne objave Connect Com tvrdio je da općenito financiranje za proširenje optičke mreže nije specifična subvencija za KOV-ove i uputio je na uvodnu izjavu 749., prema kojoj KOV-ovi ne čine više od 5 % ukupnog obujma optičke mreže.

| (115) | Komisija je u tom pogledu istaknula da se u uvodnoj izjavi 749. navodi sljedeće: „Ispitnim postupkom utvrđeno je da KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom trošku uvođenja digitalnih mreža – u slučaju 5G mreže to je znatno manje od 5 %”. Prvo, ta se tvrdnja odnosi na trošak proizvodnje, a ne na obujam. Drugo, to što KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom uvođenju mreže ne osporava činjenicu da su oni ključan i neophodan proizvod za uvođenje takve mreže. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 80. i 111., KOV-ovi su ključna sastavnica brzih širokopojasnih mreža najnovije generacije koje se temelje na toj tehnologiji, a one ne bi mogle funkcionirati bez KOV-ova. Stoga su subvencije za tu ključnu sastavnicu po definiciji specifične i neophodne za uspješno funkcioniranje cjelokupne svjetlovodne mreže. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je u tom pogledu istaknula da se u uvodnoj izjavi 749. navodi sljedeće: „Ispitnim postupkom utvrđeno je da KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom trošku uvođenja digitalnih mreža – u slučaju 5G mreže to je znatno manje od 5 %”. Prvo, ta se tvrdnja odnosi na trošak proizvodnje, a ne na obujam. Drugo, to što KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom uvođenju mreže ne osporava činjenicu da su oni ključan i neophodan proizvod za uvođenje takve mreže. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 80. i 111., KOV-ovi su ključna sastavnica brzih širokopojasnih mreža najnovije generacije koje se temelje na toj tehnologiji, a one ne bi mogle funkcionirati bez KOV-ova. Stoga su subvencije za tu ključnu sastavnicu po definiciji specifične i neophodne za uspješno funkcioniranje cjelokupne svjetlovodne mreže. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (116) | Osim toga, treće poglavlje Privremenih odredbi o poticanju prilagodbe industrijske strukture (Odluka br. 40 Državnog vijeća iz 2005.) („Odluka br. 40”) upućuje na „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije” koji se sastoji od tri vrste sadržaja: sadržaj poticanih projekata, sadržaj ograničenih projekata i sadržaj ukinutih projekata. U skladu s člankom XVII. Odluke, ako „investicijski projekt pripada poticanom sadržaju, ispituje se i odobrava te evidentira u skladu s relevantnim nacionalnim propisima o ulaganjima; sve financijske institucije pružaju kreditnu potporu u skladu s kreditnim načelima; vlastita oprema uvezena u ukupnom iznosu ulaganja, uz iznimku robe u Sadržaju neizuzete uvezene robe projekata s domaćim ulaganjima (izmijenjen 2000.) koji je izdalo Ministarstvo financija, može se izuzeti od uvoznih carina i poreza na dodanu vrijednost povezanog s uvozom ako ne postoje novi propisi o sadržaju neizuzetih investicijskih projekata. Ostale povlaštene politike o poticanim industrijskim projektima provode se u skladu s relevantnim nacionalnim propisima”. |
| --- | --- |

(116)

Osim toga, treće poglavlje Privremenih odredbi o poticanju prilagodbe industrijske strukture (Odluka br. 40 Državnog vijeća iz 2005.) („Odluka br. 40”) upućuje na „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije” koji se sastoji od tri vrste sadržaja: sadržaj poticanih projekata, sadržaj ograničenih projekata i sadržaj ukinutih projekata. U skladu s člankom XVII. Odluke, ako „investicijski projekt pripada poticanom sadržaju, ispituje se i odobrava te evidentira u skladu s relevantnim nacionalnim propisima o ulaganjima; sve financijske institucije pružaju kreditnu potporu u skladu s kreditnim načelima; vlastita oprema uvezena u ukupnom iznosu ulaganja, uz iznimku robe u Sadržaju neizuzete uvezene robe projekata s domaćim ulaganjima (izmijenjen 2000.) koji je izdalo Ministarstvo financija, može se izuzeti od uvoznih carina i poreza na dodanu vrijednost povezanog s uvozom ako ne postoje novi propisi o sadržaju neizuzetih investicijskih projekata. Ostale povlaštene politike o poticanim industrijskim projektima provode se u skladu s relevantnim nacionalnim propisima”.

| (117) | Slijedom toga, Odlukom br. 40 u vezi s Katalogom smjernica za restrukturiranje industrije predviđa se poseban tretman određenih projekata unutar određenih poticanih industrija. |
| --- | --- |

(117)

Slijedom toga, Odlukom br. 40 u vezi s Katalogom smjernica za restrukturiranje industrije predviđa se poseban tretman određenih projekata unutar određenih poticanih industrija.

| (118) | U Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.) (36) i Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2019.) (37), koji je odobren Dekretom Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme Narodne Republike Kine br. 29 od 27. kolovoza 2019. i stupio na snagu 1. siječnja 2020., u dijelu „Kategorija I. Poticanje” navodi se sljedeće:
  „XXVIII.   Informacijska industrija


  [...]









  13. | proizvodnja opreme za svjetlovodne prijenosne sustave s multipleksnim dijeljenjem valnih duljina (WDM) brzine najmanje 32 vala; |
| --- | --- | --- |

(118)

U Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.) (36) i Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2019.) (37), koji je odobren Dekretom Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme Narodne Republike Kine br. 29 od 27. kolovoza 2019. i stupio na snagu 1. siječnja 2020., u dijelu „Kategorija I. Poticanje” navodi se sljedeće:

36

37

„XXVIII.   Informacijska industrija

Informacijska industrija

[...]

[...]

13.

proizvodnja opreme za svjetlovodne prijenosne sustave s multipleksnim dijeljenjem valnih duljina (WDM) brzine najmanje 32 vala;

| 14. | proizvodnja opreme za svjetlovodne komunikacijske sustave s digitalnom serijskom sinkronizacijom brzine najmanje 10 Gbit/s; |
| --- | --- |

14.

proizvodnja opreme za svjetlovodne komunikacijske sustave s digitalnom serijskom sinkronizacijom brzine najmanje 10 Gbit/s;

[...]

[...]

| 28. | proizvodnja novih (nedisperzivnih) monomodnih vlakana i predoblika optičkih vlakana”. |
| --- | --- |

28.

proizvodnja novih (nedisperzivnih) monomodnih vlakana i predoblika optičkih vlakana”.

| (119) | Stoga su u Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije pod kategorijom „informacijska industrija” navedeni posebni poticani projekti povezani s industrijom KOV-ova. |
| --- | --- |

(119)

Stoga su u Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije pod kategorijom „informacijska industrija” navedeni posebni poticani projekti povezani s industrijom KOV-ova.

| (120) | Kineska vlada tvrdila je da Odluka br. 40 nije obvezna ni pravno obvezujuća, već da je riječ samo o smjernicama. Usto je tvrdila da se članak V. Odluke br. 40, u kojem se navodi „[j]ačanje izgradnje informacijske infrastrukture, uključujući širokopojasnu komunikaciju”, jasno odnosi samo na poboljšanje infrastrukture te se ne spominju KOV-ovi. Stoga je kineska vlada tvrdila da se tim dokumentom nije mogla podupirati niti poticati industrija KOV-ova. |
| --- | --- |

(120)

Kineska vlada tvrdila je da Odluka br. 40 nije obvezna ni pravno obvezujuća, već da je riječ samo o smjernicama. Usto je tvrdila da se članak V. Odluke br. 40, u kojem se navodi „[j]ačanje izgradnje informacijske infrastrukture, uključujući širokopojasnu komunikaciju”, jasno odnosi samo na poboljšanje infrastrukture te se ne spominju KOV-ovi. Stoga je kineska vlada tvrdila da se tim dokumentom nije mogla podupirati niti poticati industrija KOV-ova.

| (121) | Prvo, Komisija se nije složila da Odluka br. 40 nema obvezujući učinak. Naime, u Odluci br. 40 utvrđeni su privremeni propisi kojima se promiče industrijsko restrukturiranje te se u njoj upućuje na „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije” kojim su definirane tri vrste sadržaja: sadržaj poticanih projekata, sadržaj ograničenih projekata i sadržaj ukinutih projekata. Člankom XVII. Odluke br. 40 na obvezujući se način utvrđuje postupanje s investicijskim projektima koji pripadaju poticanom sadržaju, npr. „sve financijske institucije pružaju kreditnu potporu u skladu s kreditnim načelima” i „ostale povlaštene politike o poticanim industrijskim projektima provode se u skladu s relevantnim nacionalnim propisima”. Nadalje, u članku XXI. utvrđeno je da se „relevantne povlaštene politike koje se provode u skladu sa Sadržajem industrija, proizvoda i tehnologija koji država trenutačno posebno potiče (izmijenjen 2000.) prilagođavaju kako bi se provodile u skladu s poticanim sadržajem Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije”. Stoga Odluka br. 40 u tom pogledu ima obvezujući učinak. |
| --- | --- |

(121)

Prvo, Komisija se nije složila da Odluka br. 40 nema obvezujući učinak. Naime, u Odluci br. 40 utvrđeni su privremeni propisi kojima se promiče industrijsko restrukturiranje te se u njoj upućuje na „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije” kojim su definirane tri vrste sadržaja: sadržaj poticanih projekata, sadržaj ograničenih projekata i sadržaj ukinutih projekata. Člankom XVII. Odluke br. 40 na obvezujući se način utvrđuje postupanje s investicijskim projektima koji pripadaju poticanom sadržaju, npr. „sve financijske institucije pružaju kreditnu potporu u skladu s kreditnim načelima” i „ostale povlaštene politike o poticanim industrijskim projektima provode se u skladu s relevantnim nacionalnim propisima”. Nadalje, u članku XXI. utvrđeno je da se „relevantne povlaštene politike koje se provode u skladu sa Sadržajem industrija, proizvoda i tehnologija koji država trenutačno posebno potiče (izmijenjen 2000.) prilagođavaju kako bi se provodile u skladu s poticanim sadržajem Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije”. Stoga Odluka br. 40 u tom pogledu ima obvezujući učinak.

| (122) | Drugo, u članku V. Odluke br. 40, koji je dio poglavlja II. „Smjer i prioriteti industrijskog restrukturiranja”, kao prioritet se utvrđuje jačanje „izgradnje informacijske infrastrukture, uključujući širokopojasnu komunikaciju”, a kao što je prikazano u uvodnoj izjavi 80. i dodatno objašnjeno u uvodnoj izjavi 111., KOV-ovi su ključna i neophodna sastavnica takve infrastrukture. Kako je Komisija zaključila u uvodnoj izjavi 111., ako kineska vlada potiče izgradnju širokopojasne infrastrukture, smatra se da ona potiče i ključne proizvode koji su neophodni za izgradnju takve infrastrukture i koji su njezin sastavni dio. Nadalje, u članku XIV. Odluke br. 40, koji pripada poglavlju III. Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije, navodi se sljedeće: „poticani sadržaj uglavnom uključuje ključne tehnologije, opremu i proizvode kojima se može promicati socijalni i gospodarski razvoj, koji su pogodni za uštedu resursa, zaštitu okoliša i optimizaciju i modernizaciju industrijske strukture te koje je potrebno poticati i podupirati relevantnim politikama i mjerama”. Kako je već istaknuto u uvodnoj izjavi 118., informacijska industrija, a posebice ključni ulazni materijali za proizvodnju KOV-ova, kao što su monomodna vlakna i predoblici optičkih vlakana, te proizvodi na početku proizvodnog lanca, kao što su svjetlovodni prijenosni sustavi i svjetlovodni komunikacijski sustavi, navedeni su kao poticani sadržaj. Nadalje, KOV-ovi su ključna oprema za uvođenje „informacijske infrastrukture, uključujući širokopojasnu komunikaciju”, koju kineska vlada potiče. Stoga zajedničko tumačenje navedenih odredaba pokazuje da su KOV-ovi poticani proizvod, s jedne strane jer su neophodna sastavnica poticane infrastrukture, a s druge strane jer kineska vlada potiče i njihove osnovne ulazne materijale, koji određuju dodanu vrijednost KOV-ova. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(122)

Drugo, u članku V. Odluke br. 40, koji je dio poglavlja II. „Smjer i prioriteti industrijskog restrukturiranja”, kao prioritet se utvrđuje jačanje „izgradnje informacijske infrastrukture, uključujući širokopojasnu komunikaciju”, a kao što je prikazano u uvodnoj izjavi 80. i dodatno objašnjeno u uvodnoj izjavi 111., KOV-ovi su ključna i neophodna sastavnica takve infrastrukture. Kako je Komisija zaključila u uvodnoj izjavi 111., ako kineska vlada potiče izgradnju širokopojasne infrastrukture, smatra se da ona potiče i ključne proizvode koji su neophodni za izgradnju takve infrastrukture i koji su njezin sastavni dio. Nadalje, u članku XIV. Odluke br. 40, koji pripada poglavlju III. Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije, navodi se sljedeće: „poticani sadržaj uglavnom uključuje ključne tehnologije, opremu i proizvode kojima se može promicati socijalni i gospodarski razvoj, koji su pogodni za uštedu resursa, zaštitu okoliša i optimizaciju i modernizaciju industrijske strukture te koje je potrebno poticati i podupirati relevantnim politikama i mjerama”. Kako je već istaknuto u uvodnoj izjavi 118., informacijska industrija, a posebice ključni ulazni materijali za proizvodnju KOV-ova, kao što su monomodna vlakna i predoblici optičkih vlakana, te proizvodi na početku proizvodnog lanca, kao što su svjetlovodni prijenosni sustavi i svjetlovodni komunikacijski sustavi, navedeni su kao poticani sadržaj. Nadalje, KOV-ovi su ključna oprema za uvođenje „informacijske infrastrukture, uključujući širokopojasnu komunikaciju”, koju kineska vlada potiče. Stoga zajedničko tumačenje navedenih odredaba pokazuje da su KOV-ovi poticani proizvod, s jedne strane jer su neophodna sastavnica poticane infrastrukture, a s druge strane jer kineska vlada potiče i njihove osnovne ulazne materijale, koji određuju dodanu vrijednost KOV-ova. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (123) | Cilj podupiranja industrije KOV-ova ne navodi se samo u planovima i strategijama na nacionalnoj razini. Na razini pokrajina uspostavljene su nacionalne zone za razvoj visokotehnološke industrije. Među njima je Zona Istočnog jezera za razvoj industrije novih tehnologija. Kako je utvrđeno u odjeljku I.2. 13. petogodišnjeg plana za nacionalne zone za razvoj visokotehnološke industrije, tim se zonama nastoji pružiti regionalna platforma za provedbu detaljnih nacionalnih strategija kao što su „Internet Plus” i „Made in China 2025” (38). Društva i poduzeća koja se nalaze u jednoj od tih zona i ispunjavaju uvjete za poslovni subjekt obuhvaćen područjem primjene tih strategija imaju određene povlastice. Kao što se može vidjeti u dokumentu „Povlaštene politike nacionalnih zona industrijskog razvoja visoke tehnologije” (39), dvije godine od osnutka dodjeljuje se opće oslobođenje od poreza na dobit, a povlašteno postupanje nastavlja se i nakon toga uz smanjenu stopu poreza na dobit, izuzeće od izvoznih carina i druge porezne olakšice. |
| --- | --- |

(123)

Cilj podupiranja industrije KOV-ova ne navodi se samo u planovima i strategijama na nacionalnoj razini. Na razini pokrajina uspostavljene su nacionalne zone za razvoj visokotehnološke industrije. Među njima je Zona Istočnog jezera za razvoj industrije novih tehnologija. Kako je utvrđeno u odjeljku I.2. 13. petogodišnjeg plana za nacionalne zone za razvoj visokotehnološke industrije, tim se zonama nastoji pružiti regionalna platforma za provedbu detaljnih nacionalnih strategija kao što su „Internet Plus” i „Made in China 2025” (38). Društva i poduzeća koja se nalaze u jednoj od tih zona i ispunjavaju uvjete za poslovni subjekt obuhvaćen područjem primjene tih strategija imaju određene povlastice. Kao što se može vidjeti u dokumentu „Povlaštene politike nacionalnih zona industrijskog razvoja visoke tehnologije” (39), dvije godine od osnutka dodjeljuje se opće oslobođenje od poreza na dobit, a povlašteno postupanje nastavlja se i nakon toga uz smanjenu stopu poreza na dobit, izuzeće od izvoznih carina i druge porezne olakšice.

38

39

| (124) | Koristi za društva koja posluju u visokotehnološkoj industriji koja se nalazi u nacionalnoj zoni industrijskog razvoja visoke tehnologije nisu ograničene na porezne olakšice, već uključuju i izravnu financijsku potporu. Kao što se može vidjeti u navedenom dokumentu u kojem se utvrđuju povlaštene politike nacionalnih zona industrijskog razvoja visoke tehnologije, na državi je da „svake godine organizira [...] određenu količinu kapitalnih zajmova za izgradnju i ljestvicu ulaganja te može izdati određenu količinu dugoročnih obveznica kako bi se prikupila sredstva od društva” (40). U preciznijem opisu iz tog dokumenta navodi se da „[f]inancijska potpora kineske vlade za zonu industrijskog razvoja visoke tehnologije uglavnom se sastoji od pružanja određenih početnih sredstava zonama razvoja na nacionalnoj razini i provedbe nekih nacionalnih planiranih projekata za poduzeća u zonama razvoja. U većini zona razvoja u Kini lokalne vlasti uglavnom podupiru tu zonu zakupom zemljišta po niskim cijenama.” |
| --- | --- |

(124)

Koristi za društva koja posluju u visokotehnološkoj industriji koja se nalazi u nacionalnoj zoni industrijskog razvoja visoke tehnologije nisu ograničene na porezne olakšice, već uključuju i izravnu financijsku potporu. Kao što se može vidjeti u navedenom dokumentu u kojem se utvrđuju povlaštene politike nacionalnih zona industrijskog razvoja visoke tehnologije, na državi je da „svake godine organizira [...] određenu količinu kapitalnih zajmova za izgradnju i ljestvicu ulaganja te može izdati određenu količinu dugoročnih obveznica kako bi se prikupila sredstva od društva” (40). U preciznijem opisu iz tog dokumenta navodi se da „[f]inancijska potpora kineske vlade za zonu industrijskog razvoja visoke tehnologije uglavnom se sastoji od pružanja određenih početnih sredstava zonama razvoja na nacionalnoj razini i provedbe nekih nacionalnih planiranih projekata za poduzeća u zonama razvoja. U većini zona razvoja u Kini lokalne vlasti uglavnom podupiru tu zonu zakupom zemljišta po niskim cijenama.”

40

| (125) | Osim toga, „Povlaštene politike za nacionalne zone razvoja” odnose se na Katalog ključnih područja visoke tehnologije koja podupire država iz 2016., u kojem su navedena ključna područja visoke tehnologije koja se podupiru. U tom se katalogu pod „I. Elektroničke informacije” u točki 4. „Komunikacijska tehnologija” jasno navode „optička prijenosna mreža” i „tehnologija optičkog prijenosnog sustava”, koje obuhvaćaju kabele od optičkih vlakana, kao područja visoke tehnologije koja podupire država. Jedan od proizvođača izvoznika KOV-ova u uzorku nalazi se u pokrajini Wuhan, a većina društava u grupi nalazi se u Zoni Istočnog jezera za razvoj industrije novih tehnologija. Stoga su ta društva ispunjavala uvjete za povlašteni tretman u okviru programa nacionalnih zona za razvoj visokotehnološke industrije. |
| --- | --- |

(125)

Osim toga, „Povlaštene politike za nacionalne zone razvoja” odnose se na Katalog ključnih područja visoke tehnologije koja podupire država iz 2016., u kojem su navedena ključna područja visoke tehnologije koja se podupiru. U tom se katalogu pod „I. Elektroničke informacije” u točki 4. „Komunikacijska tehnologija” jasno navode „optička prijenosna mreža” i „tehnologija optičkog prijenosnog sustava”, koje obuhvaćaju kabele od optičkih vlakana, kao područja visoke tehnologije koja podupire država. Jedan od proizvođača izvoznika KOV-ova u uzorku nalazi se u pokrajini Wuhan, a većina društava u grupi nalazi se u Zoni Istočnog jezera za razvoj industrije novih tehnologija. Stoga su ta društva ispunjavala uvjete za povlašteni tretman u okviru programa nacionalnih zona za razvoj visokotehnološke industrije.

| (126) | Ta posebna zona industrijskog razvoja koju podupire kineska vlada, Zona Istočnog jezera za razvoj industrije novih tehnologija u Wuhanu, bila je glavno mjesto proizvodnje KOV-ova. Kao jedna od „nacionalnih zona za razvoj visokotehnološke industrije” i „nacionalnih zona za demonstraciju autohtonih inovacija” koje je odobrilo Državno vijeće, postala je centar optoelektroničke industrije u NRK-u (naziva se i „Optička dolina Kine”). Proizvođači KOV-ova koji posluju u toj zoni primaju različite oblike poticaja i državnih potpora. |
| --- | --- |

(126)

Ta posebna zona industrijskog razvoja koju podupire kineska vlada, Zona Istočnog jezera za razvoj industrije novih tehnologija u Wuhanu, bila je glavno mjesto proizvodnje KOV-ova. Kao jedna od „nacionalnih zona za razvoj visokotehnološke industrije” i „nacionalnih zona za demonstraciju autohtonih inovacija” koje je odobrilo Državno vijeće, postala je centar optoelektroničke industrije u NRK-u (naziva se i „Optička dolina Kine”). Proizvođači KOV-ova koji posluju u toj zoni primaju različite oblike poticaja i državnih potpora.

| (127) | Kad je riječ o ulaznim elementima u proizvodnji KOV-ova, Komisija je utvrdila da je kineska vlada u Katalogu smjernica za ključne proizvode i usluge u strateškim industrijama u nastajanju (41) kategorizirala aramid, kemijski dobiveno sintetičko vlakno i ulazni element za proizvodnju KOV-ova, kao ključni proizvod. Zbog te je kategorizacije ta sirovina stavljena u središte različitih politika kineske vlade. |
| --- | --- |

(127)

Kad je riječ o ulaznim elementima u proizvodnji KOV-ova, Komisija je utvrdila da je kineska vlada u Katalogu smjernica za ključne proizvode i usluge u strateškim industrijama u nastajanju (41) kategorizirala aramid, kemijski dobiveno sintetičko vlakno i ulazni element za proizvodnju KOV-ova, kao ključni proizvod. Zbog te je kategorizacije ta sirovina stavljena u središte različitih politika kineske vlade.

Katalogu smjernica za ključne proizvode i usluge u strateškim industrijama u nastajanju

41

| (128) | U širem smislu, kemijska vlakna podliježu ne samo državnim propisima i politikama upravljanja tržištem na središnjoj razini nego i planskim dokumentima na nižim razinama, kao što je Akcijski plan za sveobuhvatnu transformaciju i modernizaciju tradicionalnih proizvodnih industrija u pokrajini Zhejiang, u kojem je industrija kemijskih vlakana navedena kao jedna od deset ključnih industrija koje podliježu posebnom političkom upravljanju (42), ili 13. petogodišnji plan za razvoj kemijske industrije u pokrajini Jiangsu (2016.–2020.). U odredbama potonjeg dokumenta koje se odnose na nove kemijske materijale naglasak je stavljen na potporu razvoju i industrijalizaciji primjena s visokom dodanom vrijednosti na kraju proizvodnog lanca kao što su „vlakna visokih performansi”, koja obuhvaćaju vlakna korištena u proizvodnji KOV-ova. |
| --- | --- |

(128)

U širem smislu, kemijska vlakna podliježu ne samo državnim propisima i politikama upravljanja tržištem na središnjoj razini nego i planskim dokumentima na nižim razinama, kao što je Akcijski plan za sveobuhvatnu transformaciju i modernizaciju tradicionalnih proizvodnih industrija u pokrajini Zhejiang, u kojem je industrija kemijskih vlakana navedena kao jedna od deset ključnih industrija koje podliježu posebnom političkom upravljanju (42), ili 13. petogodišnji plan za razvoj kemijske industrije u pokrajini Jiangsu (2016.–2020.). U odredbama potonjeg dokumenta koje se odnose na nove kemijske materijale naglasak je stavljen na potporu razvoju i industrijalizaciji primjena s visokom dodanom vrijednosti na kraju proizvodnog lanca kao što su „vlakna visokih performansi”, koja obuhvaćaju vlakna korištena u proizvodnji KOV-ova.

42

| (129) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da se u raznim dokumentima koje navodi Komisija, primjerice u Katalogu četiriju ključnih sastavnica, Katalogu strateških i novih proizvoda i usluga Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme iz 2016. i Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije, ne navode KOV-ovi kao takvi, već da se odnose na ulazne materijale. Nadalje je tvrdila da Komisija nije provela analizu prijenosa prema naprijed ili prema natrag kako bi dokazala da su se navodne subvencije koje su primile industrije na početku ili na kraju proizvodnog lanca prenijele na industriju KOV-ova. |
| --- | --- |

(129)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da se u raznim dokumentima koje navodi Komisija, primjerice u Katalogu četiriju ključnih sastavnica, Katalogu strateških i novih proizvoda i usluga Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme iz 2016. i Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije, ne navode KOV-ovi kao takvi, već da se odnose na ulazne materijale. Nadalje je tvrdila da Komisija nije provela analizu prijenosa prema naprijed ili prema natrag kako bi dokazala da su se navodne subvencije koje su primile industrije na početku ili na kraju proizvodnog lanca prenijele na industriju KOV-ova.

| (130) | Kad je riječ o industrijama na početku proizvodnog lanca, Komisija je primijetila da su proizvođači izvoznici u uzorku bili vertikalno integrirani i da su se stoga subvencije koje su primili povezani dobavljači smatrale prenesenima na proizvođače izvoznike KOV-ova. Nadalje, dokumenti za koje je kineska vlada navela da obuhvaćaju ulazne materijale za KOV-ove, čak i ako se pretpostavi da ne obuhvaćaju KOV-ove barem neizravno ili implicitno, što ovdje nije slučaj, u svakom su slučaju relevantni zajedno sa svim ostalim povlaštenim politikama i dokumentima kineske vlade koji su obuhvaćeni u ovom odjeljku. Svi dokumenti u ovom odjeljku obuhvaćaju optičke mreže, čija su ključna sastavnica KOV-ovi, ili njihove glavne ulazne elemente, što pokazuje da se potiče cjelokupni sektor KOV-ova, počevši od proizvodnje na početku proizvodnog lanca pa sve do kasnijih faza proizvodnje predmetnog proizvoda. Ti su dokumenti relevantni i za dokazivanje specifičnosti raznih programa subvencioniranja. Analiza prijenosa potrebna je samo za subvencije koje se stvarno dodjeljuju za sirovine dobavljene uz manju naknadu od primjerene i koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju za proizvodnju predmetnog proizvoda te samo ako prodavač i kupac tih ulaznih materijala nisu povezani. Kako je objašnjeno u odjeljku 3.8.2., na sirovine koje se dobavljaju od nepovezanih dobavljača uz manju naknadu od primjerene nisu uvedene kompenzacijske mjere u ovom ispitnom postupku. Nadalje, kako je navedeno u ovoj uvodnoj izjavi, proizvođači izvoznici koji surađuju uglavnom su integrirani. |
| --- | --- |

(130)

Kad je riječ o industrijama na početku proizvodnog lanca, Komisija je primijetila da su proizvođači izvoznici u uzorku bili vertikalno integrirani i da su se stoga subvencije koje su primili povezani dobavljači smatrale prenesenima na proizvođače izvoznike KOV-ova. Nadalje, dokumenti za koje je kineska vlada navela da obuhvaćaju ulazne materijale za KOV-ove, čak i ako se pretpostavi da ne obuhvaćaju KOV-ove barem neizravno ili implicitno, što ovdje nije slučaj, u svakom su slučaju relevantni zajedno sa svim ostalim povlaštenim politikama i dokumentima kineske vlade koji su obuhvaćeni u ovom odjeljku. Svi dokumenti u ovom odjeljku obuhvaćaju optičke mreže, čija su ključna sastavnica KOV-ovi, ili njihove glavne ulazne elemente, što pokazuje da se potiče cjelokupni sektor KOV-ova, počevši od proizvodnje na početku proizvodnog lanca pa sve do kasnijih faza proizvodnje predmetnog proizvoda. Ti su dokumenti relevantni i za dokazivanje specifičnosti raznih programa subvencioniranja. Analiza prijenosa potrebna je samo za subvencije koje se stvarno dodjeljuju za sirovine dobavljene uz manju naknadu od primjerene i koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju za proizvodnju predmetnog proizvoda te samo ako prodavač i kupac tih ulaznih materijala nisu povezani. Kako je objašnjeno u odjeljku 3.8.2., na sirovine koje se dobavljaju od nepovezanih dobavljača uz manju naknadu od primjerene nisu uvedene kompenzacijske mjere u ovom ispitnom postupku. Nadalje, kako je navedeno u ovoj uvodnoj izjavi, proizvođači izvoznici koji surađuju uglavnom su integrirani.

| (131) | Uzimajući u obzir prethodno navedene planove i programe, industrija KOV-ova smatra se ključnom/strateškom industrijom čiji razvoj kineska vlada aktivno potiče kao cilj politike. KOV-ovi su za kinesku vladu proizvod od iznimne važnosti u izgradnji mreža i infrastrukture za cijele slojeve ključnih područja povezivosti i digitalne politike koje razvija i nadzire država. Na temelju dokumenata o politikama navedenih u ovom odjeljku Komisija je zaključila da kineska vlada intervenira u industriju KOV-ova kako bi provela povezane politike i upliće se u slobodno djelovanje tržišnih sila u sektoru KOV-ova, osobito promicanjem i podupiranjem tog sektora na različite načine. |
| --- | --- |

(131)

Uzimajući u obzir prethodno navedene planove i programe, industrija KOV-ova smatra se ključnom/strateškom industrijom čiji razvoj kineska vlada aktivno potiče kao cilj politike. KOV-ovi su za kinesku vladu proizvod od iznimne važnosti u izgradnji mreža i infrastrukture za cijele slojeve ključnih područja povezivosti i digitalne politike koje razvija i nadzire država. Na temelju dokumenata o politikama navedenih u ovom odjeljku Komisija je zaključila da kineska vlada intervenira u industriju KOV-ova kako bi provela povezane politike i upliće se u slobodno djelovanje tržišnih sila u sektoru KOV-ova, osobito promicanjem i podupiranjem tog sektora na različite načine.

3.2.   Djelomična nesuradnja i upotreba raspoloživih podataka

Djelomična nesuradnja i upotreba raspoloživih podataka

| (132) | Nakon konačne objave kineska vlada navela je neke općenite primjedbe na Komisijinu odluku o primjeni odredaba članka 28. stavka 1. osnovne uredbe u vezi s davanjem povlaštenih zajmova, osiguranjem izvoznih kredita i ulaznim materijalima. |
| --- | --- |

(132)

Nakon konačne objave kineska vlada navela je neke općenite primjedbe na Komisijinu odluku o primjeni odredaba članka 28. stavka 1. osnovne uredbe u vezi s davanjem povlaštenih zajmova, osiguranjem izvoznih kredita i ulaznim materijalima.

| (133) | Kineska vlada tvrdila je da su svi Komisijini zahtjevi za informacije za koje kineska vlada nije mogla dostaviti odgovore bili nerazumni jer se njima pretpostavljalo postojanje pravnih ovlasti koje kineska vlada nije imala. |
| --- | --- |

(133)

Kineska vlada tvrdila je da su svi Komisijini zahtjevi za informacije za koje kineska vlada nije mogla dostaviti odgovore bili nerazumni jer se njima pretpostavljalo postojanje pravnih ovlasti koje kineska vlada nije imala.

| (134) | Nadalje, kineska vlada tvrdila je da Komisija nije ispravno procijenila podatke koji su joj bili na raspolaganju i da nije na odgovarajući način objasnila zašto raspoloživi podaci razumno zamjenjuju sve potrebne informacije koje su nedostajale. |
| --- | --- |

(134)

Nadalje, kineska vlada tvrdila je da Komisija nije ispravno procijenila podatke koji su joj bili na raspolaganju i da nije na odgovarajući način objasnila zašto raspoloživi podaci razumno zamjenjuju sve potrebne informacije koje su nedostajale.

| (135) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 146., 160. i 168., Komisija je smatrala da je kineska vlada imala pravne ovlasti dobiti zatražene informacije kao dioničar ili nadležno tijelo subjekata za koje je Komisija zatražila informacije. U svojoj komunikaciji kineskoj vladi navela je zašto se morala osloniti na raspoložive podatke, što je ponovljeno u odjeljcima od 3.2.1. do 3.2.3. Komisija je smatrala da su javno dostupne informacije razumna zamjena za informacije koje kineska vlada nije dostavila. Stoga je odbacila tvrdnje kineske vlade. |
| --- | --- |

(135)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 146., 160. i 168., Komisija je smatrala da je kineska vlada imala pravne ovlasti dobiti zatražene informacije kao dioničar ili nadležno tijelo subjekata za koje je Komisija zatražila informacije. U svojoj komunikaciji kineskoj vladi navela je zašto se morala osloniti na raspoložive podatke, što je ponovljeno u odjeljcima od 3.2.1. do 3.2.3. Komisija je smatrala da su javno dostupne informacije razumna zamjena za informacije koje kineska vlada nije dostavila. Stoga je odbacila tvrdnje kineske vlade.

3.2.1.   Primjena odredaba članka 28. stavka 1. osnovne uredbe u odnosu na davanje povlaštenih zajmova

Primjena odredaba članka 28. stavka 1. osnovne uredbe u odnosu na davanje povlaštenih zajmova

| (136) | Radi administrativnog rasterećenja Komisija je od kineske vlade zatražila da proslijedi posebne upitnike svim financijskim institucijama koje su dale zajmove ili izvozne kredite društvima u uzorku. |
| --- | --- |

(136)

Radi administrativnog rasterećenja Komisija je od kineske vlade zatražila da proslijedi posebne upitnike svim financijskim institucijama koje su dale zajmove ili izvozne kredite društvima u uzorku.

| (137) | Isprva je zaprimljen odgovor samo od banke EXIM. Kineska vlada nije odgovorila na Komisijin zahtjev za pružanje odgovora na upitnik svih financijskih institucija koje su dale zajmove ili izvozne kredite društvima u uzorku. Komisija je stoga u dopisu za dopunu podataka ponovila svoj zahtjev u vezi s financijskim institucijama u svrhu maksimalnog povećanja mogućnosti da se uključe u ispitni postupak tako što će joj dostaviti potrebne informacije kako bi se utvrdilo postojanje i opseg navodnog subvencioniranja. |
| --- | --- |

(137)

Isprva je zaprimljen odgovor samo od banke EXIM. Kineska vlada nije odgovorila na Komisijin zahtjev za pružanje odgovora na upitnik svih financijskih institucija koje su dale zajmove ili izvozne kredite društvima u uzorku. Komisija je stoga u dopisu za dopunu podataka ponovila svoj zahtjev u vezi s financijskim institucijama u svrhu maksimalnog povećanja mogućnosti da se uključe u ispitni postupak tako što će joj dostaviti potrebne informacije kako bi se utvrdilo postojanje i opseg navodnog subvencioniranja.

| (138) | Nakon dopisa za dopunu podataka kineska vlada ustvrdila je da odgovori na upitnik financijskih institucija koje su davale zajmove nisu relevantni za ispitni postupak jer nijedan od zajmova i izvoznih kredita nije dan u skladu s vladinim planovima i projektima, kako se navodi u pritužbi i upitniku. |
| --- | --- |

(138)

Nakon dopisa za dopunu podataka kineska vlada ustvrdila je da odgovori na upitnik financijskih institucija koje su davale zajmove nisu relevantni za ispitni postupak jer nijedan od zajmova i izvoznih kredita nije dan u skladu s vladinim planovima i projektima, kako se navodi u pritužbi i upitniku.

| (139) | Komisija se nije složila s tim stajalištem. Prvo, prema shvaćanju Komisije, informacije koje su zatražene od subjekata u državnom vlasništvu dostupne su kineskoj vladi za sve subjekte u kojima je kineska vlada glavni ili veliki dioničar. Osim toga, kineska vlada ima i potrebne ovlasti za interakciju s financijskim institucijama čak i ako one nisu u državnom vlasništvu, s obzirom na to da je za sve njih nadležno kinesko bankarsko regulatorno tijelo. |
| --- | --- |

(139)

Komisija se nije složila s tim stajalištem. Prvo, prema shvaćanju Komisije, informacije koje su zatražene od subjekata u državnom vlasništvu dostupne su kineskoj vladi za sve subjekte u kojima je kineska vlada glavni ili veliki dioničar. Osim toga, kineska vlada ima i potrebne ovlasti za interakciju s financijskim institucijama čak i ako one nisu u državnom vlasništvu, s obzirom na to da je za sve njih nadležno kinesko bankarsko regulatorno tijelo.

| (140) | Na kraju je Komisija primila jedino informacije o korporativnoj strukturi, upravi i vlasništvu od jedne banke u državnom vlasništvu, no ne i od ostalih financijskih institucija koje su dale zajmove društvima u uzorku. Štoviše, Komisija nije od banaka zaprimila nikakve informacije o pojedinim društvima koje je mogla provjeriti, osim od banke EXIM. |
| --- | --- |

(140)

Na kraju je Komisija primila jedino informacije o korporativnoj strukturi, upravi i vlasništvu od jedne banke u državnom vlasništvu, no ne i od ostalih financijskih institucija koje su dale zajmove društvima u uzorku. Štoviše, Komisija nije od banaka zaprimila nikakve informacije o pojedinim društvima koje je mogla provjeriti, osim od banke EXIM.

| (141) | Nadalje, iako je banka EXIM dostavila neka opća objašnjenja o funkcioniranju svojih sustava odobravanja zajmova i upravljanja rizicima, nije dostavila konkretne informacije o procjeni zajmova odobrenih društvima u uzorku. Tvrdila je da nije bila u mogućnosti objaviti te dokumente jer se smatraju internima i poslovno povjerljivima. |
| --- | --- |

(141)

Nadalje, iako je banka EXIM dostavila neka opća objašnjenja o funkcioniranju svojih sustava odobravanja zajmova i upravljanja rizicima, nije dostavila konkretne informacije o procjeni zajmova odobrenih društvima u uzorku. Tvrdila je da nije bila u mogućnosti objaviti te dokumente jer se smatraju internima i poslovno povjerljivima.

| (142) | Stoga je Komisija od grupa proizvođača izvoznika u uzorku zatražila da odobre pristup informacijama o pojedinim društvima koje posjeduju sve banke, u državnom ili privatnom vlasništvu, od kojih su dobile zajmove. Iako su društva u uzorku pristala na davanje pristupa podacima banaka koji se odnose na njih, banka koja djelomično surađuje odbila je dostaviti potrebne detaljne informacije. |
| --- | --- |

(142)

Stoga je Komisija od grupa proizvođača izvoznika u uzorku zatražila da odobre pristup informacijama o pojedinim društvima koje posjeduju sve banke, u državnom ili privatnom vlasništvu, od kojih su dobile zajmove. Iako su društva u uzorku pristala na davanje pristupa podacima banaka koji se odnose na njih, banka koja djelomično surađuje odbila je dostaviti potrebne detaljne informacije.

| (143) | Budući da nije zaprimila informacije u vezi s većinom banaka koje su odobravale zajmove društvima u uzorku, Komisija je smatrala da nije primila ključne informacije relevantne za taj aspekt ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(143)

Budući da nije zaprimila informacije u vezi s većinom banaka koje su odobravale zajmove društvima u uzorku, Komisija je smatrala da nije primila ključne informacije relevantne za taj aspekt ispitnog postupka.

| (144) | Stoga je Komisija obavijestila kinesku vladu da će možda morati upotrijebiti raspoložive podatke na temelju članka 28. stavka 1. osnovne uredbe pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja putem davanja povlaštenih zajmova. |
| --- | --- |

(144)

Stoga je Komisija obavijestila kinesku vladu da će možda morati upotrijebiti raspoložive podatke na temelju članka 28. stavka 1. osnovne uredbe pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja putem davanja povlaštenih zajmova.

| (145) | U odgovoru na Komisijin dopis kineska vlada protivila se primjeni članka 28. stavka 1. osnovne uredbe. Tvrdila je da nije obvezna dostaviti zatražene informacije i da se one ne smatraju potrebnima. |
| --- | --- |

(145)

U odgovoru na Komisijin dopis kineska vlada protivila se primjeni članka 28. stavka 1. osnovne uredbe. Tvrdila je da nije obvezna dostaviti zatražene informacije i da se one ne smatraju potrebnima.

| (146) | Komisija je ostala pri stajalištu da kineska vlada, kao regulatorno tijelo, ima ovlasti za pružanje odgovora na konkretna pitanja upućena financijskim institucijama koje su pružale financiranje proizvođačima izvoznicima u uzorku. Kako je navedeno u Komisijinu dopisu, informacije koje su zatražene od subjekata u državnom vlasništvu dostupne su kineskoj vladi za sve subjekte u kojima je ona glavni ili veliki dioničar, a kineska vlada ima potrebne ovlasti za interakciju s financijskim institucijama čak i ako nisu u državnom vlasništvu, s obzirom na to da je za sve njih nadležno kinesko bankarsko regulatorno tijelo. |
| --- | --- |

(146)

Komisija je ostala pri stajalištu da kineska vlada, kao regulatorno tijelo, ima ovlasti za pružanje odgovora na konkretna pitanja upućena financijskim institucijama koje su pružale financiranje proizvođačima izvoznicima u uzorku. Kako je navedeno u Komisijinu dopisu, informacije koje su zatražene od subjekata u državnom vlasništvu dostupne su kineskoj vladi za sve subjekte u kojima je ona glavni ili veliki dioničar, a kineska vlada ima potrebne ovlasti za interakciju s financijskim institucijama čak i ako nisu u državnom vlasništvu, s obzirom na to da je za sve njih nadležno kinesko bankarsko regulatorno tijelo.

| (147) | Nadalje, Komisija je smatrala da su zatražene informacije ključne za procjenu kontrole kineske vlade nad ponašanjem financijskih institucija u pogledu njihovih politika davanja zajmova i procjene rizika pri davanju zajmova industriji KOV-ova. |
| --- | --- |

(147)

Nadalje, Komisija je smatrala da su zatražene informacije ključne za procjenu kontrole kineske vlade nad ponašanjem financijskih institucija u pogledu njihovih politika davanja zajmova i procjene rizika pri davanju zajmova industriji KOV-ova.

| (148) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da informacije koje je Komisija zatražila u vezi s informacijama od financijskih institucija koje su davale zajmove ili izvozne kredite društvima u uzorku nisu bile nužne, a čak ni relevantne, da bi Komisija dovršila svoju analizu jer nijedan od predmetnih zajmova nije odobren na temelju vladinih planova ni drugih dokumenata kineske vlade. |
| --- | --- |

(148)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da informacije koje je Komisija zatražila u vezi s informacijama od financijskih institucija koje su davale zajmove ili izvozne kredite društvima u uzorku nisu bile nužne, a čak ni relevantne, da bi Komisija dovršila svoju analizu jer nijedan od predmetnih zajmova nije odobren na temelju vladinih planova ni drugih dokumenata kineske vlade.

| (149) | Informacije koje nedostaju odnosile su se na dva aspekta. Prvo, informacije o vlasničkoj i upravljačkoj strukturi banaka koje ne surađuju Komisiji su bile potrebne kako bi utvrdila jesu li te banke javna tijela. Drugo, informacije o pojedinim društvima od banke koja djelomično surađuje, tj. banke EXIM, kao što su one o postupku odobravanja zajmova i procjeni kreditne sposobnosti koju banka provodi za zajmove dane proizvođačima izvoznicima u uzorku, bile su potrebne kako bi se utvrdilo jesu li se zajmovi tim proizvođačima odobravali po povlaštenim stopama. Takve interne dokumente mogle su dostaviti samo banke i kineska vlada jer im proizvođači izvoznici u uzorku ne bi imali pristup. |
| --- | --- |

(149)

Informacije koje nedostaju odnosile su se na dva aspekta. Prvo, informacije o vlasničkoj i upravljačkoj strukturi banaka koje ne surađuju Komisiji su bile potrebne kako bi utvrdila jesu li te banke javna tijela. Drugo, informacije o pojedinim društvima od banke koja djelomično surađuje, tj. banke EXIM, kao što su one o postupku odobravanja zajmova i procjeni kreditne sposobnosti koju banka provodi za zajmove dane proizvođačima izvoznicima u uzorku, bile su potrebne kako bi se utvrdilo jesu li se zajmovi tim proizvođačima odobravali po povlaštenim stopama. Takve interne dokumente mogle su dostaviti samo banke i kineska vlada jer im proizvođači izvoznici u uzorku ne bi imali pristup.

| (150) | Kineska vlada tvrdila je i da joj zatražene informacije nisu bile dostupne. Ustvrdila je da je bilo zakonski nemoguće dobiti zatražene informacije jer u kineskom zakonu nema osnove prema kojoj kineska vlada može obvezati financijske institucije da joj otkriju takve povjerljive podatke. Komisija je traženjem tih informacija nametnula nepotrebno opterećenje kineskoj vladi. |
| --- | --- |

(150)

Kineska vlada tvrdila je i da joj zatražene informacije nisu bile dostupne. Ustvrdila je da je bilo zakonski nemoguće dobiti zatražene informacije jer u kineskom zakonu nema osnove prema kojoj kineska vlada može obvezati financijske institucije da joj otkriju takve povjerljive podatke. Komisija je traženjem tih informacija nametnula nepotrebno opterećenje kineskoj vladi.

| (151) | Komisija je napomenula da je za kreditne transakcije svake pojedine banke zatraženo odobrenje od svakog društva zasebno. Komisija je smatrala da bi takva posebna suglasnost trebala sama po sebi biti dovoljna za odobravanje pristupa evidenciji koja se odnosi na društva u uzorku. Osim toga, banka koja djelomično surađuje doista je dostavila pregled svojih nepodmirenih zajmova pruženih društvima, čime je pokazala da nisu bila ograničena u pružanju informacija o određenim transakcijama. Međutim, nijedna od banaka nije dostavila informacije koje se odnose na vlastitu internu procjenu objavljenih transakcija. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je napomenula da je za kreditne transakcije svake pojedine banke zatraženo odobrenje od svakog društva zasebno. Komisija je smatrala da bi takva posebna suglasnost trebala sama po sebi biti dovoljna za odobravanje pristupa evidenciji koja se odnosi na društva u uzorku. Osim toga, banka koja djelomično surađuje doista je dostavila pregled svojih nepodmirenih zajmova pruženih društvima, čime je pokazala da nisu bila ograničena u pružanju informacija o određenim transakcijama. Međutim, nijedna od banaka nije dostavila informacije koje se odnose na vlastitu internu procjenu objavljenih transakcija.

| (152) | Naposljetku, Komisija je smatrala da kineskoj vladi nije nametnula nepotrebno opterećenje traženjem informacija o povlaštenim zajmovima. Od samog početka Komisija je ograničila svoj ispitni postupak na one financijske institucije koje su dale zajmove društvima u uzorku. Komisija je identificirala te financijske institucije, a zahtjev da se upitnici proslijede dostavljen je kineskoj vladi zajedno s upitnikom koji je kineska vlada trebala ispuniti u ranoj fazi ispitnog postupka. Time je kineskoj vladi dano dovoljno vremena da ispuni zahtjev Komisije. Zbog toga je Komisija smatrala da je učinila najbolje što je mogla da bi se olakšao njezin zahtjev kineskoj vladi. |
| --- | --- |

(152)

Naposljetku, Komisija je smatrala da kineskoj vladi nije nametnula nepotrebno opterećenje traženjem informacija o povlaštenim zajmovima. Od samog početka Komisija je ograničila svoj ispitni postupak na one financijske institucije koje su dale zajmove društvima u uzorku. Komisija je identificirala te financijske institucije, a zahtjev da se upitnici proslijede dostavljen je kineskoj vladi zajedno s upitnikom koji je kineska vlada trebala ispuniti u ranoj fazi ispitnog postupka. Time je kineskoj vladi dano dovoljno vremena da ispuni zahtjev Komisije. Zbog toga je Komisija smatrala da je učinila najbolje što je mogla da bi se olakšao njezin zahtjev kineskoj vladi.

| (153) | Stoga je Komisija smatrala da se morala djelomično osloniti na raspoložive podatke pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja pruženog povlaštenim zajmovima. |
| --- | --- |

(153)

Stoga je Komisija smatrala da se morala djelomično osloniti na raspoložive podatke pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja pruženog povlaštenim zajmovima.

| (154) | Nakon konačne objave podnositelj pritužbe tvrdio je da Komisija nije zaprimila ključne informacije od kineske vlade u vezi s davanjem povlaštenih zajmova, što je dovelo do subvencijskih marži zbog kojih se stvarna korist od povlaštenih zajmova za proizvođače izvoznike vjerojatno čini manjom. |
| --- | --- |

(154)

Nakon konačne objave podnositelj pritužbe tvrdio je da Komisija nije zaprimila ključne informacije od kineske vlade u vezi s davanjem povlaštenih zajmova, što je dovelo do subvencijskih marži zbog kojih se stvarna korist od povlaštenih zajmova za proizvođače izvoznike vjerojatno čini manjom.

| (155) | Proizvođači izvoznici u uzorku surađivali su u ispitnom postupku i dostavili detaljne informacije o zajmovima koje su dobili od banaka. Budući da je korist izračunana na temelju razlike između tih informacija i referentne kamatne stope, smatralo se da subvencijska marža predstavlja stvarnu korist za proizvođače izvoznike u uzorku. Stoga se ta tvrdnja morala odbiti. |
| --- | --- |

(155)

Proizvođači izvoznici u uzorku surađivali su u ispitnom postupku i dostavili detaljne informacije o zajmovima koje su dobili od banaka. Budući da je korist izračunana na temelju razlike između tih informacija i referentne kamatne stope, smatralo se da subvencijska marža predstavlja stvarnu korist za proizvođače izvoznike u uzorku. Stoga se ta tvrdnja morala odbiti.

3.2.2.   Primjena odredbi iz članka 28. stavka 1. osnovne uredbe u odnosu na osiguranje izvoznih kredita

Primjena odredbi iz članka 28. stavka 1. osnovne uredbe u odnosu na osiguranje izvoznih kredita

| (156) | Radi administrativnog rasterećenja Komisija je od kineske vlade zatražila da proslijedi posebni upitnik društvu Sinosure. |
| --- | --- |

(156)

Radi administrativnog rasterećenja Komisija je od kineske vlade zatražila da proslijedi posebni upitnik društvu Sinosure.

| (157) | U prvotnom odgovoru na upitnik kineska vlada tvrdila je da društvo Sinosure nije pružalo subvencije industriji KOV-ova i smatrala je da posebni upitnik namijenjen tom društvu nije bio relevantan. Dostavila je samo godišnje izvješće za Sinosure. |
| --- | --- |

(157)

U prvotnom odgovoru na upitnik kineska vlada tvrdila je da društvo Sinosure nije pružalo subvencije industriji KOV-ova i smatrala je da posebni upitnik namijenjen tom društvu nije bio relevantan. Dostavila je samo godišnje izvješće za Sinosure.

| (158) | Nakon dopisa za dopunu podataka kineska vlada ponovila je svoje stajalište da Sinosure nije pružao subvencije specifične za proizvođače izvoznike u uzorku ni za industriju KOV-ova, no dostavila je djelomičan odgovor na posebni upitnik. Međutim, ni kineska vlada ni društvo Sinosure nisu dostavili nikakvu zatraženu prateću dokumentaciju o korporativnom upravljanju društva Sinosure, primjerice njegov statut, ni potpun i točan popis izvoznih kredita danih proizvođačima izvoznicima u uzorku. Nadalje, od kineske vlade ili društva Sinosure nisu primljene konkretne informacije o osiguranju izvoznih kredita koje je pruženo industriji KOV-ova i razini premija tog osiguranja ni detaljni brojčani podaci koji se odnose na profitabilnost njegova poslovanja u području osiguranja izvoznih kredita. |
| --- | --- |

(158)

Nakon dopisa za dopunu podataka kineska vlada ponovila je svoje stajalište da Sinosure nije pružao subvencije specifične za proizvođače izvoznike u uzorku ni za industriju KOV-ova, no dostavila je djelomičan odgovor na posebni upitnik. Međutim, ni kineska vlada ni društvo Sinosure nisu dostavili nikakvu zatraženu prateću dokumentaciju o korporativnom upravljanju društva Sinosure, primjerice njegov statut, ni potpun i točan popis izvoznih kredita danih proizvođačima izvoznicima u uzorku. Nadalje, od kineske vlade ili društva Sinosure nisu primljene konkretne informacije o osiguranju izvoznih kredita koje je pruženo industriji KOV-ova i razini premija tog osiguranja ni detaljni brojčani podaci koji se odnose na profitabilnost njegova poslovanja u području osiguranja izvoznih kredita.

| (159) | Budući da nije dobila te informacije, Komisija je smatrala da nije primila ključne informacije koje su relevantne za taj aspekt ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(159)

Budući da nije dobila te informacije, Komisija je smatrala da nije primila ključne informacije koje su relevantne za taj aspekt ispitnog postupka.

| (160) | Prema shvaćanju Komisije informacije koje je zatražila od subjekata u državnom vlasništvu (bili oni društva ili javne/financijske institucije) dostupne su kineskoj vladi za sve subjekte u kojima je kineska vlada glavni ili veliki dioničar. To je slučaj i s društvom Sinosure, koje je subjekt u potpunom državnom vlasništvu. Stoga je Komisija obavijestila kinesku vladu da će možda morati upotrijebiti raspoložive podatke na temelju članka 28. stavka 1. osnovne uredbe pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja putem osiguranja izvoznih kredita. |
| --- | --- |

(160)

Prema shvaćanju Komisije informacije koje je zatražila od subjekata u državnom vlasništvu (bili oni društva ili javne/financijske institucije) dostupne su kineskoj vladi za sve subjekte u kojima je kineska vlada glavni ili veliki dioničar. To je slučaj i s društvom Sinosure, koje je subjekt u potpunom državnom vlasništvu. Stoga je Komisija obavijestila kinesku vladu da će možda morati upotrijebiti raspoložive podatke na temelju članka 28. stavka 1. osnovne uredbe pri ispitivanju postojanja i opsega navodnog subvencioniranja putem osiguranja izvoznih kredita.

| (161) | U odgovoru na Komisijin dopis kineska vlada ostala je pri stajalištu da Sinosure nije pružao subvencije specifične za industriju KOV-ova, da u relevantnom poslovanju u području osiguranja poštuje načelo usmjerenosti na tržište te da nema posebnog povlaštenog postupanja u odnosu na industriju KOV-ova prema zahtjevima bilo kojih dokumenata o politikama. |
| --- | --- |

(161)

U odgovoru na Komisijin dopis kineska vlada ostala je pri stajalištu da Sinosure nije pružao subvencije specifične za industriju KOV-ova, da u relevantnom poslovanju u području osiguranja poštuje načelo usmjerenosti na tržište te da nema posebnog povlaštenog postupanja u odnosu na industriju KOV-ova prema zahtjevima bilo kojih dokumenata o politikama.

| (162) | Informacije koje je kineska vlada dostavila u vezi s društvom Sinosure nisu bile potpune i nisu omogućile Komisiji da donese zaključke o ključnim dijelovima ispitnog postupka u vezi s osiguranjem izvoznih kredita, posebice o tome je li Sinosure javno tijelo i jesu li premije naplaćene društvima u uzorku bile u skladu s tržištem. |
| --- | --- |

(162)

Informacije koje je kineska vlada dostavila u vezi s društvom Sinosure nisu bile potpune i nisu omogućile Komisiji da donese zaključke o ključnim dijelovima ispitnog postupka u vezi s osiguranjem izvoznih kredita, posebice o tome je li Sinosure javno tijelo i jesu li premije naplaćene društvima u uzorku bile u skladu s tržištem.

| (163) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da su Komisiji dostavljene sve potrebne informacije te, s obzirom na to da Sinosure nije pružao subvencije specifične za industriju KOV-ova, zatražene informacije nisu bile relevantne u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(163)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da su Komisiji dostavljene sve potrebne informacije te, s obzirom na to da Sinosure nije pružao subvencije specifične za industriju KOV-ova, zatražene informacije nisu bile relevantne u ovom ispitnom postupku.

| (164) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 162., Komisija nije primila informacije od društva Sinosure na temelju kojih bi mogla ocijeniti točnost tvrdnje kineske vlade o tome da Sinosure nije javno tijelo te jesu li premije koje je naplatilo to društvo bile u skladu s tržištem. Komisija je te informacije smatrala potrebnima kako bi mogla donijeti zaključak o tome je li osiguranje izvoznih kredita koje je pružao Sinosure subvencija na temelju koje su proizvođači izvoznici u uzorku ostvarili korist i protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(164)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 162., Komisija nije primila informacije od društva Sinosure na temelju kojih bi mogla ocijeniti točnost tvrdnje kineske vlade o tome da Sinosure nije javno tijelo te jesu li premije koje je naplatilo to društvo bile u skladu s tržištem. Komisija je te informacije smatrala potrebnima kako bi mogla donijeti zaključak o tome je li osiguranje izvoznih kredita koje je pružao Sinosure subvencija na temelju koje su proizvođači izvoznici u uzorku ostvarili korist i protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (165) | Komisija je stoga zaključila da se u svojim nalazima o osiguranju izvoznih kredita djelomično morala osloniti na raspoložive podatke. |
| --- | --- |

(165)

Komisija je stoga zaključila da se u svojim nalazima o osiguranju izvoznih kredita djelomično morala osloniti na raspoložive podatke.

| (166) | Nakon konačne objave podnositelj pritužbe tvrdio je da je Komisija primila nepotpune informacije od kineske vlade u vezi s društvom Sinosure, zbog čega nije bilo moguće donijeti zaključke o ključnim dijelovima ispitnog postupka u pogledu osiguranja izvoznih kredita. Zbog toga bi stopa subvencije izračunana za svakog proizvođača izvoznika u uzorku vrlo vjerojatno mogla prikazati manju stvarnu korist od osiguranja izvoznih kredita za proizvođače izvoznike. Podnositelj pritužbe smatrao je da bi Komisija trebala automatski primijeniti najvišu stopu utvrđenu za jednog proizvođača izvoznika i na drugog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(166)

Nakon konačne objave podnositelj pritužbe tvrdio je da je Komisija primila nepotpune informacije od kineske vlade u vezi s društvom Sinosure, zbog čega nije bilo moguće donijeti zaključke o ključnim dijelovima ispitnog postupka u pogledu osiguranja izvoznih kredita. Zbog toga bi stopa subvencije izračunana za svakog proizvođača izvoznika u uzorku vrlo vjerojatno mogla prikazati manju stvarnu korist od osiguranja izvoznih kredita za proizvođače izvoznike. Podnositelj pritužbe smatrao je da bi Komisija trebala automatski primijeniti najvišu stopu utvrđenu za jednog proizvođača izvoznika i na drugog proizvođača izvoznika.

| (167) | Proizvođači izvoznici u uzorku surađivali su u ispitnom postupku i dostavili su detaljne informacije o osiguranju izvoznih kredita koje im je pružio Sinosure. Budući da je korist izračunana na temelju razlike između tih informacija i prikladne vanjske referentne vrijednosti, smatralo se da iznos subvencije predstavlja stvarnu korist za proizvođače izvoznike u uzorku. Stoga se ta tvrdnja morala odbiti. |
| --- | --- |

(167)

Proizvođači izvoznici u uzorku surađivali su u ispitnom postupku i dostavili su detaljne informacije o osiguranju izvoznih kredita koje im je pružio Sinosure. Budući da je korist izračunana na temelju razlike između tih informacija i prikladne vanjske referentne vrijednosti, smatralo se da iznos subvencije predstavlja stvarnu korist za proizvođače izvoznike u uzorku. Stoga se ta tvrdnja morala odbiti.

3.2.3.   Upotreba raspoloživih podataka u vezi s ulaznim materijalima

Upotreba raspoloživih podataka u vezi s ulaznim materijalima

| (168) | Komisija je od kineske vlade zatražila da proslijedi poseban upitnik desetorici glavnih proizvođača i distributera ulaznih materijala koji se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova, kao i svim drugim dobavljačima predmetnih materijala koji su društvima u uzorku pružali ulazne elemente. U odgovoru na upitnik kineska vlada tvrdila je da nema kontrolu nad dobavljačima ulaznih materijala kako bi od njih zatražila da dostave povjerljive podatke zatražene u upitniku i da bi za nju bilo nepotrebno opterećenje da koordinira vrlo velik broj dobavljača ulaznih materijala za društva u uzorku. Međutim, Komisija je na temelju javno dostupnih podataka utvrdila da su glavni proizvođači germanija u (djelomičnom) vlasništvu države, kako je navedeno u odjeljku 3.8.2. Stoga je kineska vlada mogla dostaviti zatražene informacije. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je od kineske vlade zatražila da proslijedi poseban upitnik desetorici glavnih proizvođača i distributera ulaznih materijala koji se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova, kao i svim drugim dobavljačima predmetnih materijala koji su društvima u uzorku pružali ulazne elemente. U odgovoru na upitnik kineska vlada tvrdila je da nema kontrolu nad dobavljačima ulaznih materijala kako bi od njih zatražila da dostave povjerljive podatke zatražene u upitniku i da bi za nju bilo nepotrebno opterećenje da koordinira vrlo velik broj dobavljača ulaznih materijala za društva u uzorku. Međutim, Komisija je na temelju javno dostupnih podataka utvrdila da su glavni proizvođači germanija u (djelomičnom) vlasništvu države, kako je navedeno u odjeljku 3.8.2. Stoga je kineska vlada mogla dostaviti zatražene informacije.

| (169) | Na zahtjev Komisije kineska vlada dostavila je vladine planove i obavijesti koje je izdala vlada pokrajine Yunnan, a koji se odnose na industriju germanija. Međutim, kineska vlada odbila je ispuniti Komisijin zahtjev za prosljeđivanje upitnika dobavljačima ulaznih elemenata kako bi se prikupile detaljnije informacije o vlasničkoj strukturi poduzeća koja proizvode i dobavljaju predmetne ulazne materijale. Stoga, zbog toga što je kineska vlada tek djelomično surađivala u vezi s ulaznim materijalima koji se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova, Komisija nije dobila potrebne informacije o dobavljačima ulaznih elemenata. |
| --- | --- |

(169)

Na zahtjev Komisije kineska vlada dostavila je vladine planove i obavijesti koje je izdala vlada pokrajine Yunnan, a koji se odnose na industriju germanija. Međutim, kineska vlada odbila je ispuniti Komisijin zahtjev za prosljeđivanje upitnika dobavljačima ulaznih elemenata kako bi se prikupile detaljnije informacije o vlasničkoj strukturi poduzeća koja proizvode i dobavljaju predmetne ulazne materijale. Stoga, zbog toga što je kineska vlada tek djelomično surađivala u vezi s ulaznim materijalima koji se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova, Komisija nije dobila potrebne informacije o dobavljačima ulaznih elemenata.

| (170) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da je Komisija nezakonito upotrijebila raspoložive podatke u odnosu na informacije od proizvođača i distributera ulaznih materijala, navodeći da nije razumno očekivati od kineske vlade da koordinira nebrojeno mnogo proizvođača ulaznih elemenata. |
| --- | --- |

(170)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da je Komisija nezakonito upotrijebila raspoložive podatke u odnosu na informacije od proizvođača i distributera ulaznih materijala, navodeći da nije razumno očekivati od kineske vlade da koordinira nebrojeno mnogo proizvođača ulaznih elemenata.

| (171) | Komisija je u dopisu kineskoj vladi za dopunu podataka iznimno postavila dodatna pitanja samo o jednom od glavnih ulaznih materijala, germaniju, zbog razloga objašnjenih u odjeljku 3.8.2. Međutim, kineska vlada nije dostavila sve potrebne informacije povezane s tim ulaznim materijalom. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je u dopisu kineskoj vladi za dopunu podataka iznimno postavila dodatna pitanja samo o jednom od glavnih ulaznih materijala, germaniju, zbog razloga objašnjenih u odjeljku 3.8.2. Međutim, kineska vlada nije dostavila sve potrebne informacije povezane s tim ulaznim materijalom.

| (172) | Informacije koje nedostaju uglavnom su se odnosile na dva aspekta: prvo, riječ je o informacijama o vlasničkoj i upravljačkoj strukturi proizvođača ulaznih materijala koji ne surađuju. Bez tih informacija Komisija nije mogla utvrditi jesu li ti proizvođači javna tijela. Drugo, to su informacije o ulaznim materijalima koje se odnose na pojedine proizvođače koji ne surađuju, na primjer o utvrđivanju cijena ulaznih elemenata kojima su opskrbljivali društva u uzorku. Te informacije potrebne su u smislu članka 28. osnovne uredbe kako bi se utvrdilo jesu li društva u uzorku opskrbljivali ulaznim elementima uz manju naknadu od primjerene. Nadalje, te informacije mogu dostaviti isključivo proizvođači, stoga one nisu mogle biti dobivene u odgovorima društava u uzorku na upitnik. |
| --- | --- |

(172)

Informacije koje nedostaju uglavnom su se odnosile na dva aspekta: prvo, riječ je o informacijama o vlasničkoj i upravljačkoj strukturi proizvođača ulaznih materijala koji ne surađuju. Bez tih informacija Komisija nije mogla utvrditi jesu li ti proizvođači javna tijela. Drugo, to su informacije o ulaznim materijalima koje se odnose na pojedine proizvođače koji ne surađuju, na primjer o utvrđivanju cijena ulaznih elemenata kojima su opskrbljivali društva u uzorku. Te informacije potrebne su u smislu članka 28. osnovne uredbe kako bi se utvrdilo jesu li društva u uzorku opskrbljivali ulaznim elementima uz manju naknadu od primjerene. Nadalje, te informacije mogu dostaviti isključivo proizvođači, stoga one nisu mogle biti dobivene u odgovorima društava u uzorku na upitnik.

| (173) | Komisija je stoga zaključila da se morala djelomično osloniti na raspoložive podatke za svoje nalaze o ulaznim materijalima koji se osiguravaju uz manju naknadu od primjerene u skladu s člankom 28. stavkom 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(173)

Komisija je stoga zaključila da se morala djelomično osloniti na raspoložive podatke za svoje nalaze o ulaznim materijalima koji se osiguravaju uz manju naknadu od primjerene u skladu s člankom 28. stavkom 1. osnovne uredbe.

3.3.   Subvencije i programi subvencioniranja u okviru ovog ispitnog postupka

Subvencije i programi subvencioniranja u okviru ovog ispitnog postupka

| (174) | Na temelju informacija sadržanih u pritužbi, Obavijesti o pokretanju postupka i odgovora na upitnike Komisije ispitano je navodno subvencioniranje putem sljedećih subvencija kineske vlade:






  i. | programi bespovratnih sredstava:






  — | bespovratna i ostala sredstva za tehnologiju, inovacije i razvoj, |
| --- | --- | --- | --- |

(174)

Na temelju informacija sadržanih u pritužbi, Obavijesti o pokretanju postupka i odgovora na upitnike Komisije ispitano je navodno subvencioniranje putem sljedećih subvencija kineske vlade:

i.

programi bespovratnih sredstava:

—

bespovratna i ostala sredstva za tehnologiju, inovacije i razvoj,

| — | sredstva za industrijsku transformaciju i modernizaciju, |
| --- | --- |

—

sredstva za industrijsku transformaciju i modernizaciju,

| — | bespovratna sredstva na temelju projekta, |
| --- | --- |

—

bespovratna sredstva na temelju projekta,

| — | bespovratna sredstva povezana s imovinom, |
| --- | --- |

—

bespovratna sredstva povezana s imovinom,

| — | bespovratna sredstva za opremu i građevinske usluge, |
| --- | --- |

—

bespovratna sredstva za opremu i građevinske usluge,

| — | financiranje istraživanja i razvoja, |
| --- | --- |

—

financiranje istraživanja i razvoja,

| — | subvencije povezane sa sirovinama, |
| --- | --- |

—

subvencije povezane sa sirovinama,

| — | ostala bespovratna sredstva, |
| --- | --- |

—

ostala bespovratna sredstva,

| ii. | pružanje povlaštenog financiranja, usmjereni krediti i financiranje vlasničkim kapitalom, kvazivlasničkim kapitalom i drugim kapitalnim instrumentima (npr. zajmovi na temelju politike, kreditne linije, bankovni akcepti mjenice, financiranje izvoza); |
| --- | --- |

ii.

pružanje povlaštenog financiranja, usmjereni krediti i financiranje vlasničkim kapitalom, kvazivlasničkim kapitalom i drugim kapitalnim instrumentima (npr. zajmovi na temelju politike, kreditne linije, bankovni akcepti mjenice, financiranje izvoza);

| iii. | povlašteni izvozni krediti te osiguranje i jamstvo izvoznih kredita; |
| --- | --- |

iii.

povlašteni izvozni krediti te osiguranje i jamstvo izvoznih kredita;

| iv. | odricanje od prihoda u okviru programâ oslobođenja od poreza i smanjenja poreza:






  — | smanjenje poreza na dobit poduzeća za poduzeća za visoke i nove tehnologije, |
| --- | --- | --- |

iv.

odricanje od prihoda u okviru programâ oslobođenja od poreza i smanjenja poreza:

—

smanjenje poreza na dobit poduzeća za poduzeća za visoke i nove tehnologije,

| — | povlašteni odbitak rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja, |
| --- | --- |

—

povlašteni odbitak rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja,

| — | ubrzana amortizacija instrumenata i opreme koju upotrebljavaju visokotehnološka poduzeća za visokotehnološki razvoj i proizvodnju, |
| --- | --- |

—

ubrzana amortizacija instrumenata i opreme koju upotrebljavaju visokotehnološka poduzeća za visokotehnološki razvoj i proizvodnju,

| — | izuzeće od dividende među kvalificiranim rezidentnim poduzećima, |
| --- | --- |

—

izuzeće od dividende među kvalificiranim rezidentnim poduzećima,

| — | oslobođenje od plaćanja poreza na nekretnine i poreza na korištenje zemljišta ili odricanje od tih poreza, |
| --- | --- |

—

oslobođenje od plaćanja poreza na nekretnine i poreza na korištenje zemljišta ili odricanje od tih poreza,

| — | opskrba električnom energijom po sniženoj stopi, |
| --- | --- |

—

opskrba električnom energijom po sniženoj stopi,

| v. | roba i usluge koje osigurava vlada uz manju naknadu od primjerene:






  — | prava korištenja zemljišta koje vlada osigurava uz manju naknadu od primjerene, |
| --- | --- | --- |

v.

roba i usluge koje osigurava vlada uz manju naknadu od primjerene:

—

prava korištenja zemljišta koje vlada osigurava uz manju naknadu od primjerene,

| — | ulazni materijali koje vlada osigurava uz manju naknadu od primjerene. |
| --- | --- |

—

ulazni materijali koje vlada osigurava uz manju naknadu od primjerene.

3.4.   Programi bespovratnih sredstava

Programi bespovratnih sredstava

| (175) | Komisija je utvrdila da su grupe društava u uzorku ostvarile korist od brojnih programa bespovratnih sredstava, kao što su bespovratna sredstva povezana s tehnologijom, inovacijama i razvojem, bespovratna sredstva povezana s imovinom, popusti na kamate za zajmove, bespovratna sredstva za potporu izvozu, bespovratna sredstva usmjerena na razvoj malih i srednjih poduzeća i posebna bespovratna sredstva povezana s gospodarskim učinkom pandemije bolesti COVID-19. Bespovratna sredstva povezana s tehnologijom, inovacijama i razvojem činila su znatan dio bespovratnih sredstava koje su prijavile grupe društava u uzorku. Stoga je Komisija podijelila bespovratna sredstva u dvije kategorije: i. bespovratna sredstva povezana s tehnologijom, inovacijama i razvojem te ii. ostala bespovratna sredstva. |
| --- | --- |

(175)

Komisija je utvrdila da su grupe društava u uzorku ostvarile korist od brojnih programa bespovratnih sredstava, kao što su bespovratna sredstva povezana s tehnologijom, inovacijama i razvojem, bespovratna sredstva povezana s imovinom, popusti na kamate za zajmove, bespovratna sredstva za potporu izvozu, bespovratna sredstva usmjerena na razvoj malih i srednjih poduzeća i posebna bespovratna sredstva povezana s gospodarskim učinkom pandemije bolesti COVID-19. Bespovratna sredstva povezana s tehnologijom, inovacijama i razvojem činila su znatan dio bespovratnih sredstava koje su prijavile grupe društava u uzorku. Stoga je Komisija podijelila bespovratna sredstva u dvije kategorije: i. bespovratna sredstva povezana s tehnologijom, inovacijama i razvojem te ii. ostala bespovratna sredstva.

3.4.1.   Bespovratna sredstva povezana s tehnologijom, inovacijama i razvojem

Bespovratna sredstva povezana s tehnologijom, inovacijama i razvojem

| (176) | Obje grupe u uzorku primile su u razdoblju ispitnog postupka bespovratna sredstva povezana s istraživanjem i razvojem te industrijalizacijom, tehnološkom modernizacijom i inovacijama. |
| --- | --- |

(176)

Obje grupe u uzorku primile su u razdoblju ispitnog postupka bespovratna sredstva povezana s istraživanjem i razvojem te industrijalizacijom, tehnološkom modernizacijom i inovacijama.

(a)   Pravna osnova

| — | 13. petogodišnji plan za tehnološke inovacije, |
| --- | --- |

—

13. petogodišnji plan za tehnološke inovacije,

| — | Obavijest o utvrđivanju godišnjih projekata za 2018. u sklopu ključnih posebnih projekata u području optoelektroničkih i mikroelektroničkih uređaja i integracije, Ministarstvo znanosti i tehnologije, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019.) br. 49, |
| --- | --- |

—

Obavijest o utvrđivanju godišnjih projekata za 2018. u sklopu ključnih posebnih projekata u području optoelektroničkih i mikroelektroničkih uređaja i integracije, Ministarstvo znanosti i tehnologije, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019.) br. 49,

| — | Obavijest o izdavanju dokumenta o utvrđivanju ključnih posebnih projekata u području širokopojasnih komunikacija i novih mreža iz Nacionalnog programa ključnog istraživanja i razvoja iz 2019., Ministarstvo znanosti i tehnologije, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020.) br. 6, |
| --- | --- |

—

Obavijest o izdavanju dokumenta o utvrđivanju ključnih posebnih projekata u području širokopojasnih komunikacija i novih mreža iz Nacionalnog programa ključnog istraživanja i razvoja iz 2019., Ministarstvo znanosti i tehnologije, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020.) br. 6,

| — | Fondovi za potporu industriji i posebni fondovi za istraživanje i razvoj te industrijalizaciju, Dong Ban Fa (2018.) br. 62, |
| --- | --- |

—

Fondovi za potporu industriji i posebni fondovi za istraživanje i razvoj te industrijalizaciju, Dong Ban Fa (2018.) br. 62,

| — | Mjere upravljanja Nacionalnim programom visokotehnoloških istraživanja i razvoja (863), |
| --- | --- |

—

Mjere upravljanja Nacionalnim programom visokotehnoloških istraživanja i razvoja (863),

| — | Razvoj i industrijalizacija konvergentne optičke prijenosne opreme – 13. Razvoj znanosti i tehnologije u pokrajini Hubei [2014.] br. 10, Obavijest pokrajinskog odjela za znanost i tehnologiju o izdanju projekata u okviru plana tehnologije i znanosti pokrajine Hubei za 2014. (prva skupina), |
| --- | --- |

—

Razvoj i industrijalizacija konvergentne optičke prijenosne opreme – 13. Razvoj znanosti i tehnologije u pokrajini Hubei [2014.] br. 10, Obavijest pokrajinskog odjela za znanost i tehnologiju o izdanju projekata u okviru plana tehnologije i znanosti pokrajine Hubei za 2014. (prva skupina),

| — | sredstva za projekt za uslužnu platformu za dvostruke inovacije, |
| --- | --- |

—

sredstva za projekt za uslužnu platformu za dvostruke inovacije,

| — | Obavijest o izdavanju prve skupine pokazatelja posebnog fonda za pokrajinsku transformaciju i modernizaciju industrije i informacijske industrije za 2019., |
| --- | --- |

—

Obavijest o izdavanju prve skupine pokazatelja posebnog fonda za pokrajinsku transformaciju i modernizaciju industrije i informacijske industrije za 2019.,

| — | izravna sredstva Trećeg istraživačkog instituta Ministarstva javne sigurnosti za projekte istraživanja, |
| --- | --- |

—

izravna sredstva Trećeg istraživačkog instituta Ministarstva javne sigurnosti za projekte istraživanja,

| — | obavijesti o dodjeli posebnih sredstava za tehničku obnovu, posebnih sredstava za oživljavanje industrije, posebnih sredstava za tehničku transformaciju i posebnih sredstava za industrijski razvoj, |
| --- | --- |

—

obavijesti o dodjeli posebnih sredstava za tehničku obnovu, posebnih sredstava za oživljavanje industrije, posebnih sredstava za tehničku transformaciju i posebnih sredstava za industrijski razvoj,

| — | lokalni programi Općinske uprave za nadzor tržišta u Wuhanu za poticane projekte visoke vrijednosti, i |
| --- | --- |

—

lokalni programi Općinske uprave za nadzor tržišta u Wuhanu za poticane projekte visoke vrijednosti, i

| — | Dokument Upravnog odbora zone gospodarskog i tehnološkog razvoja grada Nanjinga, 2018. br. 149. |
| --- | --- |

—

Dokument Upravnog odbora zone gospodarskog i tehnološkog razvoja grada Nanjinga, 2018. br. 149.

(b)   Nalazi

| (177) | Komisija je utvrdila da je većina bespovratnih sredstava povezanih s tehnološkom modernizacijom, obnovom ili transformacijom koja su primila društva u uzorku izričito povezana s istraživanjem i razvojem. Mali broj bespovratnih sredstava odnosio se na transformaciju i inovacije društava ili njihovih proizvodnih postupaka te se stoga neizravno odnosio na istraživanje i razvoj. |
| --- | --- |

(177)

Komisija je utvrdila da je većina bespovratnih sredstava povezanih s tehnološkom modernizacijom, obnovom ili transformacijom koja su primila društva u uzorku izričito povezana s istraživanjem i razvojem. Mali broj bespovratnih sredstava odnosio se na transformaciju i inovacije društava ili njihovih proizvodnih postupaka te se stoga neizravno odnosio na istraživanje i razvoj.

| (178) | Jedan proizvođač izvoznik iz jedne od grupa u uzorku prijavio je 113 bespovratnih sredstava u razdoblju ispitnog postupka, među kojima je više od 80 % vrijednosti bilo povezano s projektima istraživanja i razvoja. Vrijednost bespovratnih sredstava za istraživanje i razvoj za drugog proizvođača izvoznika u istoj grupi činila je više od 70 % ukupnih bespovratnih sredstava koje je prijavio u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(178)

Jedan proizvođač izvoznik iz jedne od grupa u uzorku prijavio je 113 bespovratnih sredstava u razdoblju ispitnog postupka, među kojima je više od 80 % vrijednosti bilo povezano s projektima istraživanja i razvoja. Vrijednost bespovratnih sredstava za istraživanje i razvoj za drugog proizvođača izvoznika u istoj grupi činila je više od 70 % ukupnih bespovratnih sredstava koje je prijavio u razdoblju ispitnog postupka.

| (179) | Komisija je nadalje utvrdila da je kineska vlada pružila bespovratna sredstva za istraživanje i razvoj industrijalizacije na različitim razinama u toj grupi društava. Konkretno, kineska vlada dodijelila je posebna namjenska sredstva matičnim društvima, od kojih jednim izravno upravlja Komisija za nadzor i upravljanje državnom imovinom („SASAC”), a ta su sredstva zatim dodijeljena društvima kćerima, uključujući jednog od proizvođača izvoznika, za projekte istraživanja i razvoja. |
| --- | --- |

(179)

Komisija je nadalje utvrdila da je kineska vlada pružila bespovratna sredstva za istraživanje i razvoj industrijalizacije na različitim razinama u toj grupi društava. Konkretno, kineska vlada dodijelila je posebna namjenska sredstva matičnim društvima, od kojih jednim izravno upravlja Komisija za nadzor i upravljanje državnom imovinom („SASAC”), a ta su sredstva zatim dodijeljena društvima kćerima, uključujući jednog od proizvođača izvoznika, za projekte istraživanja i razvoja.

| (180) | Jedan od proizvođača izvoznika u grupi primio je od svojih matičnih društava određeni iznos sredstava u okviru ugovora za povjerene usluge istraživanja i razvoja pružene matičnim društvima. Kineska vlada dodijelila je bespovratna sredstva matičnim društvima. Međutim, za vrijeme daljinske unakrsne provjere Komisija je utvrdila da su bespovratna sredstva koja je dodijelila kineska vlada u konačnici isplaćena proizvođaču izvozniku u obliku naknada za usluge istraživanja i razvoja. Nadalje, u odredbama ugovora navedeno je da rezultati istraživanja i razvoja, uključujući sva prava intelektualnog vlasništva koja proizlaze iz tih usluga, pripadaju objema stranama i da je pravo na podnošenje zahtjeva ostalo društvu koje je izvršavalo projekt istraživanja i razvoja, tj. proizvođaču izvozniku. Komisija je utvrdila da su te usluge istraživanja i razvoja obuhvaćale i predmetni proizvod. Stoga je Komisija na toj osnovi smatrala sredstva pružena u obliku naknada za istraživanje i razvoj bespovratnim sredstvima koja je kineska vlada u potpunosti dodijelila proizvođaču izvozniku. Povezani dobavljači u grupi isto su primili znatna bespovratna sredstva za projekte istraživanja i razvoja. |
| --- | --- |

(180)

Jedan od proizvođača izvoznika u grupi primio je od svojih matičnih društava određeni iznos sredstava u okviru ugovora za povjerene usluge istraživanja i razvoja pružene matičnim društvima. Kineska vlada dodijelila je bespovratna sredstva matičnim društvima. Međutim, za vrijeme daljinske unakrsne provjere Komisija je utvrdila da su bespovratna sredstva koja je dodijelila kineska vlada u konačnici isplaćena proizvođaču izvozniku u obliku naknada za usluge istraživanja i razvoja. Nadalje, u odredbama ugovora navedeno je da rezultati istraživanja i razvoja, uključujući sva prava intelektualnog vlasništva koja proizlaze iz tih usluga, pripadaju objema stranama i da je pravo na podnošenje zahtjeva ostalo društvu koje je izvršavalo projekt istraživanja i razvoja, tj. proizvođaču izvozniku. Komisija je utvrdila da su te usluge istraživanja i razvoja obuhvaćale i predmetni proizvod. Stoga je Komisija na toj osnovi smatrala sredstva pružena u obliku naknada za istraživanje i razvoj bespovratnim sredstvima koja je kineska vlada u potpunosti dodijelila proizvođaču izvozniku. Povezani dobavljači u grupi isto su primili znatna bespovratna sredstva za projekte istraživanja i razvoja.

| (181) | Velik udio društava u toj grupi u uzorku nalazi se u Zoni Istočnog jezera za razvoj novih tehnologija u Wuhanu i zbog toga su ta društva primila sredstva za istraživanje i razvoj. Ta se zona za visoku tehnologiju često naziva i „Optička dolina” (43) zbog usmjerenosti na proizvodnju optoelektronike, uključujući KOV-ove. Kako je opisano u uvodnim izjavama od 123. do 125., Zona Istočnog jezera za razvoj industrije novih tehnologija u Wuhanu bila je glavno mjesto proizvodnje KOV-ova, a proizvođači KOV-ova koji posluju u toj zoni primaju različite oblike poticaja i državnih potpora, uključujući bespovratna sredstva (44). |
| --- | --- |

(181)

Velik udio društava u toj grupi u uzorku nalazi se u Zoni Istočnog jezera za razvoj novih tehnologija u Wuhanu i zbog toga su ta društva primila sredstva za istraživanje i razvoj. Ta se zona za visoku tehnologiju često naziva i „Optička dolina” (43) zbog usmjerenosti na proizvodnju optoelektronike, uključujući KOV-ove. Kako je opisano u uvodnim izjavama od 123. do 125., Zona Istočnog jezera za razvoj industrije novih tehnologija u Wuhanu bila je glavno mjesto proizvodnje KOV-ova, a proizvođači KOV-ova koji posluju u toj zoni primaju različite oblike poticaja i državnih potpora, uključujući bespovratna sredstva (44).

43

44

| (182) | Kad je riječ o drugoj grupi u uzorku, Komisija je utvrdila da je vrijednost bespovratnih sredstava kojima se podupire istraživanje i razvoj ili koja se koriste u svrhu transformacije ili inovacija činila 90 % bespovratnih sredstava primljenih u razdoblju ispitnog postupka za jedno od društava izvoznika i više od 40 % za drugo društvo izvoznika. |
| --- | --- |

(182)

Kad je riječ o drugoj grupi u uzorku, Komisija je utvrdila da je vrijednost bespovratnih sredstava kojima se podupire istraživanje i razvoj ili koja se koriste u svrhu transformacije ili inovacija činila 90 % bespovratnih sredstava primljenih u razdoblju ispitnog postupka za jedno od društava izvoznika i više od 40 % za drugo društvo izvoznika.

| (183) | Provedba planova i programa opisanih u uvodnim izjavama od 81. do 126. rezultirala je konkretnim novčanim isplatama. Doista, izravne državne subvencije među instrumentima su kojima kineska vlada upravlja razvojem sektora KOV-ova. U javno dostupnom godišnjem izvješću proizvođača izvoznika FTT-a za 2019. potvrđuje se da je društvo potkraj 2019. imalo 393,8 milijuna CNY odgođenih prihoda u vladinim subvencijama i 45,8 milijuna CNY vladinih subvencija kao „drugi prihod” (45). U javno dostupnom godišnjem izvješću proizvođača izvoznika ZTT-a za 2019. potvrđuje se da je društvo imalo 150,3 milijuna CNY odgođenih prihoda u vladinim subvencijama i da je krajem 2019. primilo 361,1 milijun CNY vladinih subvencija povezanih sa svakodnevnim aktivnostima društva (46). |
| --- | --- |

(183)

Provedba planova i programa opisanih u uvodnim izjavama od 81. do 126. rezultirala je konkretnim novčanim isplatama. Doista, izravne državne subvencije među instrumentima su kojima kineska vlada upravlja razvojem sektora KOV-ova. U javno dostupnom godišnjem izvješću proizvođača izvoznika FTT-a za 2019. potvrđuje se da je društvo potkraj 2019. imalo 393,8 milijuna CNY odgođenih prihoda u vladinim subvencijama i 45,8 milijuna CNY vladinih subvencija kao „drugi prihod” (45). U javno dostupnom godišnjem izvješću proizvođača izvoznika ZTT-a za 2019. potvrđuje se da je društvo imalo 150,3 milijuna CNY odgođenih prihoda u vladinim subvencijama i da je krajem 2019. primilo 361,1 milijun CNY vladinih subvencija povezanih sa svakodnevnim aktivnostima društva (46).

45

46

| (184) | Programi bespovratnih sredstava od kojih su grupe društava u uzorku ostvarile koristi u velikoj su mjeri slično osmišljeni. Ovisno o svrsi utvrđuju se kriteriji na temelju kojih poduzeća mogu podnijeti zahtjev, a financijska potpora dodjeljuje se ako se oni zadovolje. |
| --- | --- |

(184)

Programi bespovratnih sredstava od kojih su grupe društava u uzorku ostvarile koristi u velikoj su mjeri slično osmišljeni. Ovisno o svrsi utvrđuju se kriteriji na temelju kojih poduzeća mogu podnijeti zahtjev, a financijska potpora dodjeljuje se ako se oni zadovolje.

| (185) | Neka od bespovratnih sredstava koja se pružaju društvima u uzorku imaju pravnu osnovu u „Nacionalnom programu visokotehnoloških istraživanja i razvoja”, u takozvanim „Mjerama upravljanja Programom 863”. Te mjere upravljanja isto tako ukazuju na funkcioniranje državnog planiranja u NRK-u, kako je opisano u uvodnoj izjavi 79. U članku 2. navodi se sljedeće: „Nacionalni plan visokotehnoloških istraživanja i razvoja (863) je znanstveni i tehnološki program s jasnim nacionalnim ciljevima, a podupire se središnjom dodjelom financijskih sredstava.” U članku 29. istog dokumenta utvrđuje se postupak za odobravanje projekata koji ispunjavaju uvjete. On odražava prethodno opisani mehanizam: nakon zahtjeva te njegova prihvaćanja i ocjene stručna skupina iznosi prijedloge za projekt i procjene financiranja projekta, a na kraju zajednički ured odobrava i potpisuje bespovratna sredstva. |
| --- | --- |

(185)

Neka od bespovratnih sredstava koja se pružaju društvima u uzorku imaju pravnu osnovu u „Nacionalnom programu visokotehnoloških istraživanja i razvoja”, u takozvanim „Mjerama upravljanja Programom 863”. Te mjere upravljanja isto tako ukazuju na funkcioniranje državnog planiranja u NRK-u, kako je opisano u uvodnoj izjavi 79. U članku 2. navodi se sljedeće: „Nacionalni plan visokotehnoloških istraživanja i razvoja (863) je znanstveni i tehnološki program s jasnim nacionalnim ciljevima, a podupire se središnjom dodjelom financijskih sredstava.” U članku 29. istog dokumenta utvrđuje se postupak za odobravanje projekata koji ispunjavaju uvjete. On odražava prethodno opisani mehanizam: nakon zahtjeva te njegova prihvaćanja i ocjene stručna skupina iznosi prijedloge za projekt i procjene financiranja projekta, a na kraju zajednički ured odobrava i potpisuje bespovratna sredstva.

| (186) | Postoje dodatne pravne odredbe koje čine osnovu programa subvencioniranja u kojima sudjeluju proizvođači KOV-ova. |
| --- | --- |

(186)

Postoje dodatne pravne odredbe koje čine osnovu programa subvencioniranja u kojima sudjeluju proizvođači KOV-ova.

| (187) | Među tim pravnim dokumentima nalazi se „Obavijest o utvrđivanju godišnjih projekata za 2018. u sklopu ključnih posebnih projekata u području optoelektroničkih i mikroelektroničkih uređaja i integracije”. U toj se obavijesti navodi da su za koordinaciju i praćenje provedbe projekata zadužene takozvane vodeće jedinice projekata, koje čine odabrana društva koja primaju potporu od odgovarajućeg programa i nadziru druge korisnike. |
| --- | --- |

(187)

Među tim pravnim dokumentima nalazi se „Obavijest o utvrđivanju godišnjih projekata za 2018. u sklopu ključnih posebnih projekata u području optoelektroničkih i mikroelektroničkih uređaja i integracije”. U toj se obavijesti navodi da su za koordinaciju i praćenje provedbe projekata zadužene takozvane vodeće jedinice projekata, koje čine odabrana društva koja primaju potporu od odgovarajućeg programa i nadziru druge korisnike.

| (188) | Posebni sadržaj bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju na temelju tog programa naveden je u njihovim prilozima. Primjerice, jedan od programa koji su se primjenjivali tijekom RIP-a opisan je kao „25G/100G hibridni fotonski integrirani čip i modul u pasivnoj optičkoj mreži (PON)” i sredstva u njemu iznosila su 50,54 milijuna CNY. Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku primio je bespovratna sredstva u okviru tog programa. Tim bespovratnim sredstvima kineska vlada nastoji potaknuti istraživanje i razvoj, što se može vidjeti iz „Ciljeva projekta”, koji su među ostalim opisani kao „istraživanje laserske tehnologije 25G čipova velike snage za pasivnu optičku mrežu (PON)”. Pasivna optička mreža je svjetlovodna telekomunikacijska tehnologija kojom se krajnjim korisnicima pruža širokopojasni mrežni pristup. |
| --- | --- |

(188)

Posebni sadržaj bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju na temelju tog programa naveden je u njihovim prilozima. Primjerice, jedan od programa koji su se primjenjivali tijekom RIP-a opisan je kao „25G/100G hibridni fotonski integrirani čip i modul u pasivnoj optičkoj mreži (PON)” i sredstva u njemu iznosila su 50,54 milijuna CNY. Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku primio je bespovratna sredstva u okviru tog programa. Tim bespovratnim sredstvima kineska vlada nastoji potaknuti istraživanje i razvoj, što se može vidjeti iz „Ciljeva projekta”, koji su među ostalim opisani kao „istraživanje laserske tehnologije 25G čipova velike snage za pasivnu optičku mrežu (PON)”. Pasivna optička mreža je svjetlovodna telekomunikacijska tehnologija kojom se krajnjim korisnicima pruža širokopojasni mrežni pristup.

| (189) | Na temelju istog dokumenta odobren je i projekt pod nazivom „Projekt 25G/50G/100G PON silicijskih optoelektroničkih čipova i podsustava za optički pristup” s ukupnim sredstvima u iznosu od 64,17 milijuna CNY. Cilj tih bespovratnih sredstava nedvojbeno ukazuje na to da su namijenjena istraživanju optičkih modulatora, optičkih detektora, fotodetektora i silicijske višekanalne tehnologije PON-a brzine 100 Gbit/s, a svi se ti elementi koriste u svjetlovodnim mrežama. |
| --- | --- |

(189)

Na temelju istog dokumenta odobren je i projekt pod nazivom „Projekt 25G/50G/100G PON silicijskih optoelektroničkih čipova i podsustava za optički pristup” s ukupnim sredstvima u iznosu od 64,17 milijuna CNY. Cilj tih bespovratnih sredstava nedvojbeno ukazuje na to da su namijenjena istraživanju optičkih modulatora, optičkih detektora, fotodetektora i silicijske višekanalne tehnologije PON-a brzine 100 Gbit/s, a svi se ti elementi koriste u svjetlovodnim mrežama.

| (190) | Na temelju navedene obavijesti uspostavljen je još jedan projekt pod nazivom „Projekt tehnologije optičke emisije i čipova s integriranom kontrolom u koherentnom optičkom komunikacijskom sustavu” sa sredstvima u iznosu od 41,77 milijuna CNY, koji bi se trebao provoditi od kolovoza 2019. do srpnja 2022. Budući da su kao predmet istraživanja definirani laseri, laserski čipovi i modulatori, tim se bespovratnim sredstvima općenito podupiru proizvođači u industriji optičkih mreža, a konkretnije proizvođači KOV-ova. Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku ubraja se u korisnike tog programa. |
| --- | --- |

(190)

Na temelju navedene obavijesti uspostavljen je još jedan projekt pod nazivom „Projekt tehnologije optičke emisije i čipova s integriranom kontrolom u koherentnom optičkom komunikacijskom sustavu” sa sredstvima u iznosu od 41,77 milijuna CNY, koji bi se trebao provoditi od kolovoza 2019. do srpnja 2022. Budući da su kao predmet istraživanja definirani laseri, laserski čipovi i modulatori, tim se bespovratnim sredstvima općenito podupiru proizvođači u industriji optičkih mreža, a konkretnije proizvođači KOV-ova. Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku ubraja se u korisnike tog programa.

| (191) | Još jedan program za potporu internetskoj industriji, a posebice proizvođačima KOV-ova, proizlazi iz „Obavijesti o izdavanju dokumenta o utvrđivanju ključnih posebnih projekata u području širokopojasnih komunikacija i novih mreža iz Nacionalnog programa ključnog istraživanja i razvoja iz 2019.” Na temelju te obavijesti odobren je projekt „Istraživanje i demonstracija primjene 100G optičkog prijenosnog sustava male potrošnje energije, visokog stupnja integracije i visokih performansi”, za koji su prikupljena sredstva u iznosu od 95,47 milijuna CNY. U opisu ciljeva projekta navodi se da će ta bespovratna sredstva doprinijeti neovisnosti od opskrbe stranim uređajima koji su potrebni za 100G brzu optičku prijenosnu tehnologiju, a da bi se to ostvarilo, potrebno je istraživati i realizirati brze optoelektroničke uređaje, module i opremu za 100G optičku prijenosnu platformu na temelju neovisnih uređaja s čipovima. Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku primio je bespovratna sredstva za istraživanje i razvoj na temelju tog programa u vrijednosti od 8 360 000 CNY. |
| --- | --- |

(191)

Još jedan program za potporu internetskoj industriji, a posebice proizvođačima KOV-ova, proizlazi iz „Obavijesti o izdavanju dokumenta o utvrđivanju ključnih posebnih projekata u području širokopojasnih komunikacija i novih mreža iz Nacionalnog programa ključnog istraživanja i razvoja iz 2019.” Na temelju te obavijesti odobren je projekt „Istraživanje i demonstracija primjene 100G optičkog prijenosnog sustava male potrošnje energije, visokog stupnja integracije i visokih performansi”, za koji su prikupljena sredstva u iznosu od 95,47 milijuna CNY. U opisu ciljeva projekta navodi se da će ta bespovratna sredstva doprinijeti neovisnosti od opskrbe stranim uređajima koji su potrebni za 100G brzu optičku prijenosnu tehnologiju, a da bi se to ostvarilo, potrebno je istraživati i realizirati brze optoelektroničke uređaje, module i opremu za 100G optičku prijenosnu platformu na temelju neovisnih uređaja s čipovima. Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku primio je bespovratna sredstva za istraživanje i razvoj na temelju tog programa u vrijednosti od 8 360 000 CNY.

(c)   Zaključak

| (192) | Bespovratnim sredstvima povezanima s tehnologijom, inovacijama i razvojem, uključujući bespovratna sredstva za projekte istraživanja i razvoja opisane u uvodnim izjavama od 184. do 191., dodjeljuju se subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe, tj. prijenosi sredstava kineske vlade proizvođačima predmetnog proizvoda u obliku bespovratnih sredstava. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 183., u poslovnim knjigama proizvođača izvoznika u uzorku većina tih sredstava knjiži se kao državna subvencija. |
| --- | --- |

(192)

Bespovratnim sredstvima povezanima s tehnologijom, inovacijama i razvojem, uključujući bespovratna sredstva za projekte istraživanja i razvoja opisane u uvodnim izjavama od 184. do 191., dodjeljuju se subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe, tj. prijenosi sredstava kineske vlade proizvođačima predmetnog proizvoda u obliku bespovratnih sredstava. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 183., u poslovnim knjigama proizvođača izvoznika u uzorku većina tih sredstava knjiži se kao državna subvencija.

| (193) | Te su subvencije specifične u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer ih mogu dobiti samo društva koja posluju u ključnim područjima ili tehnologijama, kako je navedeno u smjernicama, administrativnim mjerama i katalozima koji se redovito objavljuju, a među prihvatljivim sektorima je sektor KOV-ova. |
| --- | --- |

(193)

Te su subvencije specifične u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer ih mogu dobiti samo društva koja posluju u ključnim područjima ili tehnologijama, kako je navedeno u smjernicama, administrativnim mjerama i katalozima koji se redovito objavljuju, a među prihvatljivim sektorima je sektor KOV-ova.

| (194) | Nakon konačne objave kineska vlada i Connect Com tvrdili su da nikakva bespovratna sredstva za istraživanje i razvoj nisu bila usmjerena na industriju KOV-ova i da Zona Istočnog jezera za razvoj novih tehnologija u Wuhanu ne pruža potporu društvima koja proizvode KOV-ove jer je sva navodna potpora iz te zone povezana s industrijama koje se nalaze na početku ili na kraju proizvodnog lanca KOV-ova. Kineska vlada usto je tvrdila da Komisija nije dokazala da su predmetna bespovratna sredstva specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe i da nije ispunila uvjet koji je utvrdilo povjerenstvo u predmetu EZ – zrakoplovi, prema kojem specifičnost zahtijeva utvrđivanje izričitog ograničenja navodne subvencije i da se u tom ograničenju mora „jasno izraziti sve što se misli, ne ostavljajući ništa samo implicirano ili sugerirano”. Tvrdila je i da je Komisijin zaključak da su ta bespovratna sredstva izričito ograničena na industriju KOV-ova bio očito pogrešan, pozivajući se na izvješće Žalbenog tijela iz predmeta SAD – veliki putnički zrakoplovi, prema kojem je ispitivanje toga je li subvencija izričito ograničena usmjereno „ne samo na to je li se subvencija pružala određenim primateljima koji su utvrđeni u pritužbi, već je usmjereno i na sva poduzeća ili industrije koji imaju pravo na primanje te iste subvencije”. |
| --- | --- |

(194)

Nakon konačne objave kineska vlada i Connect Com tvrdili su da nikakva bespovratna sredstva za istraživanje i razvoj nisu bila usmjerena na industriju KOV-ova i da Zona Istočnog jezera za razvoj novih tehnologija u Wuhanu ne pruža potporu društvima koja proizvode KOV-ove jer je sva navodna potpora iz te zone povezana s industrijama koje se nalaze na početku ili na kraju proizvodnog lanca KOV-ova. Kineska vlada usto je tvrdila da Komisija nije dokazala da su predmetna bespovratna sredstva specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe i da nije ispunila uvjet koji je utvrdilo povjerenstvo u predmetu EZ – zrakoplovi, prema kojem specifičnost zahtijeva utvrđivanje izričitog ograničenja navodne subvencije i da se u tom ograničenju mora „jasno izraziti sve što se misli, ne ostavljajući ništa samo implicirano ili sugerirano”. Tvrdila je i da je Komisijin zaključak da su ta bespovratna sredstva izričito ograničena na industriju KOV-ova bio očito pogrešan, pozivajući se na izvješće Žalbenog tijela iz predmeta SAD – veliki putnički zrakoplovi, prema kojem je ispitivanje toga je li subvencija izričito ograničena usmjereno „ne samo na to je li se subvencija pružala određenim primateljima koji su utvrđeni u pritužbi, već je usmjereno i na sva poduzeća ili industrije koji imaju pravo na primanje te iste subvencije”.

EZ – zrakoplovi

SAD – veliki putnički zrakoplovi

| (195) | Komisija je već dokazala specifičnost bespovratnih sredstava u uvodnoj izjavi 193. Uvjete doista ispunjavaju samo društva koja posluju u ključnim područjima ili tehnologijama navedenima u smjernicama, administrativnim mjerama i katalozima. Nadalje, proizvođači izvoznici koji surađuju dostavili su dokumente povezane s bespovratnim sredstvima kao što su pravni dokumenti i obavijesti o dodjeli, a koji su pokazali da su bespovratna sredstva dodijeljena društvima koja posluju u određenim specificiranim industrijama ili sektorima i/ili provode posebne industrijske projekte koje potiče država. Stoga je Komisija ponovila zaključak da su ta bespovratna sredstva dostupna samo jasno utvrđenom podskupu određenih poduzeća i/ili gospodarskih sektora, koji je zasigurno uži i posebno definiran kao predmetna poduzeća i sektori iz predmeta EZ – zrakoplovi. Također, Komisija je utvrdila da uvjeti prihvatljivosti tih bespovratnih sredstava nisu bili jasni ni objektivni, niti su se primjenjivali automatski, pa nisu ispunili zahtjeve nespecifičnosti iz članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(195)

Komisija je već dokazala specifičnost bespovratnih sredstava u uvodnoj izjavi 193. Uvjete doista ispunjavaju samo društva koja posluju u ključnim područjima ili tehnologijama navedenima u smjernicama, administrativnim mjerama i katalozima. Nadalje, proizvođači izvoznici koji surađuju dostavili su dokumente povezane s bespovratnim sredstvima kao što su pravni dokumenti i obavijesti o dodjeli, a koji su pokazali da su bespovratna sredstva dodijeljena društvima koja posluju u određenim specificiranim industrijama ili sektorima i/ili provode posebne industrijske projekte koje potiče država. Stoga je Komisija ponovila zaključak da su ta bespovratna sredstva dostupna samo jasno utvrđenom podskupu određenih poduzeća i/ili gospodarskih sektora, koji je zasigurno uži i posebno definiran kao predmetna poduzeća i sektori iz predmeta EZ – zrakoplovi. Također, Komisija je utvrdila da uvjeti prihvatljivosti tih bespovratnih sredstava nisu bili jasni ni objektivni, niti su se primjenjivali automatski, pa nisu ispunili zahtjeve nespecifičnosti iz članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe.

EZ – zrakoplovi

| (196) | Komisija se nije složila s tvrdnjom kineske vlade da Zona Istočnog jezera za razvoj novih tehnologija u Wuhanu nije pružala potporu društvima koja proizvode KOV-ove i da je sva navodna potpora iz te zone povezana s industrijama koje se nalaze na početku ili na kraju proizvodnog lanca KOV-ova. Prvo, Komisija je utvrdila da su proizvođači izvoznici ostvarili korist od sredstava za istraživanje i razvoj koja su tijela Zone Istočnog jezera za razvoj novih tehnologija u Wuhanu dodijelila njihovu matičnom društvu. Drugo, čak i kad bi navod kineske vlade da je sva navodna potpora iz te zone povezana samo s industrijama koje se nalaze na početku ili na kraju proizvodnog lanca KOV-ova bio istinit, to nije dokaz da povezani proizvođači KOV-ova nisu imali koristi od takvih bespovratnih sredstava. Komisija je doista ispitala sva povezana društva koja su proizvođače izvoznike opskrbljivala ulaznim materijalima i koja su dio svojih subvencija, uključujući bespovratna sredstva, dodijelila predmetnom proizvodu. Stoga se ta tvrdnja smatrala neosnovanom. |
| --- | --- |

(196)

Komisija se nije složila s tvrdnjom kineske vlade da Zona Istočnog jezera za razvoj novih tehnologija u Wuhanu nije pružala potporu društvima koja proizvode KOV-ove i da je sva navodna potpora iz te zone povezana s industrijama koje se nalaze na početku ili na kraju proizvodnog lanca KOV-ova. Prvo, Komisija je utvrdila da su proizvođači izvoznici ostvarili korist od sredstava za istraživanje i razvoj koja su tijela Zone Istočnog jezera za razvoj novih tehnologija u Wuhanu dodijelila njihovu matičnom društvu. Drugo, čak i kad bi navod kineske vlade da je sva navodna potpora iz te zone povezana samo s industrijama koje se nalaze na početku ili na kraju proizvodnog lanca KOV-ova bio istinit, to nije dokaz da povezani proizvođači KOV-ova nisu imali koristi od takvih bespovratnih sredstava. Komisija je doista ispitala sva povezana društva koja su proizvođače izvoznike opskrbljivala ulaznim materijalima i koja su dio svojih subvencija, uključujući bespovratna sredstva, dodijelila predmetnom proizvodu. Stoga se ta tvrdnja smatrala neosnovanom.

(d)   Izračun iznosa subvencije

| (197) | Kako bi se utvrdila korist u razdoblju ispitnog postupka, Komisija je uzela u obzir bespovratna sredstva primljena u razdoblju ispitnog postupka i ona primljena prije tog razdoblja, ali čije se razdoblje amortizacije nastavilo u razdoblju ispitnog postupka. Kad je riječ o bespovratnim sredstvima koja nisu amortizirana, smatralo se da je ta korist iznos primljen u razdoblju ispitnog postupka. Za bespovratna sredstva povezana s projektom i imovinom smatralo se da je korist udio ukupnog iznosa bespovratnih sredstava koja su amortizirana u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(197)

Kako bi se utvrdila korist u razdoblju ispitnog postupka, Komisija je uzela u obzir bespovratna sredstva primljena u razdoblju ispitnog postupka i ona primljena prije tog razdoblja, ali čije se razdoblje amortizacije nastavilo u razdoblju ispitnog postupka. Kad je riječ o bespovratnim sredstvima koja nisu amortizirana, smatralo se da je ta korist iznos primljen u razdoblju ispitnog postupka. Za bespovratna sredstva povezana s projektom i imovinom smatralo se da je korist udio ukupnog iznosa bespovratnih sredstava koja su amortizirana u razdoblju ispitnog postupka.

| (198) | Kad je riječ o bespovratnim sredstvima primljenima kao naknada za usluge istraživanja i razvoja koje su opisane u uvodnoj izjavi 180., Komisija je u obzir uzela iznose primljene kao naknade za istraživanje i razvoj u razdoblju ispitnog postupka i dodijelila ih predmetnom proizvodu na temelju udjela koji je promet predmetnog proizvoda činio u ukupnom prometu proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(198)

Kad je riječ o bespovratnim sredstvima primljenima kao naknada za usluge istraživanja i razvoja koje su opisane u uvodnoj izjavi 180., Komisija je u obzir uzela iznose primljene kao naknade za istraživanje i razvoj u razdoblju ispitnog postupka i dodijelila ih predmetnom proizvodu na temelju udjela koji je promet predmetnog proizvoda činio u ukupnom prometu proizvođača izvoznika.

| (199) | Nakon konačne objave Connect Com tvrdio je da ne može učinkovito ostvariti pravo na obranu i zatražio od Komisije da objavi iznos udjela bespovratnih sredstava koja su izričito pružena za proizvodnju KOV-ova i dodijeljena proizvodnji predmetnog proizvoda za proizvođače izvoznike koji surađuju. |
| --- | --- |

(199)

Nakon konačne objave Connect Com tvrdio je da ne može učinkovito ostvariti pravo na obranu i zatražio od Komisije da objavi iznos udjela bespovratnih sredstava koja su izričito pružena za proizvodnju KOV-ova i dodijeljena proizvodnji predmetnog proizvoda za proizvođače izvoznike koji surađuju.

| (200) | Komisija nije mogla podijeliti takve informacije jer se smatraju osjetljivim poslovnim informacijama. To društvo osim toga nije objasnilo zašto bi uvid u taj iznos bio neophodan za obranu njegovih prava. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(200)

Komisija nije mogla podijeliti takve informacije jer se smatraju osjetljivim poslovnim informacijama. To društvo osim toga nije objasnilo zašto bi uvid u taj iznos bio neophodan za obranu njegovih prava. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (201) | Komisija je razmotrila može li se primijeniti dodatna godišnja komercijalna kamatna stopa u skladu s odjeljkom F. točkom (a) smjernica Komisije za izračun iznosa subvencije (47). Međutim, takav bi pristup uključivao niz složenih hipotetskih čimbenika za koje nisu bili dostupni točni podaci. Stoga je Komisija utvrdila da bi bilo prikladnije rasporediti iznose tijekom razdoblja ispitnog postupka u skladu sa stopama amortizacije projekata istraživanja i razvoja te imovine, u skladu s metodom izračuna koja je korištena u prethodnim predmetima (48). |
| --- | --- |

(201)

Komisija je razmotrila može li se primijeniti dodatna godišnja komercijalna kamatna stopa u skladu s odjeljkom F. točkom (a) smjernica Komisije za izračun iznosa subvencije (47). Međutim, takav bi pristup uključivao niz složenih hipotetskih čimbenika za koje nisu bili dostupni točni podaci. Stoga je Komisija utvrdila da bi bilo prikladnije rasporediti iznose tijekom razdoblja ispitnog postupka u skladu sa stopama amortizacije projekata istraživanja i razvoja te imovine, u skladu s metodom izračuna koja je korištena u prethodnim predmetima (48).

47

48

3.4.2.   Ostala bespovratna sredstva

Ostala bespovratna sredstva

| (202) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 175., Komisija je utvrdila da su dvije grupe društava u uzorku primile i druga bespovratna sredstva, kao što su bespovratna sredstva povezana s imovinom, popusti na kamate za zajmove, bespovratna sredstva za potporu izvozu i bespovratna sredstva usmjerena na razvoj malih i srednjih poduzeća. |
| --- | --- |

(202)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 175., Komisija je utvrdila da su dvije grupe društava u uzorku primile i druga bespovratna sredstva, kao što su bespovratna sredstva povezana s imovinom, popusti na kamate za zajmove, bespovratna sredstva za potporu izvozu i bespovratna sredstva usmjerena na razvoj malih i srednjih poduzeća.

(a)   Pravna osnova

| (203) | Ta su bespovratna sredstva društvima dala nacionalna, pokrajinska, gradska, okružna ili oblasna državna tijela, a sva se čine specifična za društva u uzorku ili specifična u smislu lokacije ili vrste industrije. Neka društva u uzorku nisu objavila informacije o pravnoj osnovi na temelju koje su dana ta bespovratna sredstva. Međutim, Komisija je od nekih društava dobila primjerak dokumenata koje je izdalo državno tijelo koje je dalo sredstva pod nazivom „obavijest”. |
| --- | --- |

(203)

Ta su bespovratna sredstva društvima dala nacionalna, pokrajinska, gradska, okružna ili oblasna državna tijela, a sva se čine specifična za društva u uzorku ili specifična u smislu lokacije ili vrste industrije. Neka društva u uzorku nisu objavila informacije o pravnoj osnovi na temelju koje su dana ta bespovratna sredstva. Međutim, Komisija je od nekih društava dobila primjerak dokumenata koje je izdalo državno tijelo koje je dalo sredstva pod nazivom „obavijest”.

(b)   Nalazi ispitnog postupka

| (204) | Primjeri takvih drugih bespovratnih sredstava uključuju bespovratna sredstva povezana s imovinom, sredstva za patente, sredstva i nagrade za znanost i tehnologiju, sredstva za razvoj poslovanja, sredstva za promicanje izvoza, bespovratna sredstva za poboljšanje kvalitete i učinkovitosti industrije, sredstva za potporu trgovini na lokalnoj razini, sredstva za vanjski gospodarski i trgovinski razvoj te nagrade za sigurnost proizvodnje. |
| --- | --- |

(204)

Primjeri takvih drugih bespovratnih sredstava uključuju bespovratna sredstva povezana s imovinom, sredstva za patente, sredstva i nagrade za znanost i tehnologiju, sredstva za razvoj poslovanja, sredstva za promicanje izvoza, bespovratna sredstva za poboljšanje kvalitete i učinkovitosti industrije, sredstva za potporu trgovini na lokalnoj razini, sredstva za vanjski gospodarski i trgovinski razvoj te nagrade za sigurnost proizvodnje.

| (205) | S obzirom na velik broj bespovratnih sredstava koje je Komisija utvrdila u poslovnim knjigama grupa društava u uzorku, u ovoj se Uredbi iznosi samo sažetak glavnih nalaza. Dokaze o postojanju brojnih bespovratnih sredstava i činjenice da su ih dodijelile različite razine kineske vlade prvotno su dostavile dvije grupe u uzorku. Detaljni nalazi o tim bespovratnim sredstvima dostavljeni su pojedinačnim društvima u njihovim posebnim dokumentima o objavi. |
| --- | --- |

(205)

S obzirom na velik broj bespovratnih sredstava koje je Komisija utvrdila u poslovnim knjigama grupa društava u uzorku, u ovoj se Uredbi iznosi samo sažetak glavnih nalaza. Dokaze o postojanju brojnih bespovratnih sredstava i činjenice da su ih dodijelile različite razine kineske vlade prvotno su dostavile dvije grupe u uzorku. Detaljni nalazi o tim bespovratnim sredstvima dostavljeni su pojedinačnim društvima u njihovim posebnim dokumentima o objavi.

(c)   Zaključak

| (206) | Ta druga bespovratna sredstva čine subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer je izvršen prijenos sredstava kineske vlade grupama društava u uzorku u obliku bespovratnih sredstava te je time ostvarena korist. |
| --- | --- |

(206)

Ta druga bespovratna sredstva čine subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer je izvršen prijenos sredstava kineske vlade grupama društava u uzorku u obliku bespovratnih sredstava te je time ostvarena korist.

| (207) | Grupe društava u uzorku dostavile su informacije o iznosu bespovratnih sredstava i tijelu koje ih je dodijelilo i isplatilo. Predmetna društva su u poslovnim knjigama tu dobit uglavnom knjižila pod naslovom „dobit od subvencija” i te su poslovne knjige podvrgnula neovisnoj reviziji. Komisija je informacije o tim bespovratnim sredstvima smatrala valjanim dokazom o subvenciji na temelju koje je ostvarena korist. |
| --- | --- |

(207)

Grupe društava u uzorku dostavile su informacije o iznosu bespovratnih sredstava i tijelu koje ih je dodijelilo i isplatilo. Predmetna društva su u poslovnim knjigama tu dobit uglavnom knjižila pod naslovom „dobit od subvencija” i te su poslovne knjige podvrgnula neovisnoj reviziji. Komisija je informacije o tim bespovratnim sredstvima smatrala valjanim dokazom o subvenciji na temelju koje je ostvarena korist.

| (208) | Ta su bespovratna sredstva isto tako specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. osnovne uredbe jer se prema dokumentima koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju čini da su ograničena na određena društva, određene industrije, kao što je industrija KOV-ova, ili na specifične projekte u određenim regijama. Osim toga, neka od tih bespovratnih sredstava ovisila su o realizaciji izvoza u smislu članka 4. stavka 4. točke (a). |
| --- | --- |

(208)

Ta su bespovratna sredstva isto tako specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. osnovne uredbe jer se prema dokumentima koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju čini da su ograničena na određena društva, određene industrije, kao što je industrija KOV-ova, ili na specifične projekte u određenim regijama. Osim toga, neka od tih bespovratnih sredstava ovisila su o realizaciji izvoza u smislu članka 4. stavka 4. točke (a).

| (209) | Nadalje, ta bespovratna sredstva ne ispunjavaju zahtjeve o nespecifičnosti iz članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe jer uvjeti prihvatljivosti i stvarni kriteriji odabira za poduzeća koja su prihvatljiva nisu transparentni ni objektivni i ne primjenjuju se automatski. |
| --- | --- |

(209)

Nadalje, ta bespovratna sredstva ne ispunjavaju zahtjeve o nespecifičnosti iz članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe jer uvjeti prihvatljivosti i stvarni kriteriji odabira za poduzeća koja su prihvatljiva nisu transparentni ni objektivni i ne primjenjuju se automatski.

| (210) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da čak i ako su lokalne i/ili regionalne vlasti dodijelile navodna bespovratna sredstva, ona se ne mogu smatrati subvencijama specifičnima za određenu regiju. Istaknula je da se regionalna subvencija na temelju članka 2.2. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne može smatrati specifičnom ako je dodjeljuje sama regija (tj. regionalna ili lokalna vlada) (49) i da je Komisija trebala pokazati da postoji ograničenje pristupa bespovratnim sredstvima isključivo na temelju lokacije (50). |
| --- | --- |

(210)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da čak i ako su lokalne i/ili regionalne vlasti dodijelile navodna bespovratna sredstva, ona se ne mogu smatrati subvencijama specifičnima za određenu regiju. Istaknula je da se regionalna subvencija na temelju članka 2.2. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne može smatrati specifičnom ako je dodjeljuje sama regija (tj. regionalna ili lokalna vlada) (49) i da je Komisija trebala pokazati da postoji ograničenje pristupa bespovratnim sredstvima isključivo na temelju lokacije (50).

49

50

| (211) | U tom pogledu Komisija je istaknula da je u uvodnoj izjavi 208. zaključila da su bespovratna sredstva, osim bespovratnih sredstava povezanih s tehnologijom, inovacijama i razvojem, specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a), članka 4. stavka 3. i članka 4. stavka 4. točke (a) osnovne uredbe. Činilo se da je većina tih bespovratnih sredstava bila ograničena na određena društva koja su poslovala u određenim industrijama, kao što je industrija KOV-ova. Samo su se neka bespovratna sredstva činila povezanima s konkretnim projektima u određenim regijama. Činjenica da su ta bespovratna sredstva društvima dala nacionalna, pokrajinska, gradska, okružna ili oblasna državna tijela ne znači da ta sredstva nemaju pravnu osnovu na nacionalnoj razini i da se nisu odnosila na konkretne projekte u određenim regijama. Kineska vlada nije dostavila nikakve konkretne dokaze o tome da ta bespovratna sredstva nisu specifična (primjerice, o tome da su se bespovratna sredstva davala svim društvima u nadležnosti lokalnog tijela koje je djelovalo kao tijelo koje dodjeljuje subvenciju). Stoga je Komisija ponovila da je na temelju dokaza koji su joj bili na raspolaganju zaključila da ta bespovratna sredstva ne ispunjavaju zahtjeve o nespecifičnosti iz članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe i da su specifična na temelju članka 4. stavka 2. točke (a), članka 4. stavka 3. i članka 4. stavka 4. točke (a) osnovne uredbe te je stoga odbacila tvrdnju kineske vlade. |
| --- | --- |

(211)

U tom pogledu Komisija je istaknula da je u uvodnoj izjavi 208. zaključila da su bespovratna sredstva, osim bespovratnih sredstava povezanih s tehnologijom, inovacijama i razvojem, specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a), članka 4. stavka 3. i članka 4. stavka 4. točke (a) osnovne uredbe. Činilo se da je većina tih bespovratnih sredstava bila ograničena na određena društva koja su poslovala u određenim industrijama, kao što je industrija KOV-ova. Samo su se neka bespovratna sredstva činila povezanima s konkretnim projektima u određenim regijama. Činjenica da su ta bespovratna sredstva društvima dala nacionalna, pokrajinska, gradska, okružna ili oblasna državna tijela ne znači da ta sredstva nemaju pravnu osnovu na nacionalnoj razini i da se nisu odnosila na konkretne projekte u određenim regijama. Kineska vlada nije dostavila nikakve konkretne dokaze o tome da ta bespovratna sredstva nisu specifična (primjerice, o tome da su se bespovratna sredstva davala svim društvima u nadležnosti lokalnog tijela koje je djelovalo kao tijelo koje dodjeljuje subvenciju). Stoga je Komisija ponovila da je na temelju dokaza koji su joj bili na raspolaganju zaključila da ta bespovratna sredstva ne ispunjavaju zahtjeve o nespecifičnosti iz članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe i da su specifična na temelju članka 4. stavka 2. točke (a), članka 4. stavka 3. i članka 4. stavka 4. točke (a) osnovne uredbe te je stoga odbacila tvrdnju kineske vlade.

| (212) | Nakon konačne objave Connect Com tvrdio je da je subvencija specifična samo ako je izravno povezana s industrijom KOV-ova, a ne ako se odnosi na niz industrija, „kao što je” proizvodnja KOV-ova, kako je Komisija navela u uvodnoj izjavi 208. |
| --- | --- |

(212)

Nakon konačne objave Connect Com tvrdio je da je subvencija specifična samo ako je izravno povezana s industrijom KOV-ova, a ne ako se odnosi na niz industrija, „kao što je” proizvodnja KOV-ova, kako je Komisija navela u uvodnoj izjavi 208.

| (213) | Komisija je u tom pogledu pojasnila da se člankom 4. stavkom 2. osnovne uredbe propisuje da „[k]ako bi se utvrdilo je li neka subvencija specifična za poduzeće ili industriju ili grupu poduzeća ili industrije (dalje u tekstu: ‚određena poduzeća’) u okviru nadležnosti tijela koje dodjeljuje subvenciju, primjenjuju se sljedeća načela [...]”. Iz teksta te odredbe proizlazi da se specifičnost može odnositi i na „grupu poduzeća ili industrija”. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(213)

Komisija je u tom pogledu pojasnila da se člankom 4. stavkom 2. osnovne uredbe propisuje da „[k]ako bi se utvrdilo je li neka subvencija specifična za poduzeće ili industriju ili grupu poduzeća ili industrije (dalje u tekstu: ‚određena poduzeća’) u okviru nadležnosti tijela koje dodjeljuje subvenciju, primjenjuju se sljedeća načela [...]”. Iz teksta te odredbe proizlazi da se specifičnost može odnositi i na „grupu poduzeća ili industrija”. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

| (214) | Connect Com tvrdio je i da je Komisija zanemarila članak 4. stavak 2. točku (b) osnovne uredbe, u skladu s kojom ne postoji specifičnost ako tijelo nadležno za dodjelu subvencija utvrdi objektivne kriterije za prihvatljivost i iznos subvencije. |
| --- | --- |

(214)

Connect Com tvrdio je i da je Komisija zanemarila članak 4. stavak 2. točku (b) osnovne uredbe, u skladu s kojom ne postoji specifičnost ako tijelo nadležno za dodjelu subvencija utvrdi objektivne kriterije za prihvatljivost i iznos subvencije.

| (215) | Komisija je u tom pogledu objasnila da, kako je istaknuto u uvodnim izjavama 195. i 209., ta bespovratna sredstva ne ispunjavaju zahtjeve o nespecifičnosti iz članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe jer uvjeti prihvatljivosti i stvarni kriteriji odabira za poduzeća koja su prihvatljiva nisu transparentni ni objektivni i ne primjenjuju se automatski. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(215)

Komisija je u tom pogledu objasnila da, kako je istaknuto u uvodnim izjavama 195. i 209., ta bespovratna sredstva ne ispunjavaju zahtjeve o nespecifičnosti iz članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe jer uvjeti prihvatljivosti i stvarni kriteriji odabira za poduzeća koja su prihvatljiva nisu transparentni ni objektivni i ne primjenjuju se automatski. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(d)   Izračun iznosa subvencije

| (216) | Komisija je izračunala korist u skladu s metodom opisanom u uvodnoj izjavi 197. |
| --- | --- |

(216)

Komisija je izračunala korist u skladu s metodom opisanom u uvodnoj izjavi 197.

3.4.3.   Zaključak o programima bespovratnih sredstava

Zaključak o programima bespovratnih sredstava

| (217) | Stope subvencije utvrđene u odnosu na sva bespovratna sredstva tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvođače izvoznike u uzorku iznosile su:

  Bespovratna sredstva







  Naziv društva | Stopa subvencije |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(217)

Stope subvencije utvrđene u odnosu na sva bespovratna sredstva tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvođače izvoznike u uzorku iznosile su:

Bespovratna sredstva

Bespovratna sredstva

Naziv društva

Stopa subvencije

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

1,79  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,33  %

3.5.   Povlašteno financiranje

Povlašteno financiranje

3.5.1.   Financijske institucije koje pružaju povlašteno financiranje

Financijske institucije koje pružaju povlašteno financiranje

| (218) | Prema informacijama koje su dostavile dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku, 32 financijske institucije sa sjedištem u NRK-u pružile su im financiranje. Od te 32 financijske institucije njih 25 bilo je u državnom vlasništvu. Preostale financijske institucije bile su u privatnom vlasništvu ili Komisija nije mogla utvrditi jesu li u državnom ili privatnom vlasništvu. Međutim, samo je jedna banka u državnom vlasništvu ispunila posebni upitnik unatoč zahtjevu kineskoj vladi kojim su obuhvaćene sve financijske institucije koje su davale zajmove društvima u uzorku. |
| --- | --- |

(218)

Prema informacijama koje su dostavile dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku, 32 financijske institucije sa sjedištem u NRK-u pružile su im financiranje. Od te 32 financijske institucije njih 25 bilo je u državnom vlasništvu. Preostale financijske institucije bile su u privatnom vlasništvu ili Komisija nije mogla utvrditi jesu li u državnom ili privatnom vlasništvu. Međutim, samo je jedna banka u državnom vlasništvu ispunila posebni upitnik unatoč zahtjevu kineskoj vladi kojim su obuhvaćene sve financijske institucije koje su davale zajmove društvima u uzorku.

3.5.1.1.   Financijske institucije u državnom vlasništvu koje djeluju kao javna tijela

| (219) | Komisija je ispitala jesu li banke u državnom vlasništvu djelovale kao javna tijela u smislu članka 3. i članka 2. točke (b) osnovne uredbe. Tumačeći osnovnu uredbu u skladu s obvezama EU-a prema WTO-u, za utvrđivanje toga je li poduzeće u državnom vlasništvu javno tijelo primjenjiv je sljedeći test (51): „Važno je je li subjektu povjerena ovlast za izvršavanje javnih funkcija, a ne kako se to postiže. Postoje brojni različiti načini na koje bi vlada u užem smislu mogla subjektima dati ovlast. U skladu s tim, različite vrste dokaza mogu biti relevantne kako bi se pokazalo da je ta ovlast dodijeljena konkretnom subjektu. Dokaz da subjekt, de facto, izvršava javne funkcije može služiti kao dokaz da posjeduje ili da su mu povjerene javne ovlasti, posebno ako se tim dokazom upućuje na stalnu i sustavnu praksu. Smatramo da iz toga proizlazi da dokaz da vlada provodi znatnu kontrolu nad subjektom i njegovim postupanjem može, u određenim okolnostima, poslužiti kao dokaz da odgovarajući subjekt ima javne ovlasti i te ovlasti izvršava pri obnašanju javnih funkcija. Međutim, naglašavamo da, osim izričite delegacije ovlasti u okviru pravnog instrumenta, postojanje samo službenih veza između subjekta i vlade u užem smislu vjerojatno nije dovoljno za utvrđivanje nužnog posjedovanja javnih ovlasti. Stoga se, na primjer, samom činjenicom da je vlada većinski dioničar subjekta ne dokazuje da vlada izvršava znatnu kontrolu nad postupanjem tog subjekta, a još manje da mu je vlada dodijelila javne ovlasti. Međutim, u nekim slučajevima, kad dokazi upućuju na to da su formalni pokazatelji vladine kontrole višestruki te pritom postoje dokazi da se takva kontrola provodila u znatnoj mjeri, tada se na temelju tih dokaza može zaključiti da predmetni subjekt izvršava javne ovlasti.” |
| --- | --- |

(219)

Komisija je ispitala jesu li banke u državnom vlasništvu djelovale kao javna tijela u smislu članka 3. i članka 2. točke (b) osnovne uredbe. Tumačeći osnovnu uredbu u skladu s obvezama EU-a prema WTO-u, za utvrđivanje toga je li poduzeće u državnom vlasništvu javno tijelo primjenjiv je sljedeći test (51): „Važno je je li subjektu povjerena ovlast za izvršavanje javnih funkcija, a ne kako se to postiže. Postoje brojni različiti načini na koje bi vlada u užem smislu mogla subjektima dati ovlast. U skladu s tim, različite vrste dokaza mogu biti relevantne kako bi se pokazalo da je ta ovlast dodijeljena konkretnom subjektu. Dokaz da subjekt, de facto, izvršava javne funkcije može služiti kao dokaz da posjeduje ili da su mu povjerene javne ovlasti, posebno ako se tim dokazom upućuje na stalnu i sustavnu praksu. Smatramo da iz toga proizlazi da dokaz da vlada provodi znatnu kontrolu nad subjektom i njegovim postupanjem može, u određenim okolnostima, poslužiti kao dokaz da odgovarajući subjekt ima javne ovlasti i te ovlasti izvršava pri obnašanju javnih funkcija. Međutim, naglašavamo da, osim izričite delegacije ovlasti u okviru pravnog instrumenta, postojanje samo službenih veza između subjekta i vlade u užem smislu vjerojatno nije dovoljno za utvrđivanje nužnog posjedovanja javnih ovlasti. Stoga se, na primjer, samom činjenicom da je vlada većinski dioničar subjekta ne dokazuje da vlada izvršava znatnu kontrolu nad postupanjem tog subjekta, a još manje da mu je vlada dodijelila javne ovlasti. Međutim, u nekim slučajevima, kad dokazi upućuju na to da su formalni pokazatelji vladine kontrole višestruki te pritom postoje dokazi da se takva kontrola provodila u znatnoj mjeri, tada se na temelju tih dokaza može zaključiti da predmetni subjekt izvršava javne ovlasti.”

51

| (220) | Komisija je zatražila informacije o državnom vlasništvu te formalne pokazatelje vladine kontrole u bankama u državnom vlasništvu. Analizirala je i je li se kontrola provodila u znatnoj mjeri. Komisija se, za te potrebe, morala djelomično oslanjati na raspoložive podatke zbog odbijanja kineske vlade i banaka u državnom vlasništvu da dostave dokaze o procesu donošenja odluka koji je doveo do davanja povlaštenih zajmova, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 136. do 153. |
| --- | --- |

(220)

Komisija je zatražila informacije o državnom vlasništvu te formalne pokazatelje vladine kontrole u bankama u državnom vlasništvu. Analizirala je i je li se kontrola provodila u znatnoj mjeri. Komisija se, za te potrebe, morala djelomično oslanjati na raspoložive podatke zbog odbijanja kineske vlade i banaka u državnom vlasništvu da dostave dokaze o procesu donošenja odluka koji je doveo do davanja povlaštenih zajmova, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 136. do 153.

| (221) | Kako bi se provela ta analiza, Komisija je najprije ispitala informacije banke u državnom vlasništvu koja je odgovorila na posebni upitnik. |
| --- | --- |

(221)

Kako bi se provela ta analiza, Komisija je najprije ispitala informacije banke u državnom vlasništvu koja je odgovorila na posebni upitnik.

(1)   
  Financijske institucije u državnom vlasništvu koje djelomično surađuju

Financijske institucije u državnom vlasništvu koje djelomično surađuju

| (222) | Samo jedna banka u državnom vlasništvu, EXIM, dostavila je odgovor na upitnik. |
| --- | --- |

(222)

Samo jedna banka u državnom vlasništvu, EXIM, dostavila je odgovor na upitnik.

(a)   Vlasništvo i formalni pokazatelji kontrole kineske vlade

| (223) | Na temelju informacija koje je primila u odgovorima na upitnike Komisija je utvrdila da je kineska vlada izravno ili neizravno posjedovala više od 50 % dionica u toj financijskoj instituciji. |
| --- | --- |

(223)

Na temelju informacija koje je primila u odgovorima na upitnike Komisija je utvrdila da je kineska vlada izravno ili neizravno posjedovala više od 50 % dionica u toj financijskoj instituciji.

| (224) | U pogledu formalnih pokazatelja vladine kontrole nad bankom u državnom vlasništvu koja surađuje Komisija ju je označila „ključnom financijskom institucijom u državnom vlasništvu”. Konkretnije, u obavijesti „Privremeni pravilnik o nadzornim odborima u ključnim financijskim institucijama u državnom vlasništvu” (52) navodi se sljedeće: „Ključne financijske institucije u državnom vlasništvu navedene u ovom Pravilniku odnose se na banke za provedbu državne politike u državnom vlasništvu, poslovne banke, društva za upravljanje financijskom imovinom, društva za vrijednosne papire, osiguravajuća društva itd. (dalje u tekstu financijske institucije u državnom vlasništvu) kojima Državno vijeće određuje nadzorni odbor”. |
| --- | --- |

(224)

U pogledu formalnih pokazatelja vladine kontrole nad bankom u državnom vlasništvu koja surađuje Komisija ju je označila „ključnom financijskom institucijom u državnom vlasništvu”. Konkretnije, u obavijesti „Privremeni pravilnik o nadzornim odborima u ključnim financijskim institucijama u državnom vlasništvu” (52) navodi se sljedeće: „Ključne financijske institucije u državnom vlasništvu navedene u ovom Pravilniku odnose se na banke za provedbu državne politike u državnom vlasništvu, poslovne banke, društva za upravljanje financijskom imovinom, društva za vrijednosne papire, osiguravajuća društva itd. (dalje u tekstu financijske institucije u državnom vlasništvu) kojima Državno vijeće određuje nadzorni odbor”.

52

| (225) | Nadzorni odbor ključnih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje se u skladu s „Privremenim pravilnikom o nadzornim odborima u ključnim financijskim institucijama u državnom vlasništvu”. Na temelju članaka 3. i 5. tog Privremenog pravilnika Komisija je utvrdila da Državno vijeće određuje članove nadzornog odbora i da mu oni odgovaraju, što pokazuje da država ima institucionalnu kontrolu nad poslovnim aktivnostima banke u državnom vlasništvu koja surađuje. |
| --- | --- |

(225)

Nadzorni odbor ključnih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje se u skladu s „Privremenim pravilnikom o nadzornim odborima u ključnim financijskim institucijama u državnom vlasništvu”. Na temelju članaka 3. i 5. tog Privremenog pravilnika Komisija je utvrdila da Državno vijeće određuje članove nadzornog odbora i da mu oni odgovaraju, što pokazuje da država ima institucionalnu kontrolu nad poslovnim aktivnostima banke u državnom vlasništvu koja surađuje.

| (226) | Osim tih općenito primjenjivih pokazatelja Komisija je utvrdila sljedeće u pogledu EXIM-a. EXIM je osnovan i djeluje u skladu s „Obaviješću o osnivanju Kineske izvozno-uvozne banke” koju je izdalo Državno vijeće te Statutom EXIM-a. Prema statutu EXIM-a država izravno imenuje njegovu upravu. Državno vijeće imenuje nadzorni odbor u skladu s „Privremenim pravilnikom o nadzornim odborima u ključnim financijskim institucijama u državnom vlasništvu” i drugim zakonima i propisima te mu je nadzorni odbor odgovoran. |
| --- | --- |

(226)

Osim tih općenito primjenjivih pokazatelja Komisija je utvrdila sljedeće u pogledu EXIM-a. EXIM je osnovan i djeluje u skladu s „Obaviješću o osnivanju Kineske izvozno-uvozne banke” koju je izdalo Državno vijeće te Statutom EXIM-a. Prema statutu EXIM-a država izravno imenuje njegovu upravu. Državno vijeće imenuje nadzorni odbor u skladu s „Privremenim pravilnikom o nadzornim odborima u ključnim financijskim institucijama u državnom vlasništvu” i drugim zakonima i propisima te mu je nadzorni odbor odgovoran.

| (227) | U statutu se navodi i da partijski odbor EXIM-a ima vodeću i politički ključnu ulogu kako bi se osiguralo da EXIM provodi politike i glavne inicijative Partije i države. Vodstvo Partije uključeno je u sve aspekte korporativnog upravljanja. |
| --- | --- |

(227)

U statutu se navodi i da partijski odbor EXIM-a ima vodeću i politički ključnu ulogu kako bi se osiguralo da EXIM provodi politike i glavne inicijative Partije i države. Vodstvo Partije uključeno je u sve aspekte korporativnog upravljanja.

| (228) | U statutu se navodi i da je EXIM posvećen podupiranju razvoja vanjske trgovine i gospodarske suradnje, prekograničnim ulaganjima, inicijativi „Jedan pojas, jedan put”, suradnji u međunarodnom svojstvu i proizvodnji opreme. Njegov opseg poslovanja uključuje kratkoročne, srednjoročne i dugoročne zajmove kako su oni odobreni i u skladu s državnim politikama vanjske trgovine i ulaganja u inozemstvu, kao što su zajmovi za financiranje izvoza, zajmovi za financiranje uvoza, zajmovi za inozemne inženjerske usluge, zajmovi za prekomorska ulaganja, zajmovi kineske vlade za inozemnu pomoć i izvozni zajmovi za kupce. |
| --- | --- |

(228)

U statutu se navodi i da je EXIM posvećen podupiranju razvoja vanjske trgovine i gospodarske suradnje, prekograničnim ulaganjima, inicijativi „Jedan pojas, jedan put”, suradnji u međunarodnom svojstvu i proizvodnji opreme. Njegov opseg poslovanja uključuje kratkoročne, srednjoročne i dugoročne zajmove kako su oni odobreni i u skladu s državnim politikama vanjske trgovine i ulaganja u inozemstvu, kao što su zajmovi za financiranje izvoza, zajmovi za financiranje uvoza, zajmovi za inozemne inženjerske usluge, zajmovi za prekomorska ulaganja, zajmovi kineske vlade za inozemnu pomoć i izvozni zajmovi za kupce.

| (229) | Nadalje, u godišnjem izvješću za 2019. banka EXIM navela je da je u potpunosti provela sve glavne politike i odluke Središnjeg odbora Komunističke partije Kine i Državnog vijeća. |
| --- | --- |

(229)

Nadalje, u godišnjem izvješću za 2019. banka EXIM navela je da je u potpunosti provela sve glavne politike i odluke Središnjeg odbora Komunističke partije Kine i Državnog vijeća.

| (230) | Komisija je utvrdila i da su financijske institucije u državnom vlasništvu promijenile svoje statute 2017. kako bi povećale ulogu Komunističke partije Kine („KPK”) na najvišoj razini donošenja odluka u bankama (53). |
| --- | --- |

(230)

Komisija je utvrdila i da su financijske institucije u državnom vlasništvu promijenile svoje statute 2017. kako bi povećale ulogu Komunističke partije Kine („KPK”) na najvišoj razini donošenja odluka u bankama (53).

53

| (231) | U tim se novim statutima propisuje sljedeće:






  — | funkciju predsjednika upravnog odbora obnaša tajnik Partijskog odbora, |
| --- | --- | --- |

(231)

U tim se novim statutima propisuje sljedeće:

—

funkciju predsjednika upravnog odbora obnaša tajnik Partijskog odbora,

| — | KPK osigurava da banka provodi politike i smjernice KPK-a i države te nadzire tu provedbu, i ima ulogu vodstva i nadzora nad imenovanjem osoblja (uključujući više rukovodstvo); i |
| --- | --- |

—

KPK osigurava da banka provodi politike i smjernice KPK-a i države te nadzire tu provedbu, i ima ulogu vodstva i nadzora nad imenovanjem osoblja (uključujući više rukovodstvo); i

| — | upravni odbor uzima u obzir mišljenja Partijskog odbora u pogledu svake velike odluke koju treba donijeti. |
| --- | --- |

—

upravni odbor uzima u obzir mišljenja Partijskog odbora u pogledu svake velike odluke koju treba donijeti.

(b)   Znatna kontrola kineske vlade

| (232) | Komisija je nadalje zatražila informacije o tome je li kineska vlada provodila znatnu kontrolu nad bankom EXIM u pogledu njezinih politika davanja zajmova i procjene rizika kada je davala zajmove industriji KOV-ova. U tom su pogledu u obzir uzeti sljedeći regulatorni dokumenti:






  — | članak 34. Zakona NRK-a o poslovnim bankama („Zakon o bankama”), |
| --- | --- | --- |

(232)

Komisija je nadalje zatražila informacije o tome je li kineska vlada provodila znatnu kontrolu nad bankom EXIM u pogledu njezinih politika davanja zajmova i procjene rizika kada je davala zajmove industriji KOV-ova. U tom su pogledu u obzir uzeti sljedeći regulatorni dokumenti:

—

članak 34. Zakona NRK-a o poslovnim bankama („Zakon o bankama”),

| — | članak 15. Općih pravila o zajmovima (koje provodi Narodna banka Kine), |
| --- | --- |

—

članak 15. Općih pravila o zajmovima (koje provodi Narodna banka Kine),

| — | Odluka br. 40, |
| --- | --- |

—

Odluka br. 40,

| — | Provedbene mjere Kineskog regulatornog tijela za bankarstvo i osiguranje („CBIRC”) za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja za poslovne banke s kineskim kapitalom (Uredba CBIRC-a [2017.] br. 1), |
| --- | --- |

—

Provedbene mjere Kineskog regulatornog tijela za bankarstvo i osiguranje („CBIRC”) za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja za poslovne banke s kineskim kapitalom (Uredba CBIRC-a [2017.] br. 1),

| — | Provedbene mjere CBIRC-a za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja koja se odnose na banke sa stranim kapitalom (Uredba CBIRC-a [2015.] br. 4), |
| --- | --- |

—

Provedbene mjere CBIRC-a za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja koja se odnose na banke sa stranim kapitalom (Uredba CBIRC-a [2015.] br. 4),

| — | Administrativne mjere za kvalifikacije direktora i viših službenika financijskih institucija u bankarskom sektoru (CBIRC [2013.] br. 3). |
| --- | --- |

—

Administrativne mjere za kvalifikacije direktora i viših službenika financijskih institucija u bankarskom sektoru (CBIRC [2013.] br. 3).

| (233) | Pregledom tih regulatornih dokumenata Komisija je utvrdila da financijske institucije u NRK-u posluju u općem pravnom okruženju u kojem ih se usmjerava da se pri donošenju financijskih odluka usklade s ciljevima industrijske politike kineske vlade zbog sljedećih razloga. |
| --- | --- |

(233)

Pregledom tih regulatornih dokumenata Komisija je utvrdila da financijske institucije u NRK-u posluju u općem pravnom okruženju u kojem ih se usmjerava da se pri donošenju financijskih odluka usklade s ciljevima industrijske politike kineske vlade zbog sljedećih razloga.

| (234) | Kad je riječ o banci EXIM, njezina je zadaća u području javne politike utvrđena u obavijesti o osnivanju banke EXIM te u njezinu statutu. |
| --- | --- |

(234)

Kad je riječ o banci EXIM, njezina je zadaća u području javne politike utvrđena u obavijesti o osnivanju banke EXIM te u njezinu statutu.

| (235) | Općenito, člankom 34. Zakona o bankama, koji se primjenjuje na sve financijske institucije koje posluju u Kini, utvrđuje se da „poslovne banke odobravaju zajmove u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarskog i socijalnog razvoja te industrijskim politikama države”. Iako se u članku 4. Zakona o bankama navodi da „poslovne banke, u skladu sa zakonom, posluju bez uplitanja bilo kojeg subjekta ili osobe te neovisno preuzimaju građanskopravnu odgovornost i odgovaraju svojom cijelom imovinom pravne osobe”, u ispitnom postupku pokazalo se da se članak 4. Zakona o bankama primjenjuje u skladu s člankom 34. Zakona o bankama, tj. kada država utvrdi javnu politiku, banke je provode i slijede državne upute. |
| --- | --- |

(235)

Općenito, člankom 34. Zakona o bankama, koji se primjenjuje na sve financijske institucije koje posluju u Kini, utvrđuje se da „poslovne banke odobravaju zajmove u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarskog i socijalnog razvoja te industrijskim politikama države”. Iako se u članku 4. Zakona o bankama navodi da „poslovne banke, u skladu sa zakonom, posluju bez uplitanja bilo kojeg subjekta ili osobe te neovisno preuzimaju građanskopravnu odgovornost i odgovaraju svojom cijelom imovinom pravne osobe”, u ispitnom postupku pokazalo se da se članak 4. Zakona o bankama primjenjuje u skladu s člankom 34. Zakona o bankama, tj. kada država utvrdi javnu politiku, banke je provode i slijede državne upute.

| (236) | Usto, člankom 15. Općih pravila o zajmovima predviđa se sljedeće: „U skladu s državnom politikom relevantni odjeli mogu subvencionirati kamate za zajmove radi promicanja rasta određenih industrija i gospodarskog razvoja u određenim područjima”. |
| --- | --- |

(236)

Usto, člankom 15. Općih pravila o zajmovima predviđa se sljedeće: „U skladu s državnom politikom relevantni odjeli mogu subvencionirati kamate za zajmove radi promicanja rasta određenih industrija i gospodarskog razvoja u određenim područjima”.

| (237) | Slično tome Odlukom br. 40 sve se financijske institucije upućuju da kreditnu potporu posebno pruže „poticanim” projektima. Kako je već objašnjeno u odjeljku 3.1. i detaljnije u uvodnim izjavama 81. i 86., projekti industrije KOV-ova svrstani su u kategoriju „poticanih” projekata. Odluka br. 40 dakle potvrđuje prethodni nalaz u pogledu Zakona o bankama da banke izvršavaju javne ovlasti u obliku aktivnosti povezanih s povlaštenim kreditima. Komisija je utvrdila i da CBIRC ima dalekosežne ovlasti u pogledu odobravanja svih aspekata upravljanja svim financijskim institucijama osnovanima u NRK-u (uključujući financijske institucije u privatnom vlasništvu i u stranom vlasništvu), kao što su (54):






  — | odobravanje imenovanja svih rukovoditelja financijskih institucija, na razini sjedišta i na razini lokalnih podružnica. Odobrenje CBIRC-a zahtijeva se za zapošljavanje na svim razinama rukovodstva, od najviših rukovodećih položaja sve do rukovoditelja podružnica, a to uključuje čak i rukovoditelje koji se imenuju u inozemnim podružnicama te rukovoditelje odgovorne za funkcije podrške (npr. rukovoditelji za informacijske tehnologije), i |
| --- | --- | --- |

(237)

Slično tome Odlukom br. 40 sve se financijske institucije upućuju da kreditnu potporu posebno pruže „poticanim” projektima. Kako je već objašnjeno u odjeljku 3.1. i detaljnije u uvodnim izjavama 81. i 86., projekti industrije KOV-ova svrstani su u kategoriju „poticanih” projekata. Odluka br. 40 dakle potvrđuje prethodni nalaz u pogledu Zakona o bankama da banke izvršavaju javne ovlasti u obliku aktivnosti povezanih s povlaštenim kreditima. Komisija je utvrdila i da CBIRC ima dalekosežne ovlasti u pogledu odobravanja svih aspekata upravljanja svim financijskim institucijama osnovanima u NRK-u (uključujući financijske institucije u privatnom vlasništvu i u stranom vlasništvu), kao što su (54):

54

—

odobravanje imenovanja svih rukovoditelja financijskih institucija, na razini sjedišta i na razini lokalnih podružnica. Odobrenje CBIRC-a zahtijeva se za zapošljavanje na svim razinama rukovodstva, od najviših rukovodećih položaja sve do rukovoditelja podružnica, a to uključuje čak i rukovoditelje koji se imenuju u inozemnim podružnicama te rukovoditelje odgovorne za funkcije podrške (npr. rukovoditelji za informacijske tehnologije), i

| — | vrlo dugačak popis administrativnih odobrenja, uključujući odobrenja za otvaranje podružnica, za pokretanje novih poslovnih linija ili prodaju novih proizvoda, za izmjenu statuta banke, za prodaju više od 5 % dionica banke, za povećanje kapitala, za promjene sjedišta, za promjene oblika organizacije itd. |
| --- | --- |

—

vrlo dugačak popis administrativnih odobrenja, uključujući odobrenja za otvaranje podružnica, za pokretanje novih poslovnih linija ili prodaju novih proizvoda, za izmjenu statuta banke, za prodaju više od 5 % dionica banke, za povećanje kapitala, za promjene sjedišta, za promjene oblika organizacije itd.

| (238) | Zakon o bankama pravno je obvezujući. Obvezujuća priroda petogodišnjih planova i Odluke br. 40 utvrđena je prethodno u odjeljku 3.1. Obvezujuća priroda regulatornih dokumenata CBIRC-a proizlazi iz njegovih ovlaštenja kao bankarskog regulatornog tijela. Obvezujuća priroda ostalih dokumenata pokazuje se u klauzulama o nadzoru i evaluaciji koje se u njima nalaze. |
| --- | --- |

(238)

Zakon o bankama pravno je obvezujući. Obvezujuća priroda petogodišnjih planova i Odluke br. 40 utvrđena je prethodno u odjeljku 3.1. Obvezujuća priroda regulatornih dokumenata CBIRC-a proizlazi iz njegovih ovlaštenja kao bankarskog regulatornog tijela. Obvezujuća priroda ostalih dokumenata pokazuje se u klauzulama o nadzoru i evaluaciji koje se u njima nalaze.

| (239) | Odlukom br. 40 Državnog vijeća sve financijske institucije upućuju se da kreditnu potporu pruže samo poticanim projektima te se njome obećava provedba „drugih povlaštenih politika za poticane projekte”. Od banaka se na temelju toga traži da pružaju kreditnu potporu industriji KOV-ova kao poticanoj industriji. |
| --- | --- |

(239)

Odlukom br. 40 Državnog vijeća sve financijske institucije upućuju se da kreditnu potporu pruže samo poticanim projektima te se njome obećava provedba „drugih povlaštenih politika za poticane projekte”. Od banaka se na temelju toga traži da pružaju kreditnu potporu industriji KOV-ova kao poticanoj industriji.

| (240) | Zbog toga je Komisija zaključila da je kineska vlada stvorila normativni okvir kojeg se moraju pridržavati rukovoditelji i nadzornici banke u državnom vlasništvu koja surađuje, a koje imenuje kineska vlada i koji su odgovorni kineskoj vladi. Stoga se kineska vlada oslanjala na taj normativni okvir kako bi provodila znatnu kontrolu nad ponašanjem banke u državnom vlasništvu koja surađuje kad god je davala zajmove industriji KOV-ova. |
| --- | --- |

(240)

Zbog toga je Komisija zaključila da je kineska vlada stvorila normativni okvir kojeg se moraju pridržavati rukovoditelji i nadzornici banke u državnom vlasništvu koja surađuje, a koje imenuje kineska vlada i koji su odgovorni kineskoj vladi. Stoga se kineska vlada oslanjala na taj normativni okvir kako bi provodila znatnu kontrolu nad ponašanjem banke u državnom vlasništvu koja surađuje kad god je davala zajmove industriji KOV-ova.

| (241) | Komisija je tražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih zajmova danih proizvođačima izvoznicima u uzorku. U odgovoru na upitnik banka u državnom vlasništvu koja djelomično surađuje objasnila je da pri odobravanju predmetnih zajmova primjenjuje složene politike i modele za procjenu kreditnog rizika. Banka EXIM nadalje je objasnila da ne postoje razlike u politici banke u pogledu industrije u kojoj zajmoprimac djeluje te kreditnog i kapitalnog statusa itd.; međutim, takvi čimbenici utječu na procjenu kreditnog rejtinga i trošak rizika za dužnika. Pri davanju zajmova može se pozvati na relevantne planove i politike, no pri utvrđivanju pojedinačnih projekata zajmova primjenjuje tržišno utemeljenu procjenu. |
| --- | --- |

(241)

Komisija je tražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih zajmova danih proizvođačima izvoznicima u uzorku. U odgovoru na upitnik banka u državnom vlasništvu koja djelomično surađuje objasnila je da pri odobravanju predmetnih zajmova primjenjuje složene politike i modele za procjenu kreditnog rizika. Banka EXIM nadalje je objasnila da ne postoje razlike u politici banke u pogledu industrije u kojoj zajmoprimac djeluje te kreditnog i kapitalnog statusa itd.; međutim, takvi čimbenici utječu na procjenu kreditnog rejtinga i trošak rizika za dužnika. Pri davanju zajmova može se pozvati na relevantne planove i politike, no pri utvrđivanju pojedinačnih projekata zajmova primjenjuje tržišno utemeljenu procjenu.

| (242) | Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 141., banka u državnom vlasništvu koja djelomično surađuje odbila je dostaviti konkretne primjere svoje procjene kreditnog rizika u vezi s društvima u uzorku uz obrazloženje da su zatražene informacije interne za banku i sadržavaju povjerljive poslovne informacije koje nije dopušteno otkrivati, iako je Komisija imala pisani pristanak društava u uzorku u kojem se odriču svojih prava na povjerljivost. |
| --- | --- |

(242)

Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 141., banka u državnom vlasništvu koja djelomično surađuje odbila je dostaviti konkretne primjere svoje procjene kreditnog rizika u vezi s društvima u uzorku uz obrazloženje da su zatražene informacije interne za banku i sadržavaju povjerljive poslovne informacije koje nije dopušteno otkrivati, iako je Komisija imala pisani pristanak društava u uzorku u kojem se odriču svojih prava na povjerljivost.

| (243) | Zbog nepostojanja konkretnih dokaza o procjenama kreditne sposobnosti Komisija je ispitala opće pravno okruženje, kako je prethodno opisano u uvodnim izjavama od 232. do 239., zajedno s postupanjem banke u državnom vlasništvu koja surađuje u pogledu zajmova danih društvima u uzorku. To postupanje bilo je u suprotnosti s njezinim službenim stajalištem jer u praksi nije postupala na osnovi temeljitih tržišno utemeljenih procjena rizika. |
| --- | --- |

(243)

Zbog nepostojanja konkretnih dokaza o procjenama kreditne sposobnosti Komisija je ispitala opće pravno okruženje, kako je prethodno opisano u uvodnim izjavama od 232. do 239., zajedno s postupanjem banke u državnom vlasništvu koja surađuje u pogledu zajmova danih društvima u uzorku. To postupanje bilo je u suprotnosti s njezinim službenim stajalištem jer u praksi nije postupala na osnovi temeljitih tržišno utemeljenih procjena rizika.

| (244) | Komisija je u tijeku ispitnog postupka utvrdila da su dvama grupama proizvođača izvoznika u uzorku davani zajmovi po kamatnim stopama nižima ili sličnima referentnoj kamatnoj stopi za zajmove Narodne banke Kine (NBK) i nižima od povlaštene stope za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar i koja je uvedena 20. kolovoza 2019. (55), neovisno o financijskoj situaciji i kreditnom riziku tih društava. Stoga su zajmovi dani sa stopama nižima od tržišnih stopa u usporedbi sa stopom koja odgovara profilu rizičnosti proizvođača izvoznika u uzorku. |
| --- | --- |

(244)

Komisija je u tijeku ispitnog postupka utvrdila da su dvama grupama proizvođača izvoznika u uzorku davani zajmovi po kamatnim stopama nižima ili sličnima referentnoj kamatnoj stopi za zajmove Narodne banke Kine (NBK) i nižima od povlaštene stope za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar i koja je uvedena 20. kolovoza 2019. (55), neovisno o financijskoj situaciji i kreditnom riziku tih društava. Stoga su zajmovi dani sa stopama nižima od tržišnih stopa u usporedbi sa stopom koja odgovara profilu rizičnosti proizvođača izvoznika u uzorku.

55

| (245) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da Komisija nije dokazala da je banka u državnom vlasništvu koja surađuje, tj. banka EXIM, javno tijelo i da je kineska vlada provodila znatnu kontrolu nad tom bankom. Kineska vlada naglasila je da „vlasništvo i formalni pokazatelji kontrole” nisu dovoljni da bi se dokazalo postojanje javnog tijela te da Komisija nije dokazala nedostatak neovisnosti rukovodstva banke EXIM tako što je tvrdila da kineska vlada provodi kontrolu nad bankom EXIM samo nadzorom imenovanja rukovodstva banke i njezina upravnog odbora. |
| --- | --- |

(245)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da Komisija nije dokazala da je banka u državnom vlasništvu koja surađuje, tj. banka EXIM, javno tijelo i da je kineska vlada provodila znatnu kontrolu nad tom bankom. Kineska vlada naglasila je da „vlasništvo i formalni pokazatelji kontrole” nisu dovoljni da bi se dokazalo postojanje javnog tijela te da Komisija nije dokazala nedostatak neovisnosti rukovodstva banke EXIM tako što je tvrdila da kineska vlada provodi kontrolu nad bankom EXIM samo nadzorom imenovanja rukovodstva banke i njezina upravnog odbora.

| (246) | Kineska vlada nadalje je tvrdila da predmetne financijske institucije ne izvršavaju nikakvu funkciju koja je obično dana vladi te da nije provodila znatnu kontrolu nad bankom EXIM. Iako se člankom 34. kineskog Zakona o bankama od poslovnih banaka zahtijeva da djeluju „u skladu s [...] industrijskim politikama” kineske vlade, ni u jednom dijelu te odredbe ne zahtijeva se od banaka da djeluju na određeni način te bi se, prema kineskoj vladi, ta odredba trebala smatrati vodećim načelom kineskih banaka. Kineska vlada navela je i da se kineskim Zakonom o bankama kineskoj vladi izričito zabranjuje izvršavanje bilo kakvog oblika kontrole nad odlukama poslovnih banaka. U tom se pogledu kineska vlada pozvala na članke 4. i 5. kineskog Zakona o bankama, kojima se utvrđuje da poslovne banke „donose vlastite odluke” i posluju „bez uplitanja bilo kojeg subjekta ili osobe”. Kineska vlada nadalje je istaknula da se člankom 41. kineskog Zakona o bankama utvrđuje da „nijedan subjekt ni osoba ne smije primorati poslovnu banku da daje zajmove ili jamstvo”. Nadalje, kineska vlada tvrdila je da članak 15. Općih pravila o zajmovima ni Odluka br. 40 nisu obvezujući, već da je riječ samo o smjernicama. Naposljetku, kineska vlada nije se složila s tvrdnjom da je banka EXIM davala zajmove sa stopama nižima od tržišnih stopa jer slijedi međunarodno prihvaćene standarde procjene rizika i isplate zajmova te posluje neovisno o kineskoj vladi. |
| --- | --- |

(246)

Kineska vlada nadalje je tvrdila da predmetne financijske institucije ne izvršavaju nikakvu funkciju koja je obično dana vladi te da nije provodila znatnu kontrolu nad bankom EXIM. Iako se člankom 34. kineskog Zakona o bankama od poslovnih banaka zahtijeva da djeluju „u skladu s [...] industrijskim politikama” kineske vlade, ni u jednom dijelu te odredbe ne zahtijeva se od banaka da djeluju na određeni način te bi se, prema kineskoj vladi, ta odredba trebala smatrati vodećim načelom kineskih banaka. Kineska vlada navela je i da se kineskim Zakonom o bankama kineskoj vladi izričito zabranjuje izvršavanje bilo kakvog oblika kontrole nad odlukama poslovnih banaka. U tom se pogledu kineska vlada pozvala na članke 4. i 5. kineskog Zakona o bankama, kojima se utvrđuje da poslovne banke „donose vlastite odluke” i posluju „bez uplitanja bilo kojeg subjekta ili osobe”. Kineska vlada nadalje je istaknula da se člankom 41. kineskog Zakona o bankama utvrđuje da „nijedan subjekt ni osoba ne smije primorati poslovnu banku da daje zajmove ili jamstvo”. Nadalje, kineska vlada tvrdila je da članak 15. Općih pravila o zajmovima ni Odluka br. 40 nisu obvezujući, već da je riječ samo o smjernicama. Naposljetku, kineska vlada nije se složila s tvrdnjom da je banka EXIM davala zajmove sa stopama nižima od tržišnih stopa jer slijedi međunarodno prihvaćene standarde procjene rizika i isplate zajmova te posluje neovisno o kineskoj vladi.

| (247) | Komisija se nije složila s navodima kineske vlade. Komisija se nije oslanjala samo na „vlasništvo i formalne pokazatelje kontrole” kako bi banku EXIM u državnom vlasništvu koja surađuje odredila kao javno tijelo, već je pokazala i da je kineska vlada provodila znatnu kontrolu nad tom bankom zbog sljedećih razloga. |
| --- | --- |

(247)

Komisija se nije složila s navodima kineske vlade. Komisija se nije oslanjala samo na „vlasništvo i formalne pokazatelje kontrole” kako bi banku EXIM u državnom vlasništvu koja surađuje odredila kao javno tijelo, već je pokazala i da je kineska vlada provodila znatnu kontrolu nad tom bankom zbog sljedećih razloga.

| (248) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 238., Komisija je smatrala da su kineski Zakon o bankama i Odluka br. 40 obvezujuće prirode. Nadalje, nalazi ovog ispitnog postupka i nalazi Komisije u prijašnjim ispitnim postupcima o istom programu subvencioniranja (56) ne potkrjepljuju tvrdnju da banke nisu uzimale u obzir vladine politike i planove pri odlučivanju o davanju zajmova. Primjerice, Komisija je utvrdila da su proizvođači izvoznici ostvarili korist od povlaštenih zajmova uz kamatne stope ispod tržišne vrijednosti. Jedan od proizvođača izvoznika ostvario je korist od povlaštenih zajmova koje daje Fond Kineske razvojne banke, a riječ je, kako je opisano u uvodnoj izjavi 285., o ulagačkoj organizaciji usmjerenoj na politike koja uglavnom podupire „projekte u ključnim sektorima koje je prepoznala država”. |
| --- | --- |

(248)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 238., Komisija je smatrala da su kineski Zakon o bankama i Odluka br. 40 obvezujuće prirode. Nadalje, nalazi ovog ispitnog postupka i nalazi Komisije u prijašnjim ispitnim postupcima o istom programu subvencioniranja (56) ne potkrjepljuju tvrdnju da banke nisu uzimale u obzir vladine politike i planove pri odlučivanju o davanju zajmova. Primjerice, Komisija je utvrdila da su proizvođači izvoznici ostvarili korist od povlaštenih zajmova uz kamatne stope ispod tržišne vrijednosti. Jedan od proizvođača izvoznika ostvario je korist od povlaštenih zajmova koje daje Fond Kineske razvojne banke, a riječ je, kako je opisano u uvodnoj izjavi 285., o ulagačkoj organizaciji usmjerenoj na politike koja uglavnom podupire „projekte u ključnim sektorima koje je prepoznala država”.

56

| (249) | U ispitnom postupku pokazalo se da se članak 15. Općih pravila o zajmovima zapravo primjenjivao u praksi te da su članci 4., 5. i 41. Zakona o bankama bili primjenjivi u skladu s člankom 34. Zakona o bankama, tj. kada država utvrdi javnu politiku, banke je provode i slijede državne upute. Naime, iako su članci 4. i 5. Zakona o bankama dio poglavlja I., u kojem se utvrđuju opće odredbe, članak 34. dio je poglavlja IV., kojim se utvrđuju osnovna pravila za zajmove. Tekst članka 34. „poslovne banke posluju sa zajmovima u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarstva i socijalnog razvoja te uz smjernice industrijskih politika države” ukazuje na to da ta odredba nije samo smjernica, već da je obvezujuća te se u njoj navodi jasna uputa bankama da pri poslovanju sa zajmovima moraju uzeti u obzir industrijske politike države. Komisija je napomenula i da se Odlukom br. 40 Državnog vijeća sve financijske institucije upućuju da kreditnu potporu pruže samo poticanim projektima te se njome obećava provedba „drugih povlaštenih politika za poticane projekte”. Člankom 17. iste Odluke od banaka se zahtijeva da se pridržavaju kreditnih načela, no Komisija tijekom ispitnog postupka nije mogla utvrditi događa li se to u praksi. Naprotiv, zajmovi su dani proizvođačima izvoznicima neovisno o njihovoj financijskoj situaciji i kreditnoj sposobnosti. |
| --- | --- |

(249)

U ispitnom postupku pokazalo se da se članak 15. Općih pravila o zajmovima zapravo primjenjivao u praksi te da su članci 4., 5. i 41. Zakona o bankama bili primjenjivi u skladu s člankom 34. Zakona o bankama, tj. kada država utvrdi javnu politiku, banke je provode i slijede državne upute. Naime, iako su članci 4. i 5. Zakona o bankama dio poglavlja I., u kojem se utvrđuju opće odredbe, članak 34. dio je poglavlja IV., kojim se utvrđuju osnovna pravila za zajmove. Tekst članka 34. „poslovne banke posluju sa zajmovima u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarstva i socijalnog razvoja te uz smjernice industrijskih politika države” ukazuje na to da ta odredba nije samo smjernica, već da je obvezujuća te se u njoj navodi jasna uputa bankama da pri poslovanju sa zajmovima moraju uzeti u obzir industrijske politike države. Komisija je napomenula i da se Odlukom br. 40 Državnog vijeća sve financijske institucije upućuju da kreditnu potporu pruže samo poticanim projektima te se njome obećava provedba „drugih povlaštenih politika za poticane projekte”. Člankom 17. iste Odluke od banaka se zahtijeva da se pridržavaju kreditnih načela, no Komisija tijekom ispitnog postupka nije mogla utvrditi događa li se to u praksi. Naprotiv, zajmovi su dani proizvođačima izvoznicima neovisno o njihovoj financijskoj situaciji i kreditnoj sposobnosti.

| (250) | Štoviše, kad je riječ o banci EXIM, neosporno je da je ona banka za provedbu politike koja, prema vlastitom priznanju, izravno slijedi vladine politike. Kako je objašnjeno na njezinim internetskim stranicama (57), EXIM je banka za provedbu politike koju financira država, koja je u državnom vlasništvu i pod izravnim vodstvom Državnog vijeća te koja je posvećena podupiranju, među ostalim, kineske vanjske trgovine i provedbi globalne strategije. |
| --- | --- |

(250)

Štoviše, kad je riječ o banci EXIM, neosporno je da je ona banka za provedbu politike koja, prema vlastitom priznanju, izravno slijedi vladine politike. Kako je objašnjeno na njezinim internetskim stranicama (57), EXIM je banka za provedbu politike koju financira država, koja je u državnom vlasništvu i pod izravnim vodstvom Državnog vijeća te koja je posvećena podupiranju, među ostalim, kineske vanjske trgovine i provedbi globalne strategije.

57

| (251) | Na toj je osnovi Komisija zaključila da je kineska vlada stvorila normativni okvir za davanje zajmova poticanim industrijama kojeg se moraju pridržavati rukovoditelji i nadzornici banke, koje imenuje kineska vlada i koji su joj odgovorni. Taj normativni okvir nije rukovoditeljima i nadzornicima banke ostavio nikakvu slobodu u pogledu toga hoće li ga se pridržavati kad su u pitanju proizvođači izvoznici u uzorku, čime je rukovodstvo te banke stavljeno u položaj ovisnosti. Stoga se kineska vlada oslanjala na taj normativni okvir kako bi provodila znatnu kontrolu nad ponašanjem banke u državnom vlasništvu koja surađuje kad god je davala zajmove industriji KOV-ova. |
| --- | --- |

(251)

Na toj je osnovi Komisija zaključila da je kineska vlada stvorila normativni okvir za davanje zajmova poticanim industrijama kojeg se moraju pridržavati rukovoditelji i nadzornici banke, koje imenuje kineska vlada i koji su joj odgovorni. Taj normativni okvir nije rukovoditeljima i nadzornicima banke ostavio nikakvu slobodu u pogledu toga hoće li ga se pridržavati kad su u pitanju proizvođači izvoznici u uzorku, čime je rukovodstvo te banke stavljeno u položaj ovisnosti. Stoga se kineska vlada oslanjala na taj normativni okvir kako bi provodila znatnu kontrolu nad ponašanjem banke u državnom vlasništvu koja surađuje kad god je davala zajmove industriji KOV-ova.

| (252) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 241., Komisija je zatražila dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih zajmova. Međutim, banka u državnom vlasništvu koja surađuje nije dostavila određene potrebne informacije, uključujući svoju konkretnu procjenu kreditnog rizika za društva u uzorku. U nedostatku konkretnih dokaza o takvim procjenama kreditnog rizika Komisija je ispitala opće pravno okruženje primjenjivo na davanje zajmova poticanim industrijama, kao što je industrija KOV-ova, u kombinaciji s ponašanjem banke u državnom vlasništvu koja surađuje te je utvrdila da banka nije djelovala prema temeljitoj procjeni kreditnog rizika koja se temelji na tržištu. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 244., zajmovi su se davali dvjema grupama proizvođača izvoznika u uzorku po kamatnim stopama nižima ili sličnima referentnim kamatnim stopama NBK-a i povlaštenoj stopi za zajmove, bez obzira na financijsko stanje i kreditni rizik društava. Stoga, s obzirom na profil rizičnosti proizvođača izvoznika u uzorku opisan u odjeljku 3.5.3.3. i to što su, prema analizi rizika koju je provela Komisija, proizvođači izvoznici trebali primiti kreditni rejting BB i zbog toga plaćati kamatne stope znatno više od nerizične kamatne stope, Komisija je zaključila da su se predmetni zajmovi odobravali sa stopama nižima od tržišnih stopa. |
| --- | --- |

(252)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 241., Komisija je zatražila dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih zajmova. Međutim, banka u državnom vlasništvu koja surađuje nije dostavila određene potrebne informacije, uključujući svoju konkretnu procjenu kreditnog rizika za društva u uzorku. U nedostatku konkretnih dokaza o takvim procjenama kreditnog rizika Komisija je ispitala opće pravno okruženje primjenjivo na davanje zajmova poticanim industrijama, kao što je industrija KOV-ova, u kombinaciji s ponašanjem banke u državnom vlasništvu koja surađuje te je utvrdila da banka nije djelovala prema temeljitoj procjeni kreditnog rizika koja se temelji na tržištu. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 244., zajmovi su se davali dvjema grupama proizvođača izvoznika u uzorku po kamatnim stopama nižima ili sličnima referentnim kamatnim stopama NBK-a i povlaštenoj stopi za zajmove, bez obzira na financijsko stanje i kreditni rizik društava. Stoga, s obzirom na profil rizičnosti proizvođača izvoznika u uzorku opisan u odjeljku 3.5.3.3. i to što su, prema analizi rizika koju je provela Komisija, proizvođači izvoznici trebali primiti kreditni rejting BB i zbog toga plaćati kamatne stope znatno više od nerizične kamatne stope, Komisija je zaključila da su se predmetni zajmovi odobravali sa stopama nižima od tržišnih stopa.

| (253) | Komisija je stoga zaključila da je kineska vlada provodila znatnu kontrolu nad postupanjem banke u državnom vlasništvu koja surađuje s obzirom na njezine politike davanja zajmova i procjene rizika u pogledu industrije KOV-ova. |
| --- | --- |

(253)

Komisija je stoga zaključila da je kineska vlada provodila znatnu kontrolu nad postupanjem banke u državnom vlasništvu koja surađuje s obzirom na njezine politike davanja zajmova i procjene rizika u pogledu industrije KOV-ova.

(c)   Zaključak o bankama u državnom vlasništvu

| (254) | Komisija je utvrdila da je banka u državnom vlasništvu koja djelomično surađuje primijenila prethodno navedeni pravni okvir pri izvršavanju javnih funkcija u pogledu sektora KOV-ova. Stoga je djelovala kao javno tijelo u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe, te u skladu s relevantnom sudskom praksom WTO-a. |
| --- | --- |

(254)

Komisija je utvrdila da je banka u državnom vlasništvu koja djelomično surađuje primijenila prethodno navedeni pravni okvir pri izvršavanju javnih funkcija u pogledu sektora KOV-ova. Stoga je djelovala kao javno tijelo u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe, te u skladu s relevantnom sudskom praksom WTO-a.

(2)   
  Financijske institucije u državnom vlasništvu koje ne surađuju

Financijske institucije u državnom vlasništvu koje ne surađuju

| (255) | Kako je prethodno utvrđeno u uvodnoj izjavi 218., nijedna druga financijska institucija u državnom vlasništvu koja je dala zajmove društvima u uzorku nije odgovorila na posebni upitnik. Kineska vlada dostavila je samo neke informacije o vlasništvu nekoliko banaka, ali ne i o njihovoj upravljačkoj strukturi, procjeni rizika ni primjerima konkretnih zajmova za industriju KOV-ova. |
| --- | --- |

(255)

Kako je prethodno utvrđeno u uvodnoj izjavi 218., nijedna druga financijska institucija u državnom vlasništvu koja je dala zajmove društvima u uzorku nije odgovorila na posebni upitnik. Kineska vlada dostavila je samo neke informacije o vlasništvu nekoliko banaka, ali ne i o njihovoj upravljačkoj strukturi, procjeni rizika ni primjerima konkretnih zajmova za industriju KOV-ova.

| (256) | Stoga je Komisija, u skladu sa zaključcima donesenima u odjeljku 3.2.1. odlučila upotrijebiti raspoložive podatke kako bi utvrdila mogu li se te financijske institucije u državnom vlasništvu smatrati javnim tijelima. |
| --- | --- |

(256)

Stoga je Komisija, u skladu sa zaključcima donesenima u odjeljku 3.2.1. odlučila upotrijebiti raspoložive podatke kako bi utvrdila mogu li se te financijske institucije u državnom vlasništvu smatrati javnim tijelima.

| (257) | Kineska vlada tvrdila je da su sljedeće banke, koje su u predmetnom ispitnom postupku dale zajmove grupama proizvođača izvoznika u uzorku, bile u djelomičnom ili potpunom vlasništvu same države ili pravnih osoba u državnom vlasništvu: Poljoprivredna banka Kine, Narodna banka Kine, Komunikacijska banka, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank, Kineska razvojna banka, Kineska banka za izgradnju, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrijska banka, Industrijska i poslovna banka Kine (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank i Zheshang Bank. |
| --- | --- |

(257)

Kineska vlada tvrdila je da su sljedeće banke, koje su u predmetnom ispitnom postupku dale zajmove grupama proizvođača izvoznika u uzorku, bile u djelomičnom ili potpunom vlasništvu same države ili pravnih osoba u državnom vlasništvu: Poljoprivredna banka Kine, Narodna banka Kine, Komunikacijska banka, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank, Kineska razvojna banka, Kineska banka za izgradnju, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrijska banka, Industrijska i poslovna banka Kine (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank i Zheshang Bank.

| (258) | Upotrebom javno dostupnih informacija, kao što su internetske stranice, godišnja izvješća, informacije dostupne u imenicima banaka ili na internetu, Komisija je utvrdila da su se sljedeće financijske institucije koje su davale zajmove dvama grupama proizvođača izvoznika u uzorku nalazile u djelomičnom ili potpunom vlasništvu same države ili pravnih osoba u državnom vlasništvu:






  Ime | Informacije o vlasničkoj strukturi |
| --- | --- | --- |
| Bank of Beijing | Najmanje 21 % dionica drži lokalna samouprava i vlada i poduzeća u državnom vlasništvu |
| Sinomach Finance Ltd. | Pripada društvu China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach), koje je u državnom vlasništvu |

(258)

Upotrebom javno dostupnih informacija, kao što su internetske stranice, godišnja izvješća, informacije dostupne u imenicima banaka ili na internetu, Komisija je utvrdila da su se sljedeće financijske institucije koje su davale zajmove dvama grupama proizvođača izvoznika u uzorku nalazile u djelomičnom ili potpunom vlasništvu same države ili pravnih osoba u državnom vlasništvu:

Ime

Informacije o vlasničkoj strukturi

Bank of Beijing

Najmanje 21 % dionica drži lokalna samouprava i vlada i poduzeća u državnom vlasništvu

Sinomach Finance Ltd.

Pripada društvu China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach), koje je u državnom vlasništvu

| (259) | Budući da predmetne financijske institucije nisu dostavile konkretne informacije koje bi upućivale na suprotno, Komisija je dodatno utvrdila, na temelju formalnih pokazatelja, vlasništvo i kontrolu kineske vlade zbog istih razloga kako je prethodno utvrđeno u točki 1. Konkretno, na temelju raspoloživih podataka čini se da rukovoditelje i nadzornike u financijskim institucijama u državnom vlasništvu koje ne surađuju imenuje kineska vlada i da su joj oni odgovorni na isti način kao u banci u državnom vlasništvu koja surađuje. |
| --- | --- |

(259)

Budući da predmetne financijske institucije nisu dostavile konkretne informacije koje bi upućivale na suprotno, Komisija je dodatno utvrdila, na temelju formalnih pokazatelja, vlasništvo i kontrolu kineske vlade zbog istih razloga kako je prethodno utvrđeno u točki 1. Konkretno, na temelju raspoloživih podataka čini se da rukovoditelje i nadzornike u financijskim institucijama u državnom vlasništvu koje ne surađuju imenuje kineska vlada i da su joj oni odgovorni na isti način kao u banci u državnom vlasništvu koja surađuje.

| (260) | S obzirom na provođenje znatne kontrole, Komisija je smatrala da se nalazi koji se odnose na financijsku instituciju u državnom vlasništvu koja surađuje mogu smatrati reprezentativnima i za financijske institucije u državnom vlasništvu koje ne surađuju. Normativni okvir analiziran u prethodnoj točki 1. primjenjuje se na njih na jednak način. U nedostatku bilo kakvih dokaza koji upućuju na suprotno i na temelju raspoloživih podataka (58) nedostatak konkretnih dokaza o procjenama kreditne sposobnosti jednako je valjan za njih kao i za banku u državnom vlasništvu koja surađuje. |
| --- | --- |

(260)

S obzirom na provođenje znatne kontrole, Komisija je smatrala da se nalazi koji se odnose na financijsku instituciju u državnom vlasništvu koja surađuje mogu smatrati reprezentativnima i za financijske institucije u državnom vlasništvu koje ne surađuju. Normativni okvir analiziran u prethodnoj točki 1. primjenjuje se na njih na jednak način. U nedostatku bilo kakvih dokaza koji upućuju na suprotno i na temelju raspoloživih podataka (58) nedostatak konkretnih dokaza o procjenama kreditne sposobnosti jednako je valjan za njih kao i za banku u državnom vlasništvu koja surađuje.

58

| (261) | Nakon konačne objave kineska vlada smatrala je nedostatnima argumente Komisije na temelju kojih se zaključuje da su sve financijske institucije u državnom vlasništvu osim banke EXIM ujedno i javna tijela. Kineska vlada tvrdila je da se Komisija oslanjala na prethodne antisubvencijske predmete i vlastite zaključke o financijskim institucijama u državnom vlasništvu koje surađuju te da nije provela analizu za svaki pojedinačni slučaj kako bi se odredila relevantnost konkretnih okolnosti u svakom slučaju i za svaku financijsku instituciju koja ne surađuje. Nadalje je tvrdila da Komisija nije navela dostatne dokaze za utvrđivanje postojanja znatne kontrole nad financijskim institucijama u državnom vlasništvu jer se čini da njihove rukovoditelje i nadzornike imenuje kineska vlada. |
| --- | --- |

(261)

Nakon konačne objave kineska vlada smatrala je nedostatnima argumente Komisije na temelju kojih se zaključuje da su sve financijske institucije u državnom vlasništvu osim banke EXIM ujedno i javna tijela. Kineska vlada tvrdila je da se Komisija oslanjala na prethodne antisubvencijske predmete i vlastite zaključke o financijskim institucijama u državnom vlasništvu koje surađuju te da nije provela analizu za svaki pojedinačni slučaj kako bi se odredila relevantnost konkretnih okolnosti u svakom slučaju i za svaku financijsku instituciju koja ne surađuje. Nadalje je tvrdila da Komisija nije navela dostatne dokaze za utvrđivanje postojanja znatne kontrole nad financijskim institucijama u državnom vlasništvu jer se čini da njihove rukovoditelje i nadzornike imenuje kineska vlada.

| (262) | Komisija je u tom pogledu podsjetila da se zbog nesuradnje drugih banaka u državnom vlasništvu morala osloniti na raspoložive podatke. Komisija je zaključila da informacije iz prethodnih ispitnih postupaka, u kombinaciji s formalnim pokazateljima kontrole i nalazima samog ispitnog postupka u pogledu banke EXIM i u pogledu stvarnog postupanja banaka prema proizvođačima izvoznicima, čine najbolje raspoložive podatke u ovom predmetu. U svakom slučaju, kineska vlada nije iznijela nijedan dokaz ni argument kojim bi opovrgnula nalaze Komisije u pogledu činjenice da su ostale banke u državnom vlasništvu koje su davale zajmove društvima u uzorku javna tijela u smislu članka 2. točke (b) u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe. Komisija je stoga zadržala svoje stajalište. |
| --- | --- |

(262)

Komisija je u tom pogledu podsjetila da se zbog nesuradnje drugih banaka u državnom vlasništvu morala osloniti na raspoložive podatke. Komisija je zaključila da informacije iz prethodnih ispitnih postupaka, u kombinaciji s formalnim pokazateljima kontrole i nalazima samog ispitnog postupka u pogledu banke EXIM i u pogledu stvarnog postupanja banaka prema proizvođačima izvoznicima, čine najbolje raspoložive podatke u ovom predmetu. U svakom slučaju, kineska vlada nije iznijela nijedan dokaz ni argument kojim bi opovrgnula nalaze Komisije u pogledu činjenice da su ostale banke u državnom vlasništvu koje su davale zajmove društvima u uzorku javna tijela u smislu članka 2. točke (b) u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe. Komisija je stoga zadržala svoje stajalište.

(3)   
  Zaključak o financijskim institucijama u državnom vlasništvu

Zaključak o financijskim institucijama u državnom vlasništvu

| (263) | Na temelju prethodno navedenih razmatranja Komisija je utvrdila da su sve kineske financijske institucije u državnom vlasništvu koje su pružale financiranje dvama grupama proizvođača izvoznika u uzorku koje surađuju javna tijela u smislu članka 2. točke (b) u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(263)

Na temelju prethodno navedenih razmatranja Komisija je utvrdila da su sve kineske financijske institucije u državnom vlasništvu koje su pružale financiranje dvama grupama proizvođača izvoznika u uzorku koje surađuju javna tijela u smislu članka 2. točke (b) u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe.

| (264) | Osim toga, čak i da se financijske institucije u državnom vlasništvu ne smatraju javnim tijelima, Komisija je na temelju istih informacija utvrdila da bi se iz istih razloga smatralo da im je kineska vlada povjerila funkcije koje su obično dane vladi ili ih usmjerila na njihovo izvršavanje u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe, kako je utvrđeno u odjeljku 3.5.1.2. Stoga bi se njihovo postupanje u svakom slučaju pripisalo kineskoj vladi. |
| --- | --- |

(264)

Osim toga, čak i da se financijske institucije u državnom vlasništvu ne smatraju javnim tijelima, Komisija je na temelju istih informacija utvrdila da bi se iz istih razloga smatralo da im je kineska vlada povjerila funkcije koje su obično dane vladi ili ih usmjerila na njihovo izvršavanje u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe, kako je utvrđeno u odjeljku 3.5.1.2. Stoga bi se njihovo postupanje u svakom slučaju pripisalo kineskoj vladi.

3.5.1.2.   Privatne financijske institucije kojima je vlada povjerila izvršavanje funkcija ili ih usmjerava

| (265) | Na temelju nalaza utvrđenih u prethodnim antisubvencijskim ispitnim postupcima (59), koji su dopunjeni javno dostupnim informacijama, za sljedeće financijske institucije smatralo se da se nalaze u privatnom vlasništvu: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (China), MUFG Bank, Bohai international Trust Co., Ltd. i Hubei Rural Credit Cooperative. Komisija je analizirala je li kineska vlada tim financijskim institucijama povjerila dodjelu subvencija sektoru KOV-ova ili ih usmjeravala na to u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(265)

Na temelju nalaza utvrđenih u prethodnim antisubvencijskim ispitnim postupcima (59), koji su dopunjeni javno dostupnim informacijama, za sljedeće financijske institucije smatralo se da se nalaze u privatnom vlasništvu: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (China), MUFG Bank, Bohai international Trust Co., Ltd. i Hubei Rural Credit Cooperative. Komisija je analizirala je li kineska vlada tim financijskim institucijama povjerila dodjelu subvencija sektoru KOV-ova ili ih usmjeravala na to u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe.

59

| (266) | Žalbeno tijelo WTO-a smatra da se riječ „povjeriti” pojavljuje kad vlada privatnom tijelu prenosi odgovornost, dok se „usmjeriti” odnosi na situacije u kojima vlada nad privatnim tijelom provodi svoje ovlasti (60). U oba se slučaja vlada privatnim tijelom koristi kao posrednikom za davanje financijskog doprinosa i „u većini bi se slučajeva očekivalo da povjeravanje zadaće privatnom tijelu ili usmjeravanje privatnog tijela uključuje i određeni oblik prijetnje ili navođenja” (61). Istodobno, člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iv. članicama se ne dopušta uvođenje kompenzacijskih mjera za proizvode „kad vlada samo provodi svoje opće regulatorne ovlasti” (62) ili kad intervencija vlade „može ili ne mora dovesti do određene posljedice samo na temelju određenih činjeničnih okolnosti i na temelju prava sudionika na tom tržištu na slobodan izbor” (63). Točnije, povjeravanje ili usmjeravanje podrazumijeva „aktivniju ulogu vlade od pukog poticanja” (64). |
| --- | --- |

(266)

Žalbeno tijelo WTO-a smatra da se riječ „povjeriti” pojavljuje kad vlada privatnom tijelu prenosi odgovornost, dok se „usmjeriti” odnosi na situacije u kojima vlada nad privatnim tijelom provodi svoje ovlasti (60). U oba se slučaja vlada privatnim tijelom koristi kao posrednikom za davanje financijskog doprinosa i „u većini bi se slučajeva očekivalo da povjeravanje zadaće privatnom tijelu ili usmjeravanje privatnog tijela uključuje i određeni oblik prijetnje ili navođenja” (61). Istodobno, člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iv. članicama se ne dopušta uvođenje kompenzacijskih mjera za proizvode „kad vlada samo provodi svoje opće regulatorne ovlasti” (62) ili kad intervencija vlade „može ili ne mora dovesti do određene posljedice samo na temelju određenih činjeničnih okolnosti i na temelju prava sudionika na tom tržištu na slobodan izbor” (63). Točnije, povjeravanje ili usmjeravanje podrazumijeva „aktivniju ulogu vlade od pukog poticanja” (64).

60

61

62

63

64

| (267) | Komisija je napomenula da se normativni okvir u pogledu industrije, kako je prethodno naveden u uvodnim izjavama od 232. do 238., primjenjuje na sve financijske institucije u NRK-u, uključujući financijske institucije u privatnom vlasništvu. To je potkrijepljeno činjenicom da Zakon o bankama i različite uredbe CBIRC-a obuhvaćaju sve banke s kineskim kapitalom i banke sa stranim kapitalom kojima upravlja CBIRC. |
| --- | --- |

(267)

Komisija je napomenula da se normativni okvir u pogledu industrije, kako je prethodno naveden u uvodnim izjavama od 232. do 238., primjenjuje na sve financijske institucije u NRK-u, uključujući financijske institucije u privatnom vlasništvu. To je potkrijepljeno činjenicom da Zakon o bankama i različite uredbe CBIRC-a obuhvaćaju sve banke s kineskim kapitalom i banke sa stranim kapitalom kojima upravlja CBIRC.

| (268) | Nadalje, većina ugovorâ o zajmu s privatnim financijskim institucijama imala je slične uvjete kao ugovori s bankama u državnom vlasništvu, a stope za zajmove koje su pružale te institucije bile su slične stopama financijskih institucija u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(268)

Nadalje, većina ugovorâ o zajmu s privatnim financijskim institucijama imala je slične uvjete kao ugovori s bankama u državnom vlasništvu, a stope za zajmove koje su pružale te institucije bile su slične stopama financijskih institucija u državnom vlasništvu.

| (269) | Budući da od privatnih financijskih institucija nisu primljene drugačije informacije, Komisija je zaključila da je vlada u pogledu industrije KOV-ova svim financijskim institucijama (uključujući privatne financijske institucije) koje posluju u Kini pod nadzorom CBIRC-a povjerila da u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. prve alineje osnovne uredbe slijede vladine politike i osiguravaju zajmove po povlaštenim stopama za industriju KOV-ova ili ih je usmjeravala na to. (65) |
| --- | --- |

(269)

Budući da od privatnih financijskih institucija nisu primljene drugačije informacije, Komisija je zaključila da je vlada u pogledu industrije KOV-ova svim financijskim institucijama (uključujući privatne financijske institucije) koje posluju u Kini pod nadzorom CBIRC-a povjerila da u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. prve alineje osnovne uredbe slijede vladine politike i osiguravaju zajmove po povlaštenim stopama za industriju KOV-ova ili ih je usmjeravala na to. (65)

65

| (270) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da Komisija nije dokazala „povjeravanje ili usmjeravanje od strane kineske vlade”, a posebice „poveznicu između vlade i konkretnog ponašanja” svih financijskih institucija. Kineska vlada tvrdi da to što izvršava svoje opće regulatorne ovlasti tako što samo daje smjernice ili potiče nije dovoljno da bi se dokazalo povjeravanje i usmjeravanje, već mora postojati neki oblik „prijetnje ili navođenja”. Kineska vlada tvrdila je da se Zakonom o bankama izričito zabranjuje njezino uplitanje te da se Općim pravilima o zajmovima i Odlukom br. 40 samo daju smjernice i da nisu obvezni ni pravno obvezujući. Usto je tvrdila da Komisija nije ispunila svoju dužnost da provede takvu analizu za svaki subjekt. |
| --- | --- |

(270)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da Komisija nije dokazala „povjeravanje ili usmjeravanje od strane kineske vlade”, a posebice „poveznicu između vlade i konkretnog ponašanja” svih financijskih institucija. Kineska vlada tvrdi da to što izvršava svoje opće regulatorne ovlasti tako što samo daje smjernice ili potiče nije dovoljno da bi se dokazalo povjeravanje i usmjeravanje, već mora postojati neki oblik „prijetnje ili navođenja”. Kineska vlada tvrdila je da se Zakonom o bankama izričito zabranjuje njezino uplitanje te da se Općim pravilima o zajmovima i Odlukom br. 40 samo daju smjernice i da nisu obvezni ni pravno obvezujući. Usto je tvrdila da Komisija nije ispunila svoju dužnost da provede takvu analizu za svaki subjekt.

| (271) | Komisija se nije složila s tim stajalištem. Budući da je normativni okvir koji je objašnjen u uvodnim izjavama od 232. do 239. i koji se primjenjuje na sve banke u Kini pravno obvezujući, kako se nadalje potvrđuje u uvodnim izjavama 248. i 249., nije riječ samo o poticanju i smjernicama vlade. Komisija je već u uvodnoj izjavi 239. utvrdila da se Odlukom br. 40 sve financijske institucije upućuju da kreditnu potporu pruže samo poticanim projektima iako se u članku 17. iste Odluke od banaka traži i da se pridržavaju kreditnih načela. Nadalje, Komisija je u uvodnoj izjavi 251. utvrdila da se kineska vlada oslanjala na taj normativni okvir kako bi provodila znatnu kontrolu nad financijskim institucijama, ne ostavljajući im nikakvu slobodu u pogledu toga hoće li ga provoditi. Stoga postoji jasna poveznica između kineske vlade i konkretnog ponašanja privatnih banaka, koja ukazuje na povjeravanje i usmjeravanje od strane kineske vlade. |
| --- | --- |

(271)

Komisija se nije složila s tim stajalištem. Budući da je normativni okvir koji je objašnjen u uvodnim izjavama od 232. do 239. i koji se primjenjuje na sve banke u Kini pravno obvezujući, kako se nadalje potvrđuje u uvodnim izjavama 248. i 249., nije riječ samo o poticanju i smjernicama vlade. Komisija je već u uvodnoj izjavi 239. utvrdila da se Odlukom br. 40 sve financijske institucije upućuju da kreditnu potporu pruže samo poticanim projektima iako se u članku 17. iste Odluke od banaka traži i da se pridržavaju kreditnih načela. Nadalje, Komisija je u uvodnoj izjavi 251. utvrdila da se kineska vlada oslanjala na taj normativni okvir kako bi provodila znatnu kontrolu nad financijskim institucijama, ne ostavljajući im nikakvu slobodu u pogledu toga hoće li ga provoditi. Stoga postoji jasna poveznica između kineske vlade i konkretnog ponašanja privatnih banaka, koja ukazuje na povjeravanje i usmjeravanje od strane kineske vlade.

| (272) | Komisija je usto podsjetila da se zbog nesuradnje privatnih banaka morala osloniti na raspoložive podatke. Budući da je samo jedna banka u državnom vlasništvu djelomično surađivala, Komisija se poslužila informacijama dostupnima za tu banku, za koju je dokazano da je javno tijelo, i usporedila ih je s uvjetima davanja zajmova privatnih banaka koje ne surađuju. Nadalje, daljinskim unakrsnim provjerama u društvima u uzorku nisu otkrivene znatne razlike u uvjetima zajmova ili kamatnim stopama privatnih financijskih institucija i uvjetima zajmova ili kamatnim stopama financijskih institucija u državnom vlasništvu. Činjenica da je postojalo preklapanje između stopa pokazuje da su privatne banke isto tako davale zajmove po uvjetima nižima od onih na tržištu u skladu s prethodno navedenim normativnim okvirom. Stoga tvrdnja kineske vlade da Komisija nije ispunila svoju dužnost da provede takvu analizu za svaki subjekt nije utemeljena. |
| --- | --- |

(272)

Komisija je usto podsjetila da se zbog nesuradnje privatnih banaka morala osloniti na raspoložive podatke. Budući da je samo jedna banka u državnom vlasništvu djelomično surađivala, Komisija se poslužila informacijama dostupnima za tu banku, za koju je dokazano da je javno tijelo, i usporedila ih je s uvjetima davanja zajmova privatnih banaka koje ne surađuju. Nadalje, daljinskim unakrsnim provjerama u društvima u uzorku nisu otkrivene znatne razlike u uvjetima zajmova ili kamatnim stopama privatnih financijskih institucija i uvjetima zajmova ili kamatnim stopama financijskih institucija u državnom vlasništvu. Činjenica da je postojalo preklapanje između stopa pokazuje da su privatne banke isto tako davale zajmove po uvjetima nižima od onih na tržištu u skladu s prethodno navedenim normativnim okvirom. Stoga tvrdnja kineske vlade da Komisija nije ispunila svoju dužnost da provede takvu analizu za svaki subjekt nije utemeljena.

| (273) | Slijedom toga, Komisija je potvrdila svoj zaključak da je vlada u pogledu industrije KOV-ova svim financijskim institucijama, uključujući privatne financijske institucije, koje djeluju u Kini povjerila da u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. prve alineje osnovne uredbe slijede vladine politike i osiguravaju zajmove po povlaštenim stopama za industriju KOV-ova ili ih je usmjeravala na to. |
| --- | --- |

(273)

Slijedom toga, Komisija je potvrdila svoj zaključak da je vlada u pogledu industrije KOV-ova svim financijskim institucijama, uključujući privatne financijske institucije, koje djeluju u Kini povjerila da u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. prve alineje osnovne uredbe slijede vladine politike i osiguravaju zajmove po povlaštenim stopama za industriju KOV-ova ili ih je usmjeravala na to.

3.5.2.   Kreditni rejtinzi

Kreditni rejtinzi

| (274) | Komisija je već u prijašnjim antisubvencijskim ispitnim postupcima utvrdila da domaći kreditni rejtinzi dodijeljeni kineskim društvima nisu pouzdani, na temelju studije Međunarodnog monetarnog fonda (66), iz koje je vidljiva neusklađenost međunarodnih i kineskih kreditnih rejtinga, zajedno s nalazima ispitnog postupka koji se odnose na društva u uzorku. Naime, prema MMF-u, više od 90 % kineskih obveznica ima rejting od AA do AAA koji su dodijelile lokalne agencije za kreditni rejting. To nije usporedivo s drugim tržištima kao što su Unija ili Sjedinjene Američke Države („SAD”). Primjerice, na tržištu SAD-a tako visoki rejting ima manje od 2 % poduzeća. Kineske agencije za kreditni rejting, dakle, jako naginju davanju najviših ocjena na ljestvici rejtinga. Imaju ljestvice s veoma širokim rasponom i sklone su uvrštavati obveznice sa znatno različitim rizicima od neplaćanja u jednu široku kategoriju rejtinga (67). Prema Uvidu u kinesko tržište obveznica iz 2021. društva Bloomberg (68) tržištem obveznica dominira pet kineskih lokalnih agencija za kreditni rejting: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance i Golden Credit Rating, a lokalne agencije za kreditni rejting dodijelile su rejting AAA za približno 90 % obveznica. Međutim, društvo S&P mnogim je izdavateljima dodijelilo niži globalni rejting A i BBB (69). |
| --- | --- |

(274)

Komisija je već u prijašnjim antisubvencijskim ispitnim postupcima utvrdila da domaći kreditni rejtinzi dodijeljeni kineskim društvima nisu pouzdani, na temelju studije Međunarodnog monetarnog fonda (66), iz koje je vidljiva neusklađenost međunarodnih i kineskih kreditnih rejtinga, zajedno s nalazima ispitnog postupka koji se odnose na društva u uzorku. Naime, prema MMF-u, više od 90 % kineskih obveznica ima rejting od AA do AAA koji su dodijelile lokalne agencije za kreditni rejting. To nije usporedivo s drugim tržištima kao što su Unija ili Sjedinjene Američke Države („SAD”). Primjerice, na tržištu SAD-a tako visoki rejting ima manje od 2 % poduzeća. Kineske agencije za kreditni rejting, dakle, jako naginju davanju najviših ocjena na ljestvici rejtinga. Imaju ljestvice s veoma širokim rasponom i sklone su uvrštavati obveznice sa znatno različitim rizicima od neplaćanja u jednu široku kategoriju rejtinga (67). Prema Uvidu u kinesko tržište obveznica iz 2021. društva Bloomberg (68) tržištem obveznica dominira pet kineskih lokalnih agencija za kreditni rejting: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance i Golden Credit Rating, a lokalne agencije za kreditni rejting dodijelile su rejting AAA za približno 90 % obveznica. Međutim, društvo S&P mnogim je izdavateljima dodijelilo niži globalni rejting A i BBB (69).

66

67

68

69

| (275) | Usto, kad ocjenjuju kineske obveznice izdane u inozemstvu (70), strane agencije za kreditni rejting kao što su Standard and Poor’s i Moody’s u pravilu povećavaju osnovni kreditni rejting izdavatelja na temelju procjene strateške važnosti društva za kinesku vladu i pouzdanosti svih implicitnih jamstava. |
| --- | --- |

(275)

Usto, kad ocjenjuju kineske obveznice izdane u inozemstvu (70), strane agencije za kreditni rejting kao što su Standard and Poor’s i Moody’s u pravilu povećavaju osnovni kreditni rejting izdavatelja na temelju procjene strateške važnosti društva za kinesku vladu i pouzdanosti svih implicitnih jamstava.

70

| (276) | Komisija je otkrila i dodatne informacije kojima je dopunila tu analizu. Prvo, Komisija je utvrdila da država može u određenoj mjeri utjecati na tržište kreditnih rejtinga. |
| --- | --- |

(276)

Komisija je otkrila i dodatne informacije kojima je dopunila tu analizu. Prvo, Komisija je utvrdila da država može u određenoj mjeri utjecati na tržište kreditnih rejtinga.

| (277) | Prema informacijama koje je dostavila kineska vlada, u razdoblju ispitnog postupka na kineskom tržištu obveznica bilo je aktivno 14 agencija za kreditni rejting, a od toga su njih 12 bile domaće agencije. |
| --- | --- |

(277)

Prema informacijama koje je dostavila kineska vlada, u razdoblju ispitnog postupka na kineskom tržištu obveznica bilo je aktivno 14 agencija za kreditni rejting, a od toga su njih 12 bile domaće agencije.

| (278) | Drugo, nema slobodnog ulaza na kinesko tržište kreditnih rejtinga. To je u načelu zatvoreno tržište jer Kinesko regulatorno tijelo za vrijednosne papire („CSRC”) ili NBK mora odobriti agencije za kreditni rejting prije nego što one mogu početi poslovati (71). NBK je sredinom 2017. najavio da će inozemnim agencijama za kreditni rejting biti dopušteno dodjeljivanje kreditnog rejtinga na dijelu domaćeg tržišta obveznica pod određenim uvjetima. U razdoblju ispitnog postupka na kineskom tržištu poslovale su dvije agencije za kreditni rejting u stranom vlasništvu i dvije agencije za kreditni rejting koje su bile kinesko-strani zajednički pothvat. Međutim, te agencije za kreditni rejting slijede kineske ljestvice rejtinga i stoga se ne mogu potpuno usporediti s međunarodnim rejtinzima, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 275. |
| --- | --- |

(278)

Drugo, nema slobodnog ulaza na kinesko tržište kreditnih rejtinga. To je u načelu zatvoreno tržište jer Kinesko regulatorno tijelo za vrijednosne papire („CSRC”) ili NBK mora odobriti agencije za kreditni rejting prije nego što one mogu početi poslovati (71). NBK je sredinom 2017. najavio da će inozemnim agencijama za kreditni rejting biti dopušteno dodjeljivanje kreditnog rejtinga na dijelu domaćeg tržišta obveznica pod određenim uvjetima. U razdoblju ispitnog postupka na kineskom tržištu poslovale su dvije agencije za kreditni rejting u stranom vlasništvu i dvije agencije za kreditni rejting koje su bile kinesko-strani zajednički pothvat. Međutim, te agencije za kreditni rejting slijede kineske ljestvice rejtinga i stoga se ne mogu potpuno usporediti s međunarodnim rejtinzima, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 275.

71

| (279) | Naposljetku, studija iz 2017. koju je proveo sam NBK potvrđuje nalaze Komisije i u svojim zaključcima navodi da „ako se razina ulaganja stranih obveznica postavi na međunarodni rejting BBB– ili viši, investicijski rejting domaćih obveznica može se ocijeniti na razini AA– i višoj, uzimajući u obzir razliku između prosječnog domaćeg rejtinga i međunarodnog rejtinga od 6 ili više stupnjeva” (72). |
| --- | --- |

(279)

Naposljetku, studija iz 2017. koju je proveo sam NBK potvrđuje nalaze Komisije i u svojim zaključcima navodi da „ako se razina ulaganja stranih obveznica postavi na međunarodni rejting BBB– ili viši, investicijski rejting domaćih obveznica može se ocijeniti na razini AA– i višoj, uzimajući u obzir razliku između prosječnog domaćeg rejtinga i međunarodnog rejtinga od 6 ili više stupnjeva” (72).

72

| (280) | S obzirom na situaciju opisanu u uvodnim izjavama od 274. do 279. Komisija je zaključila da kineski kreditni rejtinzi nisu pouzdana procjena kreditnog rizika odnosne imovine. Ti su rejtinzi narušeni i ciljevima politike za poticanje ključnih strateških industrija, kao što je industrija KOV-ova. |
| --- | --- |

(280)

S obzirom na situaciju opisanu u uvodnim izjavama od 274. do 279. Komisija je zaključila da kineski kreditni rejtinzi nisu pouzdana procjena kreditnog rizika odnosne imovine. Ti su rejtinzi narušeni i ciljevima politike za poticanje ključnih strateških industrija, kao što je industrija KOV-ova.

3.5.3.   Povlašteno financiranje: zajmovi

Povlašteno financiranje: zajmovi

3.5.3.1.   Vrste zajmova

(1)   
  Kratkoročni i dugoročni zajmovi

Kratkoročni i dugoročni zajmovi

| (281) | Komisija je utvrdila da su društva u obje grupe u uzorku financirala svoje aktivnosti raznim kratkoročnim i dugoročnim zajmovima. Ti su se zajmovi uglavnom upotrebljavali za svakodnevno poslovanje, potrebe za obrtnim kapitalom, posebne projekte, ulaganja ili za zamjenu drugih zajmova. Obje grupe isto su se tako koristile kratkoročnim i dugoročnim izvoznim kreditima. |
| --- | --- |

(281)

Komisija je utvrdila da su društva u obje grupe u uzorku financirala svoje aktivnosti raznim kratkoročnim i dugoročnim zajmovima. Ti su se zajmovi uglavnom upotrebljavali za svakodnevno poslovanje, potrebe za obrtnim kapitalom, posebne projekte, ulaganja ili za zamjenu drugih zajmova. Obje grupe isto su se tako koristile kratkoročnim i dugoročnim izvoznim kreditima.

(2)   
  Zajmovi čija je posebna svrha zamijeniti druge zajmove

Zajmovi čija je posebna svrha zamijeniti druge zajmove

| (282) | U ispitnom je postupku Komisija utvrdila da su određena društva u uzorku ugovarala zajmove čija je posebna svrha bila zamijeniti zajmove drugih banaka. Tom su praksom društva mogla prerasporediti svoje obveze i dobiti sredstva za otplatu svojih prethodnih obveza, što u nedostatku drugih razloga za to ukazuje na probleme s otplatom dugova. |
| --- | --- |

(282)

U ispitnom je postupku Komisija utvrdila da su određena društva u uzorku ugovarala zajmove čija je posebna svrha bila zamijeniti zajmove drugih banaka. Tom su praksom društva mogla prerasporediti svoje obveze i dobiti sredstva za otplatu svojih prethodnih obveza, što u nedostatku drugih razloga za to ukazuje na probleme s otplatom dugova.

| (283) | Smatra se da upotreba zajmova s isključivom svrhom otplate drugih tekućih zajmova upućuje na to da društvo ne može ispuniti svoje trenutačne obveze po zajmovima i stoga čini dodatan rizik povezan sa svojim kratkoročnim i dugoročnim financiranjem. |
| --- | --- |

(283)

Smatra se da upotreba zajmova s isključivom svrhom otplate drugih tekućih zajmova upućuje na to da društvo ne može ispuniti svoje trenutačne obveze po zajmovima i stoga čini dodatan rizik povezan sa svojim kratkoročnim i dugoročnim financiranjem.

(3)   
  Dioničarski zajam

Dioničarski zajam

| (284) | Komisija je utvrdila da je jedan od proizvođača izvoznika u uzorku dobio bankovni zajam od Kineske razvojne banke posredstvom svojeg matičnog društva. Matično društvo ugovorilo je zajam s bankom u okviru takozvanog „dioničarskog” ili „povjerenog zajma” za projekt istraživanja i razvoja koji je izvršavao proizvođač izvoznik te je proslijedilo sredstva od zajma proizvođaču izvozniku prema istim ugovornim uvjetima kakvi su potpisani s bankom. Za vrijeme daljinske unakrsne provjere predmetno društvo objasnilo je da Kineska razvojna banka ima posebna sredstva za projekte koja se mogu pružiti u obliku zajmova samo subjektima u središnjem vlasništvu, koji su pod izravnom kontrolom SASAC-a. Međutim, o zajmu su izravno pregovarali proizvođač izvoznik i banka. Usto, u ugovoru o zajmu navedeno je da banka zadužuje matično društvo da odobri „povjereni zajam” proizvođaču izvozniku za kapitalni doprinos projekta. |
| --- | --- |

(284)

Komisija je utvrdila da je jedan od proizvođača izvoznika u uzorku dobio bankovni zajam od Kineske razvojne banke posredstvom svojeg matičnog društva. Matično društvo ugovorilo je zajam s bankom u okviru takozvanog „dioničarskog” ili „povjerenog zajma” za projekt istraživanja i razvoja koji je izvršavao proizvođač izvoznik te je proslijedilo sredstva od zajma proizvođaču izvozniku prema istim ugovornim uvjetima kakvi su potpisani s bankom. Za vrijeme daljinske unakrsne provjere predmetno društvo objasnilo je da Kineska razvojna banka ima posebna sredstva za projekte koja se mogu pružiti u obliku zajmova samo subjektima u središnjem vlasništvu, koji su pod izravnom kontrolom SASAC-a. Međutim, o zajmu su izravno pregovarali proizvođač izvoznik i banka. Usto, u ugovoru o zajmu navedeno je da banka zadužuje matično društvo da odobri „povjereni zajam” proizvođaču izvozniku za kapitalni doprinos projekta.

| (285) | Komisija je nadalje utvrdila da je Fond Kineske razvojne banke ulagačka organizacija usmjerena na politike koja uglavnom podupire „projekte u ključnim sektorima koje je prepoznala država” putem „kapitalnih ulaganja u projekte, ulaganja u subjekte, dioničarskih zajmova i ulaganja u lokalne ulagačke i financijske fondove za društva kako bi se popunile praznine u ključnim projektima” (73). |
| --- | --- |

(285)

Komisija je nadalje utvrdila da je Fond Kineske razvojne banke ulagačka organizacija usmjerena na politike koja uglavnom podupire „projekte u ključnim sektorima koje je prepoznala država” putem „kapitalnih ulaganja u projekte, ulaganja u subjekte, dioničarskih zajmova i ulaganja u lokalne ulagačke i financijske fondove za društva kako bi se popunile praznine u ključnim projektima” (73).

73

| (286) | S obzirom na to da je proizvođač izvoznik u uzorku upotrebljavao sredstva od zajma za vlastite projekte, na to da su o zajmu izravno pregovarali proizvođač izvoznik u uzorku i banka te na to da je proizvođač izvoznik imao ugovor o zajmu sa svojim matičnim društvom po uzoru na dioničarski ugovor između matičnog društva i banke, Komisija je smatrala da je matično društvo imalo samo ulogu posrednika i da se dogovorilo s Kineskom razvojnom bankom da će dati zajam proizvođaču izvozniku. Stoga je Komisija uključila taj zajam kao financiranje koje je banka pružila predmetnom proizvođaču izvozniku. |
| --- | --- |

(286)

S obzirom na to da je proizvođač izvoznik u uzorku upotrebljavao sredstva od zajma za vlastite projekte, na to da su o zajmu izravno pregovarali proizvođač izvoznik u uzorku i banka te na to da je proizvođač izvoznik imao ugovor o zajmu sa svojim matičnim društvom po uzoru na dioničarski ugovor između matičnog društva i banke, Komisija je smatrala da je matično društvo imalo samo ulogu posrednika i da se dogovorilo s Kineskom razvojnom bankom da će dati zajam proizvođaču izvozniku. Stoga je Komisija uključila taj zajam kao financiranje koje je banka pružila predmetnom proizvođaču izvozniku.

3.5.3.2.   Specifičnost

| (287) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 232. do 238., na temelju nekoliko pravnih dokumenata usmjerenih na društva u sektoru financijske se institucije usmjerilo na pružanje zajmova po povlaštenim stopama industriji KOV-ova. Ti dokumenti pokazuju da financijske institucije pružaju povlašteno financiranje samo ograničenom broju industrija/društava koja postupaju u skladu s relevantnim politikama kineske vlade. Komisija je smatrala da je upućivanje na industriju KOV-ova dovoljno jasno jer je ta industrija navedena ili nazivom ili upućivanjem na proizvod koji proizvodi ili industrijsku skupinu kojoj pripada. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 286., jedan od proizvođača izvoznika u uzorku ostvario je korist od zajma Fonda Kineske razvojne banke, koji podupire „projekte u ključnim sektorima koje je prepoznala država”. Stoga, zbog činjenice da kineska vlada podupire ograničenu skupinu poticanih industrija, uključujući industriju KOV-ova, ta je subvencija specifična. |
| --- | --- |

(287)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 232. do 238., na temelju nekoliko pravnih dokumenata usmjerenih na društva u sektoru financijske se institucije usmjerilo na pružanje zajmova po povlaštenim stopama industriji KOV-ova. Ti dokumenti pokazuju da financijske institucije pružaju povlašteno financiranje samo ograničenom broju industrija/društava koja postupaju u skladu s relevantnim politikama kineske vlade. Komisija je smatrala da je upućivanje na industriju KOV-ova dovoljno jasno jer je ta industrija navedena ili nazivom ili upućivanjem na proizvod koji proizvodi ili industrijsku skupinu kojoj pripada. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 286., jedan od proizvođača izvoznika u uzorku ostvario je korist od zajma Fonda Kineske razvojne banke, koji podupire „projekte u ključnim sektorima koje je prepoznala država”. Stoga, zbog činjenice da kineska vlada podupire ograničenu skupinu poticanih industrija, uključujući industriju KOV-ova, ta je subvencija specifična.

| (288) | Nakon konačne objave kineska vlada i grupa ZTT tvrdile su da predmetni zajmovi nisu specifični. Prema kineskoj vladi Komisija nije dokazala da se zakonodavstvom na temelju kojeg se pruža financijska potpora „izričito ograničava” pristup potpori i da se nijedan od dokumenata koje je Komisija navela ne odnosi na industriju KOV-ova, za koju je kineska vlada tvrdila da nije poticana industrija u NRK-u. |
| --- | --- |

(288)

Nakon konačne objave kineska vlada i grupa ZTT tvrdile su da predmetni zajmovi nisu specifični. Prema kineskoj vladi Komisija nije dokazala da se zakonodavstvom na temelju kojeg se pruža financijska potpora „izričito ograničava” pristup potpori i da se nijedan od dokumenata koje je Komisija navela ne odnosi na industriju KOV-ova, za koju je kineska vlada tvrdila da nije poticana industrija u NRK-u.

| (289) | Komisija je u tom pogledu napomenula da, iako se u dokumentima navedenima u uvodnoj izjavi 232., a posebice Odluci br. 40, Zakonu o bankama i Općim pravilima o zajmovima, ne navode poticane industrije na razini koja bi bila toliko detaljna da uključuje industriju KOV-ova kao takvu, oni se odnose na industrijske politike kineske vlade o potpori poticanim industrijama. Kako je zaključeno u odjeljku 3.1., industrija KOV-ova poticana je industrija. Na temelju zajedničkog tumačenja predmetnih dokumenata vidljivo je da je kineska vlada uputila financijske institucije da pri davanju zajmova uzmu u obzir industrijske politike kineske vlade i da su, u skladu s tim industrijskim politikama kineske vlade, financijske institucije obvezne pružati kreditnu potporu poticanim projektima. Iz toga proizlazi da kineska vlada izričito podupire ograničenu skupinu poticanih industrija, uključujući industriju KOV-ova. Zbog toga je ta subvencija specifična. Komisija je stoga ostala pri svojem zaključku. |
| --- | --- |

(289)

Komisija je u tom pogledu napomenula da, iako se u dokumentima navedenima u uvodnoj izjavi 232., a posebice Odluci br. 40, Zakonu o bankama i Općim pravilima o zajmovima, ne navode poticane industrije na razini koja bi bila toliko detaljna da uključuje industriju KOV-ova kao takvu, oni se odnose na industrijske politike kineske vlade o potpori poticanim industrijama. Kako je zaključeno u odjeljku 3.1., industrija KOV-ova poticana je industrija. Na temelju zajedničkog tumačenja predmetnih dokumenata vidljivo je da je kineska vlada uputila financijske institucije da pri davanju zajmova uzmu u obzir industrijske politike kineske vlade i da su, u skladu s tim industrijskim politikama kineske vlade, financijske institucije obvezne pružati kreditnu potporu poticanim projektima. Iz toga proizlazi da kineska vlada izričito podupire ograničenu skupinu poticanih industrija, uključujući industriju KOV-ova. Zbog toga je ta subvencija specifična. Komisija je stoga ostala pri svojem zaključku.

| (290) | Stoga je Komisija zaključila da subvencije u obliku davanja povlaštenih zajmova nisu općenito dostupne svim industrijama, već su specifične u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(290)

Stoga je Komisija zaključila da subvencije u obliku davanja povlaštenih zajmova nisu općenito dostupne svim industrijama, već su specifične u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe.

3.5.3.3.   Korist i izračun iznosa subvencije

| (291) | Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju koristi za primatelje u razdoblju ispitnog postupka. U skladu s člankom 6. točkom (b) osnovne uredbe smatra se da je korist za primatelje razlika između iznosa kamate koju društvo plaća na povlašteni zajam i iznosa koji bi društvo platilo za usporedivi komercijalni zajam koji bi moglo dobiti na tržištu. |
| --- | --- |

(291)

Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju koristi za primatelje u razdoblju ispitnog postupka. U skladu s člankom 6. točkom (b) osnovne uredbe smatra se da je korist za primatelje razlika između iznosa kamate koju društvo plaća na povlašteni zajam i iznosa koji bi društvo platilo za usporedivi komercijalni zajam koji bi moglo dobiti na tržištu.

| (292) | Kako je objašnjeno u odjeljcima 3.5.1. i 3.5.2., zajmovi koje daju kineske financijske institucije odražavaju znatnu intervenciju vlade i ne odražavaju kamatne stope uobičajene na funkcionirajućem tržištu. |
| --- | --- |

(292)

Kako je objašnjeno u odjeljcima 3.5.1. i 3.5.2., zajmovi koje daju kineske financijske institucije odražavaju znatnu intervenciju vlade i ne odražavaju kamatne stope uobičajene na funkcionirajućem tržištu.

| (293) | Razlikuje se opće financijsko stanje grupa društava u uzorku. Sve su grupe tijekom razdoblja ispitnog postupka ostvarile korist od različitih vrsta zajmova uz razlike u pogledu dospijeća, kolaterala, jamstava i ostalih uvjeta. Zbog tih dvaju razloga svako je društvo imalo prosječnu kamatnu stopu koja se temeljila na vlastitom skupu primljenih zajmova. |
| --- | --- |

(293)

Razlikuje se opće financijsko stanje grupa društava u uzorku. Sve su grupe tijekom razdoblja ispitnog postupka ostvarile korist od različitih vrsta zajmova uz razlike u pogledu dospijeća, kolaterala, jamstava i ostalih uvjeta. Zbog tih dvaju razloga svako je društvo imalo prosječnu kamatnu stopu koja se temeljila na vlastitom skupu primljenih zajmova.

| (294) | Komisija je zasebno ocijenila financijsko stanje svake grupe proizvođača izvoznika u uzorku kako bi te posebnosti uzela u obzir. U te je svrhe Komisija primijenila metodu izračuna za povlašteno financiranje putem zajmova koja je uspostavljena u antisubvencijskom ispitnom postupku o toplovaljanim plosnatim proizvodima od čelika podrijetlom iz NRK-a, kao i u antisubvencijskim ispitnim postupcima o gumama podrijetlom iz NRK-a i određenim tkanim i/ili prošivenim tkaninama od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (74), i objašnjena u uvodnim izjavama u nastavku. Na temelju toga Komisija je za svaku grupu proizvođača izvoznika u uzorku pojedinačno izračunala korist koju je ostvarila od prakse povlaštenog financiranja putem zajmova i tu korist pripisala predmetnom proizvodu. |
| --- | --- |

(294)

Komisija je zasebno ocijenila financijsko stanje svake grupe proizvođača izvoznika u uzorku kako bi te posebnosti uzela u obzir. U te je svrhe Komisija primijenila metodu izračuna za povlašteno financiranje putem zajmova koja je uspostavljena u antisubvencijskom ispitnom postupku o toplovaljanim plosnatim proizvodima od čelika podrijetlom iz NRK-a, kao i u antisubvencijskim ispitnim postupcima o gumama podrijetlom iz NRK-a i određenim tkanim i/ili prošivenim tkaninama od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (74), i objašnjena u uvodnim izjavama u nastavku. Na temelju toga Komisija je za svaku grupu proizvođača izvoznika u uzorku pojedinačno izračunala korist koju je ostvarila od prakse povlaštenog financiranja putem zajmova i tu korist pripisala predmetnom proizvodu.

74

(1)   
  Grupa FTT

Grupa FTT

| (295) | Komisija je napomenula da su kineske agencije za kreditni rejting dodijelile proizvođačima izvoznicima iz grupe FTT kreditni rejting AAA, a kreditni rejting njihovih povezanih društava bio je u rasponu od B do AAA. Uzevši u obzir činjenicu da su kineski kreditni rejtinzi općenito narušeni, kako je navedeno u odjeljku 3.5.2., Komisija je zaključila da ti rejtinzi nisu pouzdani. |
| --- | --- |

(295)

Komisija je napomenula da su kineske agencije za kreditni rejting dodijelile proizvođačima izvoznicima iz grupe FTT kreditni rejting AAA, a kreditni rejting njihovih povezanih društava bio je u rasponu od B do AAA. Uzevši u obzir činjenicu da su kineski kreditni rejtinzi općenito narušeni, kako je navedeno u odjeljku 3.5.2., Komisija je zaključila da ti rejtinzi nisu pouzdani.

| (296) | Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 243. do 253., kineske kreditne financijske institucije nisu dostavile nikakvu procjenu kreditne sposobnosti u ovom ispitnom postupku. Kako bi utvrdila korist, Komisija je stoga morala procijeniti jesu li kamatne stope za zajmove dodijeljene grupi FTT bile na tržišnoj razini. |
| --- | --- |

(296)

Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 243. do 253., kineske kreditne financijske institucije nisu dostavile nikakvu procjenu kreditne sposobnosti u ovom ispitnom postupku. Kako bi utvrdila korist, Komisija je stoga morala procijeniti jesu li kamatne stope za zajmove dodijeljene grupi FTT bile na tržišnoj razini.

| (297) | Na temelju vlastitih financijskih izvještaja proizvođači izvoznici iz grupe FTT općenito su ostvarivali dobit uz profitne marže u rasponu od 1 % do 3 %, iako su te profitne marže bile mnogo manje od onih koje se općenito očekuju u industriji KOV-ova (u zasebnom antidampinškom postupku utvrđena je profitna marža od 12,4 %). |
| --- | --- |

(297)

Na temelju vlastitih financijskih izvještaja proizvođači izvoznici iz grupe FTT općenito su ostvarivali dobit uz profitne marže u rasponu od 1 % do 3 %, iako su te profitne marže bile mnogo manje od onih koje se općenito očekuju u industriji KOV-ova (u zasebnom antidampinškom postupku utvrđena je profitna marža od 12,4 %).

| (298) | Jedan od proizvođača izvoznika iz grupe FTT financirao je svoje poslovanje kratkoročnim i dugoročnim dugom. Komisija je procijenila kratkoročnu likvidnost i dugoročnu solventnost društva. |
| --- | --- |

(298)

Jedan od proizvođača izvoznika iz grupe FTT financirao je svoje poslovanje kratkoročnim i dugoročnim dugom. Komisija je procijenila kratkoročnu likvidnost i dugoročnu solventnost društva.

| (299) | Kad je riječ o kratkoročnoj likvidnosti, Komisija je upotrijebila omjere likvidnosti kao što su kratkoročni omjer, koeficijent ubrzane likvidnosti, gotovinski omjer i omjer novčanog toka. Tim se omjerima mjeri sposobnost društva da otplati kratkoročne obveze, uključujući kratkoročni dug. Društvo je tijekom RIP-a imalo prosječan kratkoročni omjer od 1,1. Iako je kratkoročni omjer malo veći od 1, kratkotrajna imovina društva dovoljna je tek da se otplate kratkoročne obveze, što nije dostatno da bi se opravdao visok kreditni rejting, za koji bi društvo trebalo imati omjer od najmanje 2. Koeficijent ubrzane likvidnosti društva bio je 0,8 u 2019. i 0,6 u 2020., a referentnom vrijednosti smatra se koeficijent ubrzane likvidnosti od najmanje 1. Naime, društvo čiji je koeficijent ubrzane likvidnosti manji od 1 možda ne bi moglo otplatiti svoje kratkoročne obveze. Tijekom RIP-a gotovinski omjer društva prosječno je iznosio 0,1, što ukazuje na to da društvo nije raspolagalo s dovoljno gotovine za otplatu svojeg kratkoročnog duga. Društvo je 2019. i 2020. imalo i negativan novčani tok od poslovanja(„CFO”). Omjer CFO-a iznosio je –0,07 u 2019. i –0,00007 u 2020. Omjer CFO-a manji od 1 znači da društvo nije steklo dovoljno gotovine za pokrivanje svojih kratkoročnih obveza. |
| --- | --- |

(299)

Kad je riječ o kratkoročnoj likvidnosti, Komisija je upotrijebila omjere likvidnosti kao što su kratkoročni omjer, koeficijent ubrzane likvidnosti, gotovinski omjer i omjer novčanog toka. Tim se omjerima mjeri sposobnost društva da otplati kratkoročne obveze, uključujući kratkoročni dug. Društvo je tijekom RIP-a imalo prosječan kratkoročni omjer od 1,1. Iako je kratkoročni omjer malo veći od 1, kratkotrajna imovina društva dovoljna je tek da se otplate kratkoročne obveze, što nije dostatno da bi se opravdao visok kreditni rejting, za koji bi društvo trebalo imati omjer od najmanje 2. Koeficijent ubrzane likvidnosti društva bio je 0,8 u 2019. i 0,6 u 2020., a referentnom vrijednosti smatra se koeficijent ubrzane likvidnosti od najmanje 1. Naime, društvo čiji je koeficijent ubrzane likvidnosti manji od 1 možda ne bi moglo otplatiti svoje kratkoročne obveze. Tijekom RIP-a gotovinski omjer društva prosječno je iznosio 0,1, što ukazuje na to da društvo nije raspolagalo s dovoljno gotovine za otplatu svojeg kratkoročnog duga. Društvo je 2019. i 2020. imalo i negativan novčani tok od poslovanja(„CFO”). Omjer CFO-a iznosio je –0,07 u 2019. i –0,00007 u 2020. Omjer CFO-a manji od 1 znači da društvo nije steklo dovoljno gotovine za pokrivanje svojih kratkoročnih obveza.

| (300) | Imajući u vidu pokazatelje likvidnosti opisane u uvodnoj izjavi 299., Komisija je zaključila da je predmetno društvo imalo probleme s kratkoročnom likvidnošću, koji dovode do profila dužnika visokog rizika. |
| --- | --- |

(300)

Imajući u vidu pokazatelje likvidnosti opisane u uvodnoj izjavi 299., Komisija je zaključila da je predmetno društvo imalo probleme s kratkoročnom likvidnošću, koji dovode do profila dužnika visokog rizika.

| (301) | Komisija je temeljila procjenu rizika dugoročne solventnosti na raznim omjerima solventnosti, kao što su omjeri duga i pokrivenosti. Omjerima solventnosti mjeri se sposobnost društva da ispuni svoje dugoročne dužničke obveze. Njima se služe zajmodavci i ulagači u obveznice pri procjeni kreditne sposobnosti društva. |
| --- | --- |

(301)

Komisija je temeljila procjenu rizika dugoročne solventnosti na raznim omjerima solventnosti, kao što su omjeri duga i pokrivenosti. Omjerima solventnosti mjeri se sposobnost društva da ispuni svoje dugoročne dužničke obveze. Njima se služe zajmodavci i ulagači u obveznice pri procjeni kreditne sposobnosti društva.

| (302) | Omjerima duga mjeri se iznos obveza, posebice dugoročnog duga. Društvo je imalo visok omjer duga i imovine od 0,67, što znači da je 67 % imovine društva financirano dugom. Omjer duga i vlasničkog kapitala iznosio je 1,9 u 2019. i 2,8 u 2020., što ukazuje na to da društvo svoje aktivnosti financira poglavito dugom. Što su veći omjer duga i imovine te duga i vlasničkog kapitala, to je veći financijski rizik društva. |
| --- | --- |

(302)

Omjerima duga mjeri se iznos obveza, posebice dugoročnog duga. Društvo je imalo visok omjer duga i imovine od 0,67, što znači da je 67 % imovine društva financirano dugom. Omjer duga i vlasničkog kapitala iznosio je 1,9 u 2019. i 2,8 u 2020., što ukazuje na to da društvo svoje aktivnosti financira poglavito dugom. Što su veći omjer duga i imovine te duga i vlasničkog kapitala, to je veći financijski rizik društva.

| (303) | Omjerima pokrivenosti mjeri se sposobnost društva da podmiri svoj dug i ispuni financijske obveze. Društvo je procjenu temeljilo na omjeru pokrivenosti kamata te omjeru CFO-a i duga. Omjer pokrivenosti kamata ukazuje na sposobnost društva da financira troškove kamata. Taj je omjer iznosio 1,4 u 2019. i 0,6 u 2020. U kontekstu financijske analize omjer pokrivenosti kamata manji od 1,5 ukazuje na to da društvo ima poteškoća s otplatom troškova kamata. Omjer CFO-a i duga označava sposobnost društva da otplati svoj dug gotovinom od poslovanja. Prosječan omjer CFO-a i duga društva tijekom RIP-a iznosio je –6 % u 2019. i –0,006 % u 2020. To znači da bi prema omjeru iz 2019. društvu trebalo 16 godina da otplati ukupan dug uz svoj novčani tok iz poslovanja. Podaci iz 2020. ukazuju na još lošije stanje. Stoga postoje naznake da društvo ima ozbiljnih problema sa stjecanjem dovoljno gotovine za otplatu svojeg duga. |
| --- | --- |

(303)

Omjerima pokrivenosti mjeri se sposobnost društva da podmiri svoj dug i ispuni financijske obveze. Društvo je procjenu temeljilo na omjeru pokrivenosti kamata te omjeru CFO-a i duga. Omjer pokrivenosti kamata ukazuje na sposobnost društva da financira troškove kamata. Taj je omjer iznosio 1,4 u 2019. i 0,6 u 2020. U kontekstu financijske analize omjer pokrivenosti kamata manji od 1,5 ukazuje na to da društvo ima poteškoća s otplatom troškova kamata. Omjer CFO-a i duga označava sposobnost društva da otplati svoj dug gotovinom od poslovanja. Prosječan omjer CFO-a i duga društva tijekom RIP-a iznosio je –6 % u 2019. i –0,006 % u 2020. To znači da bi prema omjeru iz 2019. društvu trebalo 16 godina da otplati ukupan dug uz svoj novčani tok iz poslovanja. Podaci iz 2020. ukazuju na još lošije stanje. Stoga postoje naznake da društvo ima ozbiljnih problema sa stjecanjem dovoljno gotovine za otplatu svojeg duga.

| (304) | Nadalje, to je društvo ugovorilo zajmove čija je jedina svrha bila otplatiti zajmove drugih banaka. Kako je opisano u uvodnim izjavama 282. i 283., smatra se da takva vrsta zajmova upućuje na to da društvo ne može ispuniti svoje trenutačne obveze po zajmovima i stoga čini dodatan rizik povezan s njegovim kratkoročnim i dugoročnim financiranjem. |
| --- | --- |

(304)

Nadalje, to je društvo ugovorilo zajmove čija je jedina svrha bila otplatiti zajmove drugih banaka. Kako je opisano u uvodnim izjavama 282. i 283., smatra se da takva vrsta zajmova upućuje na to da društvo ne može ispuniti svoje trenutačne obveze po zajmovima i stoga čini dodatan rizik povezan s njegovim kratkoročnim i dugoročnim financiranjem.

| (305) | Stoga, imajući u vidu probleme s likvidnošću i solventnošću opisane u uvodnim izjavama od 299. do 304., Komisija je smatrala da je društvo bilo u osjetljivoj financijskoj situaciji i da je imalo profil visokog rizika za potencijalne zajmodavce i ulagače. |
| --- | --- |

(305)

Stoga, imajući u vidu probleme s likvidnošću i solventnošću opisane u uvodnim izjavama od 299. do 304., Komisija je smatrala da je društvo bilo u osjetljivoj financijskoj situaciji i da je imalo profil visokog rizika za potencijalne zajmodavce i ulagače.

| (306) | Drugi proizvođač izvoznik u grupi nije imao nikakvih zajmova. Međutim, Komisija je primijetila da je 35 % svojih kupnji financirao bankovnim akceptima mjenice, koji su, kako je utvrđeno u odjeljku 3.5.4.2., povlašteni kratkoročni financijski instrumenti. Dug tog proizvođača u RIP-u iznosio je u prosjeku 61 % ukupne imovine uz omjer duga i imovine od 0,6, a prosječan omjer duga i vlasničkog kapitala u tom razdoblju iznosio je 1,6. To znači da je društvo svoje poslovanje financiralo uglavnom dugom, što je čimbenik rizika. |
| --- | --- |

(306)

Drugi proizvođač izvoznik u grupi nije imao nikakvih zajmova. Međutim, Komisija je primijetila da je 35 % svojih kupnji financirao bankovnim akceptima mjenice, koji su, kako je utvrđeno u odjeljku 3.5.4.2., povlašteni kratkoročni financijski instrumenti. Dug tog proizvođača u RIP-u iznosio je u prosjeku 61 % ukupne imovine uz omjer duga i imovine od 0,6, a prosječan omjer duga i vlasničkog kapitala u tom razdoblju iznosio je 1,6. To znači da je društvo svoje poslovanje financiralo uglavnom dugom, što je čimbenik rizika.

| (307) | Budući da je to društvo svoje aktivnosti financiralo uglavnom kratkoročnim financiranjem, Komisija je analizu usmjerila na njegovu likvidnost. Društvo je tijekom RIP-a u prosjeku imalo kratkoročni omjer od 0,9, koeficijent ubrzane likvidnosti od 0,7, gotovinski omjer od 0,1 i omjer CFO-a od 0,1. Ti omjeri ukazuju na probleme s likvidnošću s obzirom na to da ukupne kratkoročne obveze premašuju ukupnu kratkotrajnu imovinu, a društvo ne može otplatiti svoje kratkoročne obveze gotovinom od kratkotrajne imovine i poslovanja. U kontekstu financijske analize općenito se pretpostavlja da omjeri likvidnosti manji od 1 ukazuju na probleme s likvidnošću, što kreditne institucije smatraju rizikom. |
| --- | --- |

(307)

Budući da je to društvo svoje aktivnosti financiralo uglavnom kratkoročnim financiranjem, Komisija je analizu usmjerila na njegovu likvidnost. Društvo je tijekom RIP-a u prosjeku imalo kratkoročni omjer od 0,9, koeficijent ubrzane likvidnosti od 0,7, gotovinski omjer od 0,1 i omjer CFO-a od 0,1. Ti omjeri ukazuju na probleme s likvidnošću s obzirom na to da ukupne kratkoročne obveze premašuju ukupnu kratkotrajnu imovinu, a društvo ne može otplatiti svoje kratkoročne obveze gotovinom od kratkotrajne imovine i poslovanja. U kontekstu financijske analize općenito se pretpostavlja da omjeri likvidnosti manji od 1 ukazuju na probleme s likvidnošću, što kreditne institucije smatraju rizikom.

| (308) | Uzimajući u obzir ozbiljne probleme s likvidnošću i solventnošću na koje je ukazala financijska analiza dvaju proizvođača izvoznika iz grupe FTT, kako je opisano u uvodnim izjavama od 298. do 307., Komisija je smatrala da opća financijska situacija grupe FTT odgovara rejtingu BB, što je najviši rejting koji ne pripada kategoriji „investicijski rejting”. „Investicijski rejting” znači da agencija za kreditni rejting smatra da se obveznicama koje je izdalo određeno društvo u dovoljnoj mjeri jamči da će ono ispuniti obvezu plaćanja tako da banke mogu u njega ulagati. |
| --- | --- |

(308)

Uzimajući u obzir ozbiljne probleme s likvidnošću i solventnošću na koje je ukazala financijska analiza dvaju proizvođača izvoznika iz grupe FTT, kako je opisano u uvodnim izjavama od 298. do 307., Komisija je smatrala da opća financijska situacija grupe FTT odgovara rejtingu BB, što je najviši rejting koji ne pripada kategoriji „investicijski rejting”. „Investicijski rejting” znači da agencija za kreditni rejting smatra da se obveznicama koje je izdalo određeno društvo u dovoljnoj mjeri jamči da će ono ispuniti obvezu plaćanja tako da banke mogu u njega ulagati.

| (309) | Na temelju javno dostupnih podataka društva Bloomberg Komisija je kao referentnu vrijednost upotrijebila premiju koja se očekuje za obveznice koje izdaju poduzeća s rejtingom BB, a koja se primjenjivala na referentnu kamatnu stopu za zajmove NBK-a, ili nakon 20. kolovoza 2019. na povlaštenu stopu za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar (75), kako bi se utvrdila tržišna stopa. |
| --- | --- |

(309)

Na temelju javno dostupnih podataka društva Bloomberg Komisija je kao referentnu vrijednost upotrijebila premiju koja se očekuje za obveznice koje izdaju poduzeća s rejtingom BB, a koja se primjenjivala na referentnu kamatnu stopu za zajmove NBK-a, ili nakon 20. kolovoza 2019. na povlaštenu stopu za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar (75), kako bi se utvrdila tržišna stopa.

75

| (310) | To uvećanje utvrđeno je izračunom relativnog raspona između indeksa korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u na temelju podataka društva Bloomberg za industrijske segmente. Tako izračunan relativni raspon zatim je dodan referentnoj kamatnoj stopi za zajmove koju objavljuje NBK ili, nakon 20. kolovoza 2019., povlaštenoj stopi za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar, na dan dodjele zajma (76) i za isto razdoblje kao predmetni zajam. To je učinjeno pojedinačno za svaki zajam odobren grupi društava. |
| --- | --- |

(310)

To uvećanje utvrđeno je izračunom relativnog raspona između indeksa korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u na temelju podataka društva Bloomberg za industrijske segmente. Tako izračunan relativni raspon zatim je dodan referentnoj kamatnoj stopi za zajmove koju objavljuje NBK ili, nakon 20. kolovoza 2019., povlaštenoj stopi za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar, na dan dodjele zajma (76) i za isto razdoblje kao predmetni zajam. To je učinjeno pojedinačno za svaki zajam odobren grupi društava.

76

| (311) | Kada je riječ o zajmovima u stranim valutama, situacija u pogledu poremećaja na tržištu i izostanka valjanih kreditnih rejtinga jednaka je jer i te zajmove odobravaju iste kineske financijske institucije. Stoga su za određivanje odgovarajuće referentne vrijednosti, kako je prethodno utvrđeno, upotrijebljene korporativne obveznice s rejtingom BB izražene u odgovarajućim valutama i izdane tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(311)

Kada je riječ o zajmovima u stranim valutama, situacija u pogledu poremećaja na tržištu i izostanka valjanih kreditnih rejtinga jednaka je jer i te zajmove odobravaju iste kineske financijske institucije. Stoga su za određivanje odgovarajuće referentne vrijednosti, kako je prethodno utvrđeno, upotrijebljene korporativne obveznice s rejtingom BB izražene u odgovarajućim valutama i izdane tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (312) | Korist je utvrđena primjenom referentne vrijednosti opisane u uvodnoj izjavi 310. na razdoblje financiranja zajmovima u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(312)

Korist je utvrđena primjenom referentne vrijednosti opisane u uvodnoj izjavi 310. na razdoblje financiranja zajmovima u razdoblju ispitnog postupka.

(2)   
  Grupa ZTT

Grupa ZTT

| (313) | Komisija je primijetila da je kineska agencija za kreditni rejting grupi ZTT 2018. dodijelila rejting AA+. Uzevši u obzir činjenicu da su kineski kreditni rejtinzi općenito narušeni, kako je navedeno u odjeljku 3.5.2., Komisija je zaključila da kreditni rejting AA+ dodijeljen grupi ZTT nije pouzdan. |
| --- | --- |

(313)

Komisija je primijetila da je kineska agencija za kreditni rejting grupi ZTT 2018. dodijelila rejting AA+. Uzevši u obzir činjenicu da su kineski kreditni rejtinzi općenito narušeni, kako je navedeno u odjeljku 3.5.2., Komisija je zaključila da kreditni rejting AA+ dodijeljen grupi ZTT nije pouzdan.

| (314) | Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 243. do 253., kineske kreditne financijske institucije nisu dostavile nikakvu procjenu kreditne sposobnosti. Kako bi utvrdila korist, Komisija je stoga morala procijeniti jesu li kamatne stope za zajmove dodijeljene grupi ZTT bile na tržišnoj razini. |
| --- | --- |

(314)

Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 243. do 253., kineske kreditne financijske institucije nisu dostavile nikakvu procjenu kreditne sposobnosti. Kako bi utvrdila korist, Komisija je stoga morala procijeniti jesu li kamatne stope za zajmove dodijeljene grupi ZTT bile na tržišnoj razini.

| (315) | Na temelju vlastitih financijskih izvještaja, proizvođači izvoznici iz grupe ZTT općenito su ostvarivali dobit. |
| --- | --- |

(315)

Na temelju vlastitih financijskih izvještaja, proizvođači izvoznici iz grupe ZTT općenito su ostvarivali dobit.

| (316) | Međutim, analiza jednog od proizvođača izvoznika u grupi pokazala je pad prometa u kombinaciji sa znatnim povećanjem njegovih obveza od 2018. Komisija je primijetila da to društvo mijenja svoju financijsku polugu, izraženu kao omjer duga i vlasničkog kapitala (77), čime povećava ovisnost o vanjskom financiranju i ograničava udio sredstava u svojem potpunom vlasništvu kako bi financiralo svoj rast. Osim toga, iako to društvo ostvaruje dobit, valja napomenuti da mu se od 2018. smanjila profitna marža, kao i povrat na vlasnički kapital (78). Slično tome, Komisija je utvrdila da su dva proizvođača izvoznika, kao i druga povezana društva u grupi, općenito upotrebljavali kratkoročne zajmove u svrhu financiranja obrtnog kapitala za svakodnevno poslovanje. |
| --- | --- |

(316)

Međutim, analiza jednog od proizvođača izvoznika u grupi pokazala je pad prometa u kombinaciji sa znatnim povećanjem njegovih obveza od 2018. Komisija je primijetila da to društvo mijenja svoju financijsku polugu, izraženu kao omjer duga i vlasničkog kapitala (77), čime povećava ovisnost o vanjskom financiranju i ograničava udio sredstava u svojem potpunom vlasništvu kako bi financiralo svoj rast. Osim toga, iako to društvo ostvaruje dobit, valja napomenuti da mu se od 2018. smanjila profitna marža, kao i povrat na vlasnički kapital (78). Slično tome, Komisija je utvrdila da su dva proizvođača izvoznika, kao i druga povezana društva u grupi, općenito upotrebljavali kratkoročne zajmove u svrhu financiranja obrtnog kapitala za svakodnevno poslovanje.

77

78

| (317) | Analizom grupe ZTT na temelju konsolidiranog pristupa Komisija je primijetila da je ta grupa izdavala obveznice s namjerom, povrh ostalih projekata, da nadopuni obrtni kapital društva. Time grupa prepoznaje potrebu za obnovom obrtnog kapitala kako bi se osigurala dovoljna likvidnost za tekuće proširenje poslovanja. Osim toga, u razdoblju od 2015. do 2018. stopa bruto dobiti grupe ZTT silazno se kretala, a bila je i manja od prosjeka usporedivih društava za proizvodnju optičkih vlakana (79). U ispitnom postupku utvrđeno je i da je društvo Zhongtian Technology Group Co., Ltd, matično društvo proizvođačâ izvoznika, izdavalo kratkoročne obveznice u svrhu otplate duga. Utvrđena je i zamjena duga za vlasnički kapital (80). |
| --- | --- |

(317)

Analizom grupe ZTT na temelju konsolidiranog pristupa Komisija je primijetila da je ta grupa izdavala obveznice s namjerom, povrh ostalih projekata, da nadopuni obrtni kapital društva. Time grupa prepoznaje potrebu za obnovom obrtnog kapitala kako bi se osigurala dovoljna likvidnost za tekuće proširenje poslovanja. Osim toga, u razdoblju od 2015. do 2018. stopa bruto dobiti grupe ZTT silazno se kretala, a bila je i manja od prosjeka usporedivih društava za proizvodnju optičkih vlakana (79). U ispitnom postupku utvrđeno je i da je društvo Zhongtian Technology Group Co., Ltd, matično društvo proizvođačâ izvoznika, izdavalo kratkoročne obveznice u svrhu otplate duga. Utvrđena je i zamjena duga za vlasnički kapital (80).

79

80

| (318) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je smatrala da opće financijsko stanje grupe odgovara rejtingu BB, što je najviši rejting nakon kategorije „investicijski rejting”. „Investicijski rejting” znači da agencija za kreditni rejting smatra da se obveznicama koje je izdalo određeno društvo u dovoljnoj mjeri jamči da će ono ispuniti obvezu plaćanja tako da banke mogu u njega ulagati. |
| --- | --- |

(318)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je smatrala da opće financijsko stanje grupe odgovara rejtingu BB, što je najviši rejting nakon kategorije „investicijski rejting”. „Investicijski rejting” znači da agencija za kreditni rejting smatra da se obveznicama koje je izdalo određeno društvo u dovoljnoj mjeri jamči da će ono ispuniti obvezu plaćanja tako da banke mogu u njega ulagati.

| (319) | Premije očekivane za obveznice koje izdaju poduzeća s rejtingom BB zatim su primijenjene na standardne stope za zajmove prema referentnim kamatnim stopama za zajmove NBK-a, ili nakon 20. kolovoza 2019. povlaštenim stopama za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar, kako bi se utvrdila tržišna stopa. |
| --- | --- |

(319)

Premije očekivane za obveznice koje izdaju poduzeća s rejtingom BB zatim su primijenjene na standardne stope za zajmove prema referentnim kamatnim stopama za zajmove NBK-a, ili nakon 20. kolovoza 2019. povlaštenim stopama za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar, kako bi se utvrdila tržišna stopa.

| (320) | To uvećanje utvrđeno je izračunom relativnog raspona između indeksa korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u na temelju podataka društva Bloomberg za industrijske segmente. Tako izračunan relativni raspon zatim je dodan referentnoj kamatnoj stopi za zajmove ili povlaštenoj stopi za zajmove na dan dodjele zajma i za isto razdoblje kao predmetni zajam. To je učinjeno pojedinačno za svaki zajam odobren grupi društava. |
| --- | --- |

(320)

To uvećanje utvrđeno je izračunom relativnog raspona između indeksa korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u na temelju podataka društva Bloomberg za industrijske segmente. Tako izračunan relativni raspon zatim je dodan referentnoj kamatnoj stopi za zajmove ili povlaštenoj stopi za zajmove na dan dodjele zajma i za isto razdoblje kao predmetni zajam. To je učinjeno pojedinačno za svaki zajam odobren grupi društava.

| (321) | Kada je riječ o zajmovima u stranim valutama, situacija u pogledu poremećaja na tržištu i izostanka valjanih kreditnih rejtinga jednaka je jer i te zajmove odobravaju iste kineske financijske institucije. Stoga su za određivanje odgovarajuće referentne vrijednosti, kako je prethodno utvrđeno, upotrijebljene korporativne obveznice s rejtingom BB izražene u odgovarajućim valutama i izdane tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(321)

Kada je riječ o zajmovima u stranim valutama, situacija u pogledu poremećaja na tržištu i izostanka valjanih kreditnih rejtinga jednaka je jer i te zajmove odobravaju iste kineske financijske institucije. Stoga su za određivanje odgovarajuće referentne vrijednosti, kako je prethodno utvrđeno, upotrijebljene korporativne obveznice s rejtingom BB izražene u odgovarajućim valutama i izdane tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (322) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da predmetnim zajmovima nije ostvarena korist u smislu članka 3. stavka 2. osnovne uredbe ni članka 1. stavka 1. točke (b) Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama. Kineska vlada smatrala je da je Komisija nezakonito zanemarila kreditni rejting proizvođača izvoznika koji surađuju i nije se složila s metodom koju je Komisija primijenila za utvrđivanje referentne vrijednosti, u kojoj se ne uzimaju u obzir kreditni rejtinzi proizvođača izvoznika. Kineska vlada istaknula je da, iako su nalazi Komisije u pogledu zajmova u znatnoj mjeri utemeljeni na njezinoj procjeni navodno slabije financijske situacije predmetnih društava, Komisijina procjena u tom pogledu nije točna, posebice u vezi s revolving zajmovima društava. |
| --- | --- |

(322)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da predmetnim zajmovima nije ostvarena korist u smislu članka 3. stavka 2. osnovne uredbe ni članka 1. stavka 1. točke (b) Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama. Kineska vlada smatrala je da je Komisija nezakonito zanemarila kreditni rejting proizvođača izvoznika koji surađuju i nije se složila s metodom koju je Komisija primijenila za utvrđivanje referentne vrijednosti, u kojoj se ne uzimaju u obzir kreditni rejtinzi proizvođača izvoznika. Kineska vlada istaknula je da, iako su nalazi Komisije u pogledu zajmova u znatnoj mjeri utemeljeni na njezinoj procjeni navodno slabije financijske situacije predmetnih društava, Komisijina procjena u tom pogledu nije točna, posebice u vezi s revolving zajmovima društava.

| (323) | Komisija je u tom pogledu uputila na svoje nalaze i zaključke iz odjeljka 3.5.2., u kojem je pokazala da kineski kreditni rejtinzi ne pružaju pouzdanu procjenu kreditnog rizika i da su ti rejtinzi narušeni ciljevima politike kineske vlade kako bi se potaknule ključne strateške industrije. Stoga tvrdnja kineske vlade o kreditnim rejtinzima proizvođača izvoznika koji surađuju nije utemeljena. Kako bi se utvrdio kreditni rejting koji odgovara profilu rizičnosti proizvođača izvoznika koji surađuju, Komisija je provela financijsku analizu predmetnih društava iz prethodnih točaka 1. i 2., koja ukazuje na financijsko stanje koje odgovara rejtingu BB. Stoga je tvrdnja kineske vlade odbačena. |
| --- | --- |

(323)

Komisija je u tom pogledu uputila na svoje nalaze i zaključke iz odjeljka 3.5.2., u kojem je pokazala da kineski kreditni rejtinzi ne pružaju pouzdanu procjenu kreditnog rizika i da su ti rejtinzi narušeni ciljevima politike kineske vlade kako bi se potaknule ključne strateške industrije. Stoga tvrdnja kineske vlade o kreditnim rejtinzima proizvođača izvoznika koji surađuju nije utemeljena. Kako bi se utvrdio kreditni rejting koji odgovara profilu rizičnosti proizvođača izvoznika koji surađuju, Komisija je provela financijsku analizu predmetnih društava iz prethodnih točaka 1. i 2., koja ukazuje na financijsko stanje koje odgovara rejtingu BB. Stoga je tvrdnja kineske vlade odbačena.

| (324) | Kineska vlada tvrdila je i da Komisija nije uspjela opravdati zašto nije upotrijebila usporedivi zajam na kineskom tržištu i da nije na temelju valjanih dokaza pokazala da je tržište zajmova u NRK-u narušeno intervencijom vlade. Tvrdila je i da čak i ako se pribjegne vanjskim referentnim vrijednostima za utvrđivanje koristi, Komisija nije učinila potrebne prilagodbe za svoju zamjensku referentnu vrijednost i nije na odgovarajući način objasnila kako se takvom zamjenom približno određuje usporedivi komercijalni zajam dostupan na tržištu. Prema kineskoj vladi Komisija je trebala uzeti u obzir razlike koje postoje, među ostalim, u iznosu zajmova, uvjetima otplate i razmatranjima povezanima s tim jesu li zajmovi doista bili dani te koje utječu na stope za zajmove. |
| --- | --- |

(324)

Kineska vlada tvrdila je i da Komisija nije uspjela opravdati zašto nije upotrijebila usporedivi zajam na kineskom tržištu i da nije na temelju valjanih dokaza pokazala da je tržište zajmova u NRK-u narušeno intervencijom vlade. Tvrdila je i da čak i ako se pribjegne vanjskim referentnim vrijednostima za utvrđivanje koristi, Komisija nije učinila potrebne prilagodbe za svoju zamjensku referentnu vrijednost i nije na odgovarajući način objasnila kako se takvom zamjenom približno određuje usporedivi komercijalni zajam dostupan na tržištu. Prema kineskoj vladi Komisija je trebala uzeti u obzir razlike koje postoje, među ostalim, u iznosu zajmova, uvjetima otplate i razmatranjima povezanima s tim jesu li zajmovi doista bili dani te koje utječu na stope za zajmove.

približno određuje

| (325) | Kako je prethodno objašnjeno, u tom su se pogledu domaći kreditni rejtinzi dodijeljeni kineskim društvima smatrali narušenima ciljevima politike kineske vlade kako bi se potaknule ključne strateške industrije te su stoga nepouzdani. Komisija je zato morala potražiti referentnu vrijednosti koja se temelji na nenarušenim kreditnim rejtinzima. Nije se složila s mišljenjem kineske vlade da nije na odgovarajući način prilagodila zamjensku referentnu vrijednost. Prvo, Komisija je kao početnu točku za izračun upotrijebila kinesku referentnu kamatnu stopu za zajmove NBK-a i povlaštenu stopu za zajmove. Drugo, upotrebom relativnog raspona obuhvaćaju se promjene u temeljnim tržišnim uvjetima za pojedine zemlje, a te promjene nisu izražene kada se slijedi logika apsolutnog raspona. Komisija je napomenula da nije moguće uključiti sve čimbenike pojedinačne procjene rizika banke u zamjensku vrijednost. Međutim, u metodi izračuna Komisije u obzir se uzimaju parametri pojedinačnih zajmova, kao što su datum početka i trajanje zajma te promjenjivost kamatne stope. Stoga su tvrdnje kineske vlade odbačene. |
| --- | --- |

(325)

Kako je prethodno objašnjeno, u tom su se pogledu domaći kreditni rejtinzi dodijeljeni kineskim društvima smatrali narušenima ciljevima politike kineske vlade kako bi se potaknule ključne strateške industrije te su stoga nepouzdani. Komisija je zato morala potražiti referentnu vrijednosti koja se temelji na nenarušenim kreditnim rejtinzima. Nije se složila s mišljenjem kineske vlade da nije na odgovarajući način prilagodila zamjensku referentnu vrijednost. Prvo, Komisija je kao početnu točku za izračun upotrijebila kinesku referentnu kamatnu stopu za zajmove NBK-a i povlaštenu stopu za zajmove. Drugo, upotrebom relativnog raspona obuhvaćaju se promjene u temeljnim tržišnim uvjetima za pojedine zemlje, a te promjene nisu izražene kada se slijedi logika apsolutnog raspona. Komisija je napomenula da nije moguće uključiti sve čimbenike pojedinačne procjene rizika banke u zamjensku vrijednost. Međutim, u metodi izračuna Komisije u obzir se uzimaju parametri pojedinačnih zajmova, kao što su datum početka i trajanje zajma te promjenjivost kamatne stope. Stoga su tvrdnje kineske vlade odbačene.

| (326) | Kineska vlada protivila se upotrebi relativnog raspona između obveznica s rejtingom AA i s rejtingom BB kao uvećanja i njegova dodavanja stopama NBK-a. Prema kineskoj vladi upotreba relativnog raspona dodatno iskrivljuje izračun referentne kamatne stope po kojoj bi kineska društva s rejtingom BB mogla dobiti „usporedivi komercijalni zajam na tržištu” jer su referentne stope NBK-a u NRK-u u relevantnim godinama bile mnogo više od referentne stope u SAD-u. Usto, kineska vlada izjavila je da javno dostupne informacije pokazuju da proizvođači KOV-ova iz EU-a s rejtingom BB izdaju obveznice po znatno nižim stopama od onih koje se upotrebljavaju za kineske proizvođače. |
| --- | --- |

(326)

Kineska vlada protivila se upotrebi relativnog raspona između obveznica s rejtingom AA i s rejtingom BB kao uvećanja i njegova dodavanja stopama NBK-a. Prema kineskoj vladi upotreba relativnog raspona dodatno iskrivljuje izračun referentne kamatne stope po kojoj bi kineska društva s rejtingom BB mogla dobiti „usporedivi komercijalni zajam na tržištu” jer su referentne stope NBK-a u NRK-u u relevantnim godinama bile mnogo više od referentne stope u SAD-u. Usto, kineska vlada izjavila je da javno dostupne informacije pokazuju da proizvođači KOV-ova iz EU-a s rejtingom BB izdaju obveznice po znatno nižim stopama od onih koje se upotrebljavaju za kineske proizvođače.

| (327) | Grupa ZTT navela je da je Komisija trebala primijeniti apsolutni raspon korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u na referentnu kamatnu stopu za zajmove NBK-a, čime bi se u dovoljnoj mjeri uračunala izloženost rizicima među korporativnim obveznicama različitih kreditnih rejtinga. Ta je strana tvrdila da Komisija nije objasnila zašto je upotrijebila relativni raspon i zašto je smatrala da povlaštena stopa za zajmove koju objavljuje NBK ni povlaštena stopa za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar nisu jednake kamatnoj stopi za rejting AA. |
| --- | --- |

(327)

Grupa ZTT navela je da je Komisija trebala primijeniti apsolutni raspon korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u na referentnu kamatnu stopu za zajmove NBK-a, čime bi se u dovoljnoj mjeri uračunala izloženost rizicima među korporativnim obveznicama različitih kreditnih rejtinga. Ta je strana tvrdila da Komisija nije objasnila zašto je upotrijebila relativni raspon i zašto je smatrala da povlaštena stopa za zajmove koju objavljuje NBK ni povlaštena stopa za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar nisu jednake kamatnoj stopi za rejting AA.

| (328) | Kad je riječ o primjedbama o upotrebi referentne kamatne stope koju objavljuje NBK ili povlaštene stope za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar kao početne točke za izračun referentne vrijednosti, Komisija je istaknula da se te stope smatraju nerizičnim kamatnim stopama koje bi se, na temelju konzervativnog pristupa, primjenjivale na društva s rejtingom AA. |
| --- | --- |

(328)

Kad je riječ o primjedbama o upotrebi referentne kamatne stope koju objavljuje NBK ili povlaštene stope za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar kao početne točke za izračun referentne vrijednosti, Komisija je istaknula da se te stope smatraju nerizičnim kamatnim stopama koje bi se, na temelju konzervativnog pristupa, primjenjivale na društva s rejtingom AA.

| (329) | Pitanje upotrebe relativnog umjesto apsolutnog raspona već je objašnjeno u prethodnim ispitnim postupcima (81). |
| --- | --- |

(329)

Pitanje upotrebe relativnog umjesto apsolutnog raspona već je objašnjeno u prethodnim ispitnim postupcima (81).

81

| (330) | Prvo, iako je Komisija priznala da poslovne banke obično upotrebljavaju uvećanje izraženo u apsolutnom smislu, utvrdila je da se čini da se ta praksa uglavnom temelji na praktičnim razlozima jer je kamatna stopa u konačnici apsolutni broj. Međutim, taj apsolutni broj prikaz je procjene rizika koja se temelji na relativnoj ocjeni. Relativna ocjena znači da je rizik od neplaćanja za društva s rejtingom BB veći za X % od rizika od neplaćanja za vladu ili društvo bez rizika. |
| --- | --- |

(330)

Prvo, iako je Komisija priznala da poslovne banke obično upotrebljavaju uvećanje izraženo u apsolutnom smislu, utvrdila je da se čini da se ta praksa uglavnom temelji na praktičnim razlozima jer je kamatna stopa u konačnici apsolutni broj. Međutim, taj apsolutni broj prikaz je procjene rizika koja se temelji na relativnoj ocjeni. Relativna ocjena znači da je rizik od neplaćanja za društva s rejtingom BB veći za X % od rizika od neplaćanja za vladu ili društvo bez rizika.

| (331) | Drugo, kamatne stope ne odražavaju samo specifični profil rizičnosti društva nego i rizike povezane sa zemljom i valutom. Relativni raspon stoga odražava promjene temeljnih tržišnih uvjeta, što nije slučaj pri upotrebi logike apsolutnog raspona. Rizik povezan sa zemljom i valutom često se, kao u ovom slučaju, mijenja s vremenom, a promjene se razlikuju od zemlje do zemlje. Stoga se nerizične kamatne stope s vremenom znatno mijenjaju i ponekad su niže u SAD-u, a ponekad u Kini. Te su razlike povezane s čimbenicima kao što su utvrđeni i očekivani rast BDP-a, gospodarsko raspoloženje i razine inflacije. Budući da se nerizična kamatna stopa mijenja s vremenom, isti nominalni apsolutni raspon može značiti vrlo različitu procjenu rizika. Na primjer, ako banka procijeni da je rizik od neplaćanja povezan s društvom viši od nerizične kamatne stope za 10 % (relativna procjena), posljedični apsolutni raspon može biti između 0,1 % (pri nerizičnoj kamatnoj stopi od 1 %) i 1 % (pri nerizičnoj stopi od 10 %). Stoga je iz perspektive ulagača relativni raspon bolji mjerni instrument jer odražava opseg raspona prihoda i način na koji na njega utječe osnovna kamatna stopa. |
| --- | --- |

(331)

Drugo, kamatne stope ne odražavaju samo specifični profil rizičnosti društva nego i rizike povezane sa zemljom i valutom. Relativni raspon stoga odražava promjene temeljnih tržišnih uvjeta, što nije slučaj pri upotrebi logike apsolutnog raspona. Rizik povezan sa zemljom i valutom često se, kao u ovom slučaju, mijenja s vremenom, a promjene se razlikuju od zemlje do zemlje. Stoga se nerizične kamatne stope s vremenom znatno mijenjaju i ponekad su niže u SAD-u, a ponekad u Kini. Te su razlike povezane s čimbenicima kao što su utvrđeni i očekivani rast BDP-a, gospodarsko raspoloženje i razine inflacije. Budući da se nerizična kamatna stopa mijenja s vremenom, isti nominalni apsolutni raspon može značiti vrlo različitu procjenu rizika. Na primjer, ako banka procijeni da je rizik od neplaćanja povezan s društvom viši od nerizične kamatne stope za 10 % (relativna procjena), posljedični apsolutni raspon može biti između 0,1 % (pri nerizičnoj kamatnoj stopi od 1 %) i 1 % (pri nerizičnoj stopi od 10 %). Stoga je iz perspektive ulagača relativni raspon bolji mjerni instrument jer odražava opseg raspona prihoda i način na koji na njega utječe osnovna kamatna stopa.

| (332) | Treće, relativni je raspon također neutralan prema svim zemljama. Na primjer, ako je nerizična kamatna stopa u SAD-u niža od nerizične kamatne stope u Kini, primjenom te metode dobit će se više apsolutne vrijednosti uvećanja. S druge strane, ako je nerizična kamatna stopa u Kini niža od nerizične kamatne stope u SAD-u, primjenom te metode dobit će se niže apsolutne vrijednosti uvećanja. |
| --- | --- |

(332)

Treće, relativni je raspon također neutralan prema svim zemljama. Na primjer, ako je nerizična kamatna stopa u SAD-u niža od nerizične kamatne stope u Kini, primjenom te metode dobit će se više apsolutne vrijednosti uvećanja. S druge strane, ako je nerizična kamatna stopa u Kini niža od nerizične kamatne stope u SAD-u, primjenom te metode dobit će se niže apsolutne vrijednosti uvećanja.

| (333) | Komisija je smatrala da su primjedbe kineske vlade o kamatnim stopama primjenjivima na poduzeća s rejtingom BB u Europskoj uniji neutemeljene jer nerizična kamatna stopa u Europskoj uniji nije ista kao u NRK-u pa nije moguće uspoređivati kamatne stope u apsolutnom smislu. |
| --- | --- |

(333)

Komisija je smatrala da su primjedbe kineske vlade o kamatnim stopama primjenjivima na poduzeća s rejtingom BB u Europskoj uniji neutemeljene jer nerizična kamatna stopa u Europskoj uniji nije ista kao u NRK-u pa nije moguće uspoređivati kamatne stope u apsolutnom smislu.

| (334) | Grupa ZTT nadalje je tvrdila da čak i kad bi relativni raspon bio primjenjiv, mora se primijeniti na bazne bodove u promjenjivim kamatnim stopama (koje se obično izražavaju u obliku referentne stope uz bazne bodove) i da je to slučaj kod zajmova u stranim valutama, za koje se kamatne stope izražavaju u obliku LIBOR-a uz bazne bodove. Stoga bazni bodovi pridodani LIBOR-u na odgovarajući način odražavaju izloženost rizicima, no Komisija je primjenom relativnog raspona na LIBOR izračunala referentnu stopu koja nije ni u kakvoj vezi s kreditnim rejtingom društva. Kad je riječ o zajmovima u CNY, ista se prilagodba raspona treba činiti samo za bazne bodove ako su promjenjive stope izražene u povlaštenoj stopi za zajmove uz bazne bodove. |
| --- | --- |

(334)

Grupa ZTT nadalje je tvrdila da čak i kad bi relativni raspon bio primjenjiv, mora se primijeniti na bazne bodove u promjenjivim kamatnim stopama (koje se obično izražavaju u obliku referentne stope uz bazne bodove) i da je to slučaj kod zajmova u stranim valutama, za koje se kamatne stope izražavaju u obliku LIBOR-a uz bazne bodove. Stoga bazni bodovi pridodani LIBOR-u na odgovarajući način odražavaju izloženost rizicima, no Komisija je primjenom relativnog raspona na LIBOR izračunala referentnu stopu koja nije ni u kakvoj vezi s kreditnim rejtingom društva. Kad je riječ o zajmovima u CNY, ista se prilagodba raspona treba činiti samo za bazne bodove ako su promjenjive stope izražene u povlaštenoj stopi za zajmove uz bazne bodove.

| (335) | Komisija je u tom pogledu za zajmove u stranim valutama razmatrala konzervativan pristup upotrebom LIBOR-a kao referentne nerizične kamatne stope. Bazni bodovi pridodani LIBOR-u označavaju specifične rizike društva. Prvo, takva je diferencijacija između referentne kamatne stope i baznih bodova primijenjena samo za neke zajmove proizvođača izvoznika u uzorku. Drugo, i ti su se bazni bodovi smatrali narušenima u odnosu na tržište. Stoga je Komisija smatrala da je nerizična kamatna stopa uvećana za relativni raspon prikladna zamjena kako bi se odrazio dodatan rizik društva s kreditnim rejtingom BB, kao što su proizvođači izvoznici u uzorku. |
| --- | --- |

(335)

Komisija je u tom pogledu za zajmove u stranim valutama razmatrala konzervativan pristup upotrebom LIBOR-a kao referentne nerizične kamatne stope. Bazni bodovi pridodani LIBOR-u označavaju specifične rizike društva. Prvo, takva je diferencijacija između referentne kamatne stope i baznih bodova primijenjena samo za neke zajmove proizvođača izvoznika u uzorku. Drugo, i ti su se bazni bodovi smatrali narušenima u odnosu na tržište. Stoga je Komisija smatrala da je nerizična kamatna stopa uvećana za relativni raspon prikladna zamjena kako bi se odrazio dodatan rizik društva s kreditnim rejtingom BB, kao što su proizvođači izvoznici u uzorku.

| (336) | Kineska vlada isto je tako tvrdila da bi referentnu vrijednost za zajmove, koja se temelji na relativnom rasponu između korporativnih obveznica, trebalo umanjiti zbog razlike između dvaju financijskih instrumenata. |
| --- | --- |

(336)

Kineska vlada isto je tako tvrdila da bi referentnu vrijednost za zajmove, koja se temelji na relativnom rasponu između korporativnih obveznica, trebalo umanjiti zbog razlike između dvaju financijskih instrumenata.

| (337) | Komisija je u tom pogledu istaknula da su zajmovi i korporativne obveznice slični financijski dužnički instrumenti. Korporativne obveznice zapravo su vrsta zajma koju veliki subjekti upotrebljavaju za prikupljanje kapitala. I zajmovi i korporativne obveznice ugovaraju se/izdaju se na određeno razdoblje i imaju kamatnu/kuponsku stopu. Činjenica da financiranje zajmom pruža financijska institucija, a financiranje korporativnom obveznicom pružaju ulagači, koji su u većini slučajeva isto financijske institucije, nije relevantna za utvrđivanje osnovnih obilježja obaju instrumenata. Naime, oba instrumenta služe za financiranje poslovanja i imaju istu vrstu naknade i slične uvjete otplate. Nadalje, Komisija je za vrijeme ispitnog postupka utvrdila da je korporativna obveznica koju je izdao jedan od proizvođača izvoznika koji surađuju imala kuponsku stopu i svrhu koje su vrlo slične kamatnim stopama i svrsi zajmova sličnog trajanja te da se stoga sa stajališta proizvođača mogu smatrati međusobno zamjenjivima. Komisija je na toj osnovi odbacila tvrdnju kineske vlade. |
| --- | --- |

(337)

Komisija je u tom pogledu istaknula da su zajmovi i korporativne obveznice slični financijski dužnički instrumenti. Korporativne obveznice zapravo su vrsta zajma koju veliki subjekti upotrebljavaju za prikupljanje kapitala. I zajmovi i korporativne obveznice ugovaraju se/izdaju se na određeno razdoblje i imaju kamatnu/kuponsku stopu. Činjenica da financiranje zajmom pruža financijska institucija, a financiranje korporativnom obveznicom pružaju ulagači, koji su u većini slučajeva isto financijske institucije, nije relevantna za utvrđivanje osnovnih obilježja obaju instrumenata. Naime, oba instrumenta služe za financiranje poslovanja i imaju istu vrstu naknade i slične uvjete otplate. Nadalje, Komisija je za vrijeme ispitnog postupka utvrdila da je korporativna obveznica koju je izdao jedan od proizvođača izvoznika koji surađuju imala kuponsku stopu i svrhu koje su vrlo slične kamatnim stopama i svrsi zajmova sličnog trajanja te da se stoga sa stajališta proizvođača mogu smatrati međusobno zamjenjivima. Komisija je na toj osnovi odbacila tvrdnju kineske vlade.

3.5.3.4.   Zaključak o povlaštenom financiranju: zajmovi

| (338) | Komisija je utvrdila da su obje grupe proizvođača izvoznika u uzorku u razdoblju ispitnog postupka ostvarile korist od povlaštenog financiranja putem zajmova. S obzirom na postojanje financijskog doprinosa, korist za proizvođače izvoznike i specifičnost, Komisija je povlašteno financiranje putem zajmova smatrala subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(338)

Komisija je utvrdila da su obje grupe proizvođača izvoznika u uzorku u razdoblju ispitnog postupka ostvarile korist od povlaštenog financiranja putem zajmova. S obzirom na postojanje financijskog doprinosa, korist za proizvođače izvoznike i specifičnost, Komisija je povlašteno financiranje putem zajmova smatrala subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (339) | Stope subvencije utvrđene u odnosu na povlašteno financiranje putem zajmova tijekom razdoblja ispitnog postupka za grupe društava u uzorku iznosile su:

  Povlašteno financiranje: zajmovi







  Naziv društva | Stopa subvencije |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(339)

Stope subvencije utvrđene u odnosu na povlašteno financiranje putem zajmova tijekom razdoblja ispitnog postupka za grupe društava u uzorku iznosile su:

Povlašteno financiranje: zajmovi

Povlašteno financiranje: zajmovi

Naziv društva

Stopa subvencije

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,90  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,38  %

3.5.4.   Povlašteno financiranje: ostale vrste financiranja

Povlašteno financiranje: ostale vrste financiranja

3.5.4.1   Kreditne linije

(a)   Općenito

| (340) | Svrha je kreditne linije utvrditi ograničenje zaduživanja koje društvo u bilo kojem trenutku može upotrijebiti za financiranje svojeg tekućeg poslovanja, čime financiranje obrtnog kapitala postaje fleksibilno i odmah dostupno kada bude potrebno. Stoga je Komisija smatrala da bi u načelu cjelokupno kratkoročno financiranje društava u uzorku, kao što su kratkoročni zajmovi, bankovni akcepti mjenice itd., trebalo biti pokriveno instrumentom kreditne linije. |
| --- | --- |

(340)

Svrha je kreditne linije utvrditi ograničenje zaduživanja koje društvo u bilo kojem trenutku može upotrijebiti za financiranje svojeg tekućeg poslovanja, čime financiranje obrtnog kapitala postaje fleksibilno i odmah dostupno kada bude potrebno. Stoga je Komisija smatrala da bi u načelu cjelokupno kratkoročno financiranje društava u uzorku, kao što su kratkoročni zajmovi, bankovni akcepti mjenice itd., trebalo biti pokriveno instrumentom kreditne linije.

(b)   Nalazi

| (341) | Komisija je utvrdila da su kineske financijske institucije u vezi s financiranjem pružale kreditne linije objema grupama u uzorku. To je uključivalo okvirne sporazume prema kojima banka društvima u uzorku omogućuje korištenje različitih dužničkih instrumenata, kao što su zajmovi za obrtni kapital, bankovni akcepti mjenice, drugi oblici trgovačkih zajmova itd., u određenom maksimalnom iznosu. |
| --- | --- |

(341)

Komisija je utvrdila da su kineske financijske institucije u vezi s financiranjem pružale kreditne linije objema grupama u uzorku. To je uključivalo okvirne sporazume prema kojima banka društvima u uzorku omogućuje korištenje različitih dužničkih instrumenata, kao što su zajmovi za obrtni kapital, bankovni akcepti mjenice, drugi oblici trgovačkih zajmova itd., u određenom maksimalnom iznosu.

| (342) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 340., cjelokupno kratkoročno financiranje trebalo bi biti pokriveno kreditnom linijom. Stoga je Komisija usporedila iznos kreditnih linija dostupnih društvima koja surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka s iznosom kratkoročnog financiranja koji su ta društva iskoristila tijekom istog razdoblja kako bi utvrdila je li cjelokupno kratkoročno financiranje pokriveno kreditnom linijom. U slučaju kada je iznos kratkoročnog financiranja premašio ograničenje kreditne linije, Komisija je uvećala iznos postojeće kreditne linije za iznos koji su proizvođači izvoznici stvarno iskoristili iznad tog ograničenja kreditne linije. |
| --- | --- |

(342)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 340., cjelokupno kratkoročno financiranje trebalo bi biti pokriveno kreditnom linijom. Stoga je Komisija usporedila iznos kreditnih linija dostupnih društvima koja surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka s iznosom kratkoročnog financiranja koji su ta društva iskoristila tijekom istog razdoblja kako bi utvrdila je li cjelokupno kratkoročno financiranje pokriveno kreditnom linijom. U slučaju kada je iznos kratkoročnog financiranja premašio ograničenje kreditne linije, Komisija je uvećala iznos postojeće kreditne linije za iznos koji su proizvođači izvoznici stvarno iskoristili iznad tog ograničenja kreditne linije.

| (343) | U normalnim tržišnim okolnostima za kreditne linije plaćala bi se takozvana naknada za „obradu” ili „otvaranje” kako bi se bankama nadoknadili troškovi i rizici za otvaranje kreditne linije, ali i naknada za produljenje koja se naplaćuje jednom godišnje za produljenje valjanosti kreditnih linija. No Komisija je utvrdila da su obje grupe društava u uzorku ostvarile korist od kreditnih linija koje su dobile bez naknade. Stoga su obje grupe društava ostvarile korist u smislu članka 6. točke (d) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(343)

U normalnim tržišnim okolnostima za kreditne linije plaćala bi se takozvana naknada za „obradu” ili „otvaranje” kako bi se bankama nadoknadili troškovi i rizici za otvaranje kreditne linije, ali i naknada za produljenje koja se naplaćuje jednom godišnje za produljenje valjanosti kreditnih linija. No Komisija je utvrdila da su obje grupe društava u uzorku ostvarile korist od kreditnih linija koje su dobile bez naknade. Stoga su obje grupe društava ostvarile korist u smislu članka 6. točke (d) osnovne uredbe.

(c)   Specifičnost

| (344) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 116., u skladu s Odlukom br. 40 financijske institucije pružaju kreditnu potporu poticanim industrijama. |
| --- | --- |

(344)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 116., u skladu s Odlukom br. 40 financijske institucije pružaju kreditnu potporu poticanim industrijama.

| (345) | Komisija je smatrala da su kreditne linije oblik povlaštene financijske potpore koju financijske institucije pružaju poticanim industrijama kao što je sektor KOV-ova. Kako je navedeno u odjeljku 3.1., sektor KOV-ova ubraja se među poticane industrije i stoga ispunjava uvjete za svu moguću financijsku potporu. |
| --- | --- |

(345)

Komisija je smatrala da su kreditne linije oblik povlaštene financijske potpore koju financijske institucije pružaju poticanim industrijama kao što je sektor KOV-ova. Kako je navedeno u odjeljku 3.1., sektor KOV-ova ubraja se među poticane industrije i stoga ispunjava uvjete za svu moguću financijsku potporu.

| (346) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da kreditne linije koje su se navodno pružale industriji KOV-ova nisu specifične i da Komisija nije dokazala na koji je način pristup tim kreditnim linijama bio „izričito ograničen” na tu industriju. Naglasila je da sva poduzeća u NRK-u, neovisno o vrsti industrije, imaju jednako pravo na dobivanje kreditnih linija. Tu je tvrdnju ponovila grupa FTT. |
| --- | --- |

(346)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da kreditne linije koje su se navodno pružale industriji KOV-ova nisu specifične i da Komisija nije dokazala na koji je način pristup tim kreditnim linijama bio „izričito ograničen” na tu industriju. Naglasila je da sva poduzeća u NRK-u, neovisno o vrsti industrije, imaju jednako pravo na dobivanje kreditnih linija. Tu je tvrdnju ponovila grupa FTT.

| (347) | U tom je pogledu Komisija napomenula da je tvrdnja kineske vlade da sva poduzeća u NRK-u mogu ostvariti korist od kreditnih linija neprimjerena. Kineska vlada nije dokazala da poduzeća u NRK-u mogu u jednakoj mjeri ostvariti korist od povlaštenih uvjeta kakvi su zabilježeni za industriju KOV-ova. Nadalje, budući da su kreditne linije neodvojivo povezane s drugim vrstama povlaštenog financiranja, kao što su zajmovi, i da su dio kreditne potpore koja se posebno pruža poticanim industrijama kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 239., analiza specifičnosti iz odjeljka 3.5.3.2. za zajmove primjenjiva je i na kreditne linije. Stoga su te tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(347)

U tom je pogledu Komisija napomenula da je tvrdnja kineske vlade da sva poduzeća u NRK-u mogu ostvariti korist od kreditnih linija neprimjerena. Kineska vlada nije dokazala da poduzeća u NRK-u mogu u jednakoj mjeri ostvariti korist od povlaštenih uvjeta kakvi su zabilježeni za industriju KOV-ova. Nadalje, budući da su kreditne linije neodvojivo povezane s drugim vrstama povlaštenog financiranja, kao što su zajmovi, i da su dio kreditne potpore koja se posebno pruža poticanim industrijama kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 239., analiza specifičnosti iz odjeljka 3.5.3.2. za zajmove primjenjiva je i na kreditne linije. Stoga su te tvrdnje odbačene.

(d)   Izračun koristi

| (348) | U skladu s člankom 6. točkom (d) podtočkom ii. osnovne uredbe Komisija je smatrala da je ta korist za primatelje razlika između iznosa koji je društvo platilo kao naknadu za otvaranje ili produljenje kreditnih linija koje odobravaju kineske financijske institucije i iznosa koji bi društvo platilo za usporedivu poslovnu kreditnu liniju dobivenu na tržištu. |
| --- | --- |

(348)

U skladu s člankom 6. točkom (d) podtočkom ii. osnovne uredbe Komisija je smatrala da je ta korist za primatelje razlika između iznosa koji je društvo platilo kao naknadu za otvaranje ili produljenje kreditnih linija koje odobravaju kineske financijske institucije i iznosa koji bi društvo platilo za usporedivu poslovnu kreditnu liniju dobivenu na tržištu.

| (349) | Odgovarajuće referentne vrijednosti za naknadu za obradu i naknadu za produljenje utvrđene su kao 1,5 % odnosno 1,25 % prema javno dostupnim podacima (82) i referentnim vrijednostima iz prethodnih ispitnih postupaka (83). |
| --- | --- |

(349)

Odgovarajuće referentne vrijednosti za naknadu za obradu i naknadu za produljenje utvrđene su kao 1,5 % odnosno 1,25 % prema javno dostupnim podacima (82) i referentnim vrijednostima iz prethodnih ispitnih postupaka (83).

82

83

| (350) | U načelu se naknada za obradu i naknada za produljenje trebaju platiti kao paušalni iznos u vrijeme otvaranja nove kreditne linije odnosno produljenja postojeće kreditne linije. Međutim, za potrebe izračuna Komisija je u obzir uzela kreditne linije koje su otvorene ili produljene prije razdoblja ispitnog postupka, no koje su bile dostupne grupama u uzorku u razdoblju ispitnog postupka i kreditne linije koje su otvorene ili produljene u razdoblju ispitnog postupka. Stoga je Komisija izračunala korist na temelju razdoblja u razdoblju ispitnog postupka tijekom kojeg je kreditna linija bila dostupna. |
| --- | --- |

(350)

U načelu se naknada za obradu i naknada za produljenje trebaju platiti kao paušalni iznos u vrijeme otvaranja nove kreditne linije odnosno produljenja postojeće kreditne linije. Međutim, za potrebe izračuna Komisija je u obzir uzela kreditne linije koje su otvorene ili produljene prije razdoblja ispitnog postupka, no koje su bile dostupne grupama u uzorku u razdoblju ispitnog postupka i kreditne linije koje su otvorene ili produljene u razdoblju ispitnog postupka. Stoga je Komisija izračunala korist na temelju razdoblja u razdoblju ispitnog postupka tijekom kojeg je kreditna linija bila dostupna.

| (351) | Nakon konačne objave kineska vlada navela je da Komisija nije dokazala pružanje koristi putem kreditnih linija. Kineska vlada tvrdila je da Komisija nije dokazala da predmetna financijska pomoć daje primatelju „prednost” koju inače ne bi imao bez tog doprinosa. |
| --- | --- |

(351)

Nakon konačne objave kineska vlada navela je da Komisija nije dokazala pružanje koristi putem kreditnih linija. Kineska vlada tvrdila je da Komisija nije dokazala da predmetna financijska pomoć daje primatelju „prednost” koju inače ne bi imao bez tog doprinosa.

| (352) | U tom pogledu, kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 343., u normalnim tržišnim okolnostima za kreditne linije plaća se naknada za „obradu” ili „otvaranje”, ali i naknada za „produljenje” koja se naplaćuje jednom godišnje za produljenje valjanosti kreditnih linija. Uzimajući u obzir činjenicu da su proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili korist od kreditnih linija koje su dobili bez naknade, korist se sastojala od iznosa naknade za obradu i naknade za produljenje koje su društva trebala platiti. Ušteda na naknadi od koje su društva ostvarila korist dala im je „prednost” s financijskog gledišta. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(352)

U tom pogledu, kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 343., u normalnim tržišnim okolnostima za kreditne linije plaća se naknada za „obradu” ili „otvaranje”, ali i naknada za „produljenje” koja se naplaćuje jednom godišnje za produljenje valjanosti kreditnih linija. Uzimajući u obzir činjenicu da su proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili korist od kreditnih linija koje su dobili bez naknade, korist se sastojala od iznosa naknade za obradu i naknade za produljenje koje su društva trebala platiti. Ušteda na naknadi od koje su društva ostvarila korist dala im je „prednost” s financijskog gledišta. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (353) | Grupa FTT tvrdila je da otvaranje kreditne linije nije financijski doprinos. Navela je da se kreditnim linijama samo uspostavlja ograničenje zaduživanja kojim se društvo može koristiti kako bi došlo do obrtnog kapitala ili financijskih instrumenata te da ne postoje svjetski prihvaćeni standardi u pogledu toga kako dogovoriti otvaranje kreditnih linija, da nema dokaza o tome da se naknade uobičajeno i obvezno primjenjuju u svim bankama u svijetu i da je Komisija temeljila svoju ocjenu i referentnu naknadu samo na jednoj banci, tj. HSBC-u. Grupa FTT usto je tvrdila da su primjenjive naknade samo bankovni administrativni troškovi, koji nisu povezani s rizikom otvaranja ili produljenja kreditne linije. Kineska vlada tvrdila je i da je Komisija pogrešno utvrdila ispravnu referentnu vrijednost. |
| --- | --- |

(353)

Grupa FTT tvrdila je da otvaranje kreditne linije nije financijski doprinos. Navela je da se kreditnim linijama samo uspostavlja ograničenje zaduživanja kojim se društvo može koristiti kako bi došlo do obrtnog kapitala ili financijskih instrumenata te da ne postoje svjetski prihvaćeni standardi u pogledu toga kako dogovoriti otvaranje kreditnih linija, da nema dokaza o tome da se naknade uobičajeno i obvezno primjenjuju u svim bankama u svijetu i da je Komisija temeljila svoju ocjenu i referentnu naknadu samo na jednoj banci, tj. HSBC-u. Grupa FTT usto je tvrdila da su primjenjive naknade samo bankovni administrativni troškovi, koji nisu povezani s rizikom otvaranja ili produljenja kreditne linije. Kineska vlada tvrdila je i da je Komisija pogrešno utvrdila ispravnu referentnu vrijednost.

| (354) | Komisija je u tom pogledu pojasnila da je svoj zaključak o primjeni naknade za obradu i naknade za produljenje te o odgovarajućoj referentnoj vrijednosti temeljila na javno dostupnim podacima. U uvodnoj izjavi 349. Komisija je, kako bi utvrdila odgovarajuću referentnu vrijednost, uputila na nalaze iz prethodnih antisubvencijskih predmeta, kao i na praksu dviju velikih međunarodnih banaka, HSBC-a i Barclaysa (84). Imajući u vidu dostupne informacije, Komisija je procijenila da je bilo razumno primijeniti referentnu naknadu za obradu od 1,5 % i referentnu naknadu za produljenje od 1,25 %. Komisija se nije složila s tvrdnjom grupe FTT da su primjenjive naknade samo bankovni administrativni troškovi, koji nisu povezani s rizikom otvaranja ili produljenja kreditne linije. Prema poslovnoj praksi zajmodavac zajmoprimcu naplaćuje naknadu za otvaranje kako bi se zajmodavcu nadoknadilo to što drži kreditnu liniju otvorenom i financijske resurse dostupnima; tom se naknadom isto tako osigurava obećanje zajmodavca da će pružati kreditnu liniju prema dogovorenim uvjetima i nadoknađuju mu se rizici povezani s otvorenom kreditnom linijom (85). Poslovna kreditna linija zapravo funkcionira na isti način kao i osobna kreditna kartica, za koju banka uvijek naplaćuje naknade povezane s upotrebom te kartice i dostupnošću određenog novčanog iznosa. Zato su te tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(354)

Komisija je u tom pogledu pojasnila da je svoj zaključak o primjeni naknade za obradu i naknade za produljenje te o odgovarajućoj referentnoj vrijednosti temeljila na javno dostupnim podacima. U uvodnoj izjavi 349. Komisija je, kako bi utvrdila odgovarajuću referentnu vrijednost, uputila na nalaze iz prethodnih antisubvencijskih predmeta, kao i na praksu dviju velikih međunarodnih banaka, HSBC-a i Barclaysa (84). Imajući u vidu dostupne informacije, Komisija je procijenila da je bilo razumno primijeniti referentnu naknadu za obradu od 1,5 % i referentnu naknadu za produljenje od 1,25 %. Komisija se nije složila s tvrdnjom grupe FTT da su primjenjive naknade samo bankovni administrativni troškovi, koji nisu povezani s rizikom otvaranja ili produljenja kreditne linije. Prema poslovnoj praksi zajmodavac zajmoprimcu naplaćuje naknadu za otvaranje kako bi se zajmodavcu nadoknadilo to što drži kreditnu liniju otvorenom i financijske resurse dostupnima; tom se naknadom isto tako osigurava obećanje zajmodavca da će pružati kreditnu liniju prema dogovorenim uvjetima i nadoknađuju mu se rizici povezani s otvorenom kreditnom linijom (85). Poslovna kreditna linija zapravo funkcionira na isti način kao i osobna kreditna kartica, za koju banka uvijek naplaćuje naknade povezane s upotrebom te kartice i dostupnošću određenog novčanog iznosa. Zato su te tvrdnje odbačene.

84

85

| (355) | Grupa ZTT nije se složila s Komisijinom tvrdnjom da je sporazum o kreditnoj liniji s bankom preduvjet za dobivanje sredstava od nje i navela je primjere banaka u svijetu koje ne zahtijevaju kreditne linije za ad hoc zaduživanje. Prema grupi ZTT kreditne linije su okvirni sporazumi prema kojima banka društvu omogućuje korištenje različitih dužničkih instrumenata u određenom maksimalnom kreditnom iznosu bez ponovnog pregovaranja; ipak, to ne isključuje samostalne zajmove društvu koji se procjenjuju i daju ovisno o pojedinom slučaju bez prethodne kreditne linije. Grupa ZTT nije se složila ni s tvrdnjom da se za sve kreditne linije, posebice one dogovorene s velikim i sofisticiranim klijentima, plaćaju naknade za obradu ili za produljenje. Tvrdila je da su referentne naknade koje je upotrijebila Komisija previsoke i navela primjere naknada koje naplaćuju banke Lloyds (do 1,5 % za obradu i 1 % za produljenje) i HSBC, u kojoj se točna naknada navodno određuje bilateralno/ugovorno. |
| --- | --- |

(355)

Grupa ZTT nije se složila s Komisijinom tvrdnjom da je sporazum o kreditnoj liniji s bankom preduvjet za dobivanje sredstava od nje i navela je primjere banaka u svijetu koje ne zahtijevaju kreditne linije za ad hoc zaduživanje. Prema grupi ZTT kreditne linije su okvirni sporazumi prema kojima banka društvu omogućuje korištenje različitih dužničkih instrumenata u određenom maksimalnom kreditnom iznosu bez ponovnog pregovaranja; ipak, to ne isključuje samostalne zajmove društvu koji se procjenjuju i daju ovisno o pojedinom slučaju bez prethodne kreditne linije. Grupa ZTT nije se složila ni s tvrdnjom da se za sve kreditne linije, posebice one dogovorene s velikim i sofisticiranim klijentima, plaćaju naknade za obradu ili za produljenje. Tvrdila je da su referentne naknade koje je upotrijebila Komisija previsoke i navela primjere naknada koje naplaćuju banke Lloyds (do 1,5 % za obradu i 1 % za produljenje) i HSBC, u kojoj se točna naknada navodno određuje bilateralno/ugovorno.

ad hoc

| (356) | Prvo, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 340., svrha je kreditne linije utvrditi ograničenje zaduživanja koje društvo u bilo kojem trenutku može upotrijebiti za financiranje svojeg tekućeg poslovanja, čime financiranje obrtnog kapitala postaje fleksibilno i odmah dostupno kada bude potrebno. Uzimajući u obzir praksu kratkoročnog financiranja proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju u obliku bankovnih akcepata mjenice i kratkoročnih zajmova za obrtni kapital, za koje financijska sredstva trebaju biti odmah dostupna, kao i činjenicu da društva većinom imaju samo usmene dogovore o kreditnoj liniji bez pisanog traga, Komisija je smatrala da bi cjelokupno kratkoročno financiranje društava u uzorku trebalo biti pokriveno instrumentom kreditne linije. Taj se zaključak primjenjuje samo na kratkoročno financiranje, a ne odnosi se na dugoročno financiranje, o kojem se pregovara u svakom pojedinačnom slučaju. Drugo, kad je riječ o tvrdnji da se za sve kreditne linije, posebice one dogovorene s velikim i sofisticiranim klijentima, plaćaju naknade za obradu ili za produljenje, Komisija je primijetila da grupa ZTT nije dostavila dokaze o kreditnim linijama koje ne uključuju proviziju. Treće, kad je riječ o referentnim naknadama koje je upotrijebila Komisija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 354., Komisija se poslužila nalazima iz prethodnih antisubvencijskih predmeta i javno dostupnim podacima kako bi zaključila da je bilo razumno primijeniti referentnu naknadu za obradu od 1,5 % i referentnu naknadu za produljenje od 1,25 %. U tom je pogledu istaknula da primjerice banka Barclays naplaćuje naknadu za otvaranje od 1,5 % dogovorenog ograničenja prekoračenja i naknadu za produljenje od 1,5 % za prekoračenja u iznosu većem od 15 000 GBP. U ovom je slučaju Komisija upotrijebila nižu referentnu vrijednost naknade za produljenje. Dodatnim istraživanjem pokazalo se da banka Barclays naplaćuje poduzećima naknade za prekoračenje od 1,6 % do 2,5 % iznosa ograničenja za raspone za poslovne korisnike od 15 001–20 000 GBP i 20 001–25 000 GBP (86). Stoga je Komisija ponovila svoj zaključak da je upotrijebila razumne referentne naknade koje se temelje na dostupnim podacima o tržištu te je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(356)

Prvo, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 340., svrha je kreditne linije utvrditi ograničenje zaduživanja koje društvo u bilo kojem trenutku može upotrijebiti za financiranje svojeg tekućeg poslovanja, čime financiranje obrtnog kapitala postaje fleksibilno i odmah dostupno kada bude potrebno. Uzimajući u obzir praksu kratkoročnog financiranja proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju u obliku bankovnih akcepata mjenice i kratkoročnih zajmova za obrtni kapital, za koje financijska sredstva trebaju biti odmah dostupna, kao i činjenicu da društva većinom imaju samo usmene dogovore o kreditnoj liniji bez pisanog traga, Komisija je smatrala da bi cjelokupno kratkoročno financiranje društava u uzorku trebalo biti pokriveno instrumentom kreditne linije. Taj se zaključak primjenjuje samo na kratkoročno financiranje, a ne odnosi se na dugoročno financiranje, o kojem se pregovara u svakom pojedinačnom slučaju. Drugo, kad je riječ o tvrdnji da se za sve kreditne linije, posebice one dogovorene s velikim i sofisticiranim klijentima, plaćaju naknade za obradu ili za produljenje, Komisija je primijetila da grupa ZTT nije dostavila dokaze o kreditnim linijama koje ne uključuju proviziju. Treće, kad je riječ o referentnim naknadama koje je upotrijebila Komisija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 354., Komisija se poslužila nalazima iz prethodnih antisubvencijskih predmeta i javno dostupnim podacima kako bi zaključila da je bilo razumno primijeniti referentnu naknadu za obradu od 1,5 % i referentnu naknadu za produljenje od 1,25 %. U tom je pogledu istaknula da primjerice banka Barclays naplaćuje naknadu za otvaranje od 1,5 % dogovorenog ograničenja prekoračenja i naknadu za produljenje od 1,5 % za prekoračenja u iznosu većem od 15 000 GBP. U ovom je slučaju Komisija upotrijebila nižu referentnu vrijednost naknade za produljenje. Dodatnim istraživanjem pokazalo se da banka Barclays naplaćuje poduzećima naknade za prekoračenje od 1,6 % do 2,5 % iznosa ograničenja za raspone za poslovne korisnike od 15 001–20 000 GBP i 20 001–25 000 GBP (86). Stoga je Komisija ponovila svoj zaključak da je upotrijebila razumne referentne naknade koje se temelje na dostupnim podacima o tržištu te je stoga odbacila tu tvrdnju.

86

3.5.4.2.   Bankovni akcepti mjenice

(a)   Općenito

| (357) | Bankovni akcepti mjenice financijski su proizvodi namijenjeni razvoju aktivnijeg domaćeg tržišta novca proširenjem kreditnih mogućnosti. Riječ je o obliku kratkoročnog financiranja čiji je cilj „smanjiti troškove financiranja i povećati učinkovitost kapitala” trasanta (87). Osim toga, kako je Narodna banka Kine navela na svojim internetskim stranicama, „bankovnim akceptom mjenice može se jamčiti sklapanje i izvršavanje ugovora između kupca i prodavatelja te promicati promet kapitala s pomoću kredita Banke Kine” (88). Osim toga, banka DBS na svojoj internetskoj stranici oglašava bankovne akcepte mjenice kao sredstvo za „poboljšanje obrtnog kapitala odgodom plaćanja” (89). |
| --- | --- |

(357)

Bankovni akcepti mjenice financijski su proizvodi namijenjeni razvoju aktivnijeg domaćeg tržišta novca proširenjem kreditnih mogućnosti. Riječ je o obliku kratkoročnog financiranja čiji je cilj „smanjiti troškove financiranja i povećati učinkovitost kapitala” trasanta (87). Osim toga, kako je Narodna banka Kine navela na svojim internetskim stranicama, „bankovnim akceptom mjenice može se jamčiti sklapanje i izvršavanje ugovora između kupca i prodavatelja te promicati promet kapitala s pomoću kredita Banke Kine” (88). Osim toga, banka DBS na svojoj internetskoj stranici oglašava bankovne akcepte mjenice kao sredstvo za „poboljšanje obrtnog kapitala odgodom plaćanja” (89).

87

88

89

| (358) | Bankovni akcepti mjenice mogu se koristiti samo za namiru stvarnih trgovinskih transakcija, a trasant o tome mora dostaviti dostatne dokaze, npr. na temelju ugovora o kupnji/prodaji, računa i naloga za isporuku itd. Bankovni akcepti mjenice mogu se u ugovorima o kupnji upotrebljavati kao standardno sredstvo plaćanja zajedno s drugim sredstvima, kao što je doznaka ili novčani nalog. |
| --- | --- |

(358)

Bankovni akcepti mjenice mogu se koristiti samo za namiru stvarnih trgovinskih transakcija, a trasant o tome mora dostaviti dostatne dokaze, npr. na temelju ugovora o kupnji/prodaji, računa i naloga za isporuku itd. Bankovni akcepti mjenice mogu se u ugovorima o kupnji upotrebljavati kao standardno sredstvo plaćanja zajedno s drugim sredstvima, kao što je doznaka ili novčani nalog.

| (359) | Bankovni akcept mjenice izdaje podnositelj zahtjeva (trasant, koji je ujedno i kupac u osnovnoj poslovnoj transakciji), a prihvaća ga banka. Banka prihvaćanjem mjenice prihvaća da će primatelju plaćanja/nositelju na određeni datum (datum dospijeća) bezuvjetno isplatiti iznos naveden u mjenici. |
| --- | --- |

(359)

Bankovni akcept mjenice izdaje podnositelj zahtjeva (trasant, koji je ujedno i kupac u osnovnoj poslovnoj transakciji), a prihvaća ga banka. Banka prihvaćanjem mjenice prihvaća da će primatelju plaćanja/nositelju na određeni datum (datum dospijeća) bezuvjetno isplatiti iznos naveden u mjenici.

| (360) | Ugovori o bankovnim akceptima mjenice općenito sadržavaju popis transakcija pokrivenih iznosom mjenice te datum dospijeća plaćanja dogovoren s dobavljačem i datum dospijeća bankovnog akcepta mjenice. |
| --- | --- |

(360)

Ugovori o bankovnim akceptima mjenice općenito sadržavaju popis transakcija pokrivenih iznosom mjenice te datum dospijeća plaćanja dogovoren s dobavljačem i datum dospijeća bankovnog akcepta mjenice.

| (361) | Bankovni akcepti mjenice obično se izdaju u okviru ugovora o bankovnim akceptima mjenice u kojem se navode identitet banke, dobavljača i kupca, obveze banke i kupca te se detaljno navode vrijednosti po dobavljaču, datum dospijeća plaćanja dogovoren s dobavljačem i datum dospijeća bankovnog akcepta mjenice. |
| --- | --- |

(361)

Bankovni akcepti mjenice obično se izdaju u okviru ugovora o bankovnim akceptima mjenice u kojem se navode identitet banke, dobavljača i kupca, obveze banke i kupca te se detaljno navode vrijednosti po dobavljaču, datum dospijeća plaćanja dogovoren s dobavljačem i datum dospijeća bankovnog akcepta mjenice.

| (362) | Komisija je utvrdila da se bankovni akcepti mjenice u ugovorima o kreditnoj liniji općenito navode kao instrumenti koje je moguće upotrijebiti u okviru ograničenja financijskih sredstava zajedno s drugim kratkoročnim financijskim instrumentima, kao što su zajmovi za obrtni kapital. |
| --- | --- |

(362)

Komisija je utvrdila da se bankovni akcepti mjenice u ugovorima o kreditnoj liniji općenito navode kao instrumenti koje je moguće upotrijebiti u okviru ograničenja financijskih sredstava zajedno s drugim kratkoročnim financijskim instrumentima, kao što su zajmovi za obrtni kapital.

| (363) | Ovisno o uvjetima koje je utvrdila banka, trasant će možda morati uplatiti mali depozit na namjenski račun, dati jamstvo ili platiti proviziju. Puni iznos bankovnog akcepta mjenice trasant na namjenski račun mora svakako prenijeti najkasnije na datum dospijeća bankovnog akcepta mjenice. |
| --- | --- |

(363)

Ovisno o uvjetima koje je utvrdila banka, trasant će možda morati uplatiti mali depozit na namjenski račun, dati jamstvo ili platiti proviziju. Puni iznos bankovnog akcepta mjenice trasant na namjenski račun mora svakako prenijeti najkasnije na datum dospijeća bankovnog akcepta mjenice.

| (364) | Nakon što banka prihvati bankovni akcept mjenice, trasant ga indosira i kao plaćanje računa prenosi primatelju plaćanja, koji je ujedno i dobavljač u osnovnoj poslovnoj transakciji. Posljedično se obveza plaćanja koju kupac (trasant) ima prema dobavljaču (primatelj plaćanja) poništava. Uvodi se nova obveza plaćanja kupca prema banci prihvatiteljici u istom iznosu (trasant mora taj iznos isplatiti banci u gotovini prije dospijeća bankovnog akcepta mjenice). Dakle, izdavanjem bankovnih akcepata mjenice obveza trasanta prema njegovu dobavljaču zamjenjuje se obvezom prema banci. |
| --- | --- |

(364)

Nakon što banka prihvati bankovni akcept mjenice, trasant ga indosira i kao plaćanje računa prenosi primatelju plaćanja, koji je ujedno i dobavljač u osnovnoj poslovnoj transakciji. Posljedično se obveza plaćanja koju kupac (trasant) ima prema dobavljaču (primatelj plaćanja) poništava. Uvodi se nova obveza plaćanja kupca prema banci prihvatiteljici u istom iznosu (trasant mora taj iznos isplatiti banci u gotovini prije dospijeća bankovnog akcepta mjenice). Dakle, izdavanjem bankovnih akcepata mjenice obveza trasanta prema njegovu dobavljaču zamjenjuje se obvezom prema banci.

| (365) | Dospijeće bankovnih akcepata mjenice razlikuje se ovisno o uvjetima koje utvrđuje banka i može trajati do godinu dana. |
| --- | --- |

(365)

Dospijeće bankovnih akcepata mjenice razlikuje se ovisno o uvjetima koje utvrđuje banka i može trajati do godinu dana.

| (366) | Primatelj plaćanja (ili nositelj) bankovnog akcepta mjenice ima tri mogućnosti prije dospijeća:






  — | pričekati dospijeće i da mu banka prihvatiteljica u gotovini isplati puni iznos koji odgovara nominalnoj vrijednosti mjenice, |
| --- | --- | --- |

(366)

Primatelj plaćanja (ili nositelj) bankovnog akcepta mjenice ima tri mogućnosti prije dospijeća:

—

pričekati dospijeće i da mu banka prihvatiteljica u gotovini isplati puni iznos koji odgovara nominalnoj vrijednosti mjenice,

| — | indosirati bankovni akcept mjenice, tj. upotrijebiti ga kao sredstvo plaćanja za svoje obveze prema drugim stranama, ili |
| --- | --- |

—

indosirati bankovni akcept mjenice, tj. upotrijebiti ga kao sredstvo plaćanja za svoje obveze prema drugim stranama, ili

| — | ponuditi banci prihvatiteljici ili drugoj banci eskontiranje bankovnog akcepta mjenice i dobiti gotovinski prihod uz plaćanje eskontne stope. |
| --- | --- |

—

ponuditi banci prihvatiteljici ili drugoj banci eskontiranje bankovnog akcepta mjenice i dobiti gotovinski prihod uz plaćanje eskontne stope.

| (367) | Datum izdavanja bankovnog akcepta mjenice općenito odgovara datumu dospijeća plaćanja koji je dogovoren s dobavljačem. Komisija je utvrdila da se, kad je riječ o društvima u uzorku, datum izdavanja uglavnom podudarao s datumom dospijeća plaćanja koji je dogovoren s dobavljačem ili je bio prije tog datuma, a u nekim je slučajevima bio čak i nekoliko dana nakon datuma dospijeća plaćanja. Komisija je utvrdila da je datum dospijeća bankovnih akcepata mjenice društava u uzorku od tri do 12 mjeseci nakon datuma dospijeća računa. |
| --- | --- |

(367)

Datum izdavanja bankovnog akcepta mjenice općenito odgovara datumu dospijeća plaćanja koji je dogovoren s dobavljačem. Komisija je utvrdila da se, kad je riječ o društvima u uzorku, datum izdavanja uglavnom podudarao s datumom dospijeća plaćanja koji je dogovoren s dobavljačem ili je bio prije tog datuma, a u nekim je slučajevima bio čak i nekoliko dana nakon datuma dospijeća plaćanja. Komisija je utvrdila da je datum dospijeća bankovnih akcepata mjenice društava u uzorku od tri do 12 mjeseci nakon datuma dospijeća računa.

| (368) | Kad je riječ o računovodstvenom tretmanu, bankovni akcepti mjenice u financijskim izvještajima trasanta (tj. proizvođačâ izvoznika u uzorku) priznaju se kao obveze prema banci. |
| --- | --- |

(368)

Kad je riječ o računovodstvenom tretmanu, bankovni akcepti mjenice u financijskim izvještajima trasanta (tj. proizvođačâ izvoznika u uzorku) priznaju se kao obveze prema banci.

| (369) | Kreditni referentni centar Narodne banke Kine priznaje bankovne akcepte mjenice kao „nepodmirene kredite” koje banke dodjeljuju na istoj razini kao zajmove, akreditive ili trgovačke zajmove. Vrijedi napomenuti i da sredstva kreditnog referentnog centra NBK-a potječu od financijskih institucija koje dodjeljuju različite vrste zajmova te da stoga te financijske institucije priznaju bankovne akcepte mjenice kao obveze. Nadalje, u ugovorima o bankovnim akceptima mjenice koji su prikupljeni tijekom ispitnog postupka predviđa se da banka, ako kupac ne izvrši isplatu u cijelosti na datum isteka bankovnog akcepta mjenice, prema neplaćenom iznosu postupa kao i prema nepodmirenom zajmu. |
| --- | --- |

(369)

Kreditni referentni centar Narodne banke Kine priznaje bankovne akcepte mjenice kao „nepodmirene kredite” koje banke dodjeljuju na istoj razini kao zajmove, akreditive ili trgovačke zajmove. Vrijedi napomenuti i da sredstva kreditnog referentnog centra NBK-a potječu od financijskih institucija koje dodjeljuju različite vrste zajmova te da stoga te financijske institucije priznaju bankovne akcepte mjenice kao obveze. Nadalje, u ugovorima o bankovnim akceptima mjenice koji su prikupljeni tijekom ispitnog postupka predviđa se da banka, ako kupac ne izvrši isplatu u cijelosti na datum isteka bankovnog akcepta mjenice, prema neplaćenom iznosu postupa kao i prema nepodmirenom zajmu.

| (370) | Komisija je utvrdila da se bankovni akcepti mjenice uglavnom upotrebljavaju kao sredstvo plaćanja u poslovnim transakcijama kao zamjena za novčani nalog, čime se osnažuje gotovinski promet i obrtni kapital trasanta. Sa stajališta gotovine, tim se instrumentom trasantu ustvari odobrava odgoda datuma dospijeća plaćanja do godine dana jer do stvarnog gotovinskog podmirenja iznosa transakcije dolazi u trenutku dospijeća bankovnog akcepta mjenice, a ne onda kada je trasant morao platiti svojem dobavljaču. Bez takvog financijskog instrumenta trasant bi upotrijebio vlastiti obrtni kapital, što podrazumijeva trošak, ili bi s bankom ugovorio kratkoročni zajam za obrtni kapital kako bi platio dobavljače, što također podrazumijeva trošak. Zahvaljujući plaćanju s pomoću bankovnog akcepta mjenice trasant se ustvari isporučenom robom ili uslugom koristi od tri do 12 mjeseci bez plaćanja gotovinskog predujma i snošenja ikakvih troškova. |
| --- | --- |

(370)

Komisija je utvrdila da se bankovni akcepti mjenice uglavnom upotrebljavaju kao sredstvo plaćanja u poslovnim transakcijama kao zamjena za novčani nalog, čime se osnažuje gotovinski promet i obrtni kapital trasanta. Sa stajališta gotovine, tim se instrumentom trasantu ustvari odobrava odgoda datuma dospijeća plaćanja do godine dana jer do stvarnog gotovinskog podmirenja iznosa transakcije dolazi u trenutku dospijeća bankovnog akcepta mjenice, a ne onda kada je trasant morao platiti svojem dobavljaču. Bez takvog financijskog instrumenta trasant bi upotrijebio vlastiti obrtni kapital, što podrazumijeva trošak, ili bi s bankom ugovorio kratkoročni zajam za obrtni kapital kako bi platio dobavljače, što također podrazumijeva trošak. Zahvaljujući plaćanju s pomoću bankovnog akcepta mjenice trasant se ustvari isporučenom robom ili uslugom koristi od tri do 12 mjeseci bez plaćanja gotovinskog predujma i snošenja ikakvih troškova.

| (371) | U uobičajenim tržišnim okolnostima bankovni akcepti mjenice kao financijski instrumenti podrazumijevali bi trošak financiranja za trasanta. Ispitnim postupkom pokazalo se da su sva društva u uzorku koja su tijekom razdoblja ispitnog postupka upotrebljavala bankovne akcepte mjenice platila samo proviziju za uslugu prihvaćanja koju je pružila banka, a ona je općenito iznosila 0,05 % nominalne vrijednosti mjenice. Međutim, nijedno od društava u uzorku nije snosilo trošak financiranja putem bankovnih akcepata mjenice odgađanjem gotovinskog plaćanja za isporuku robe i usluga. Stoga je Komisija smatrala da su društva u ispitnom postupku ostvarila korist od financiranja u obliku bankovnih akcepata mjenice za koje nisu snosila nikakve troškove. |
| --- | --- |

(371)

U uobičajenim tržišnim okolnostima bankovni akcepti mjenice kao financijski instrumenti podrazumijevali bi trošak financiranja za trasanta. Ispitnim postupkom pokazalo se da su sva društva u uzorku koja su tijekom razdoblja ispitnog postupka upotrebljavala bankovne akcepte mjenice platila samo proviziju za uslugu prihvaćanja koju je pružila banka, a ona je općenito iznosila 0,05 % nominalne vrijednosti mjenice. Međutim, nijedno od društava u uzorku nije snosilo trošak financiranja putem bankovnih akcepata mjenice odgađanjem gotovinskog plaćanja za isporuku robe i usluga. Stoga je Komisija smatrala da su društva u ispitnom postupku ostvarila korist od financiranja u obliku bankovnih akcepata mjenice za koje nisu snosila nikakve troškove.

| (372) | Uzimajući u obzir prethodno navedeno, Komisija je zaključila da je sustavom bankovnih akcepata koji je uspostavljen u NRK-u svim proizvođačima izvoznicima omogućeno besplatno financiranje tekućeg poslovanja, čime je ostvarena korist protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere, kako je opisano u uvodnim izjavama od 384. do 388. u nastavku, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. i člankom 3. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(372)

Uzimajući u obzir prethodno navedeno, Komisija je zaključila da je sustavom bankovnih akcepata koji je uspostavljen u NRK-u svim proizvođačima izvoznicima omogućeno besplatno financiranje tekućeg poslovanja, čime je ostvarena korist protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere, kako je opisano u uvodnim izjavama od 384. do 388. u nastavku, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. i člankom 3. stavkom 2. osnovne uredbe.

| (373) | Komisija je u prethodnom ispitnom postupku (90) utvrdila da bankovni akcepti mjenice zapravo imaju istu svrhu i učinke kao kratkoročni zajmovi za obrtni kapital s obzirom na to da ih društva upotrebljavaju za financiranje svojeg tekućeg poslovanja umjesto kratkoročnih zajmova za obrtni kapital i da bi se stoga u njihovu slučaju trebali snositi jednaki troškovi kao pri kratkoročnom financiranju zajmovima za obrtni kapital. |
| --- | --- |

(373)

Komisija je u prethodnom ispitnom postupku (90) utvrdila da bankovni akcepti mjenice zapravo imaju istu svrhu i učinke kao kratkoročni zajmovi za obrtni kapital s obzirom na to da ih društva upotrebljavaju za financiranje svojeg tekućeg poslovanja umjesto kratkoročnih zajmova za obrtni kapital i da bi se stoga u njihovu slučaju trebali snositi jednaki troškovi kao pri kratkoročnom financiranju zajmovima za obrtni kapital.

90

| (374) | Nakon konačne objave grupa ZTT nije se složila s Komisijom da su bankovni akcepti mjenice oblik kratkoročnog financiranja i da zapravo djeluju kao bankovno jamstvo. Ta je strana tvrdila da su bankovni akcepti mjenice instrument kojim banka preuzima obvezu platiti nekoj strani umjesto izvornom dužniku, koji i dalje ima obvezu platiti banci. Svrha takvog instrumenta nije da služi kao kratkoročno financiranje, već da se olakša prodaja robe. Grupa ZTT tvrdila je da pristankom na plaćanje putem bankovnih akcepata mjenice strane u transakciji pristaju na uvjet da će podmiriti dug među sobom, što znači da prodavatelj pristaje na davanje kredita sve do dospijeća mjenice u vezi s plaćanjem koje jamči banka, a da kupac preuzima obvezu da isti iznos stavi na raspolaganje banci najkasnije na datum dospijeća. |
| --- | --- |

(374)

Nakon konačne objave grupa ZTT nije se složila s Komisijom da su bankovni akcepti mjenice oblik kratkoročnog financiranja i da zapravo djeluju kao bankovno jamstvo. Ta je strana tvrdila da su bankovni akcepti mjenice instrument kojim banka preuzima obvezu platiti nekoj strani umjesto izvornom dužniku, koji i dalje ima obvezu platiti banci. Svrha takvog instrumenta nije da služi kao kratkoročno financiranje, već da se olakša prodaja robe. Grupa ZTT tvrdila je da pristankom na plaćanje putem bankovnih akcepata mjenice strane u transakciji pristaju na uvjet da će podmiriti dug među sobom, što znači da prodavatelj pristaje na davanje kredita sve do dospijeća mjenice u vezi s plaćanjem koje jamči banka, a da kupac preuzima obvezu da isti iznos stavi na raspolaganje banci najkasnije na datum dospijeća.

| (375) | Komisija se nije složila s time da bankovni akcepti mjenice djeluju samo kao bankovno jamstvo za plaćanje na datum dospijeća. Primijetila je da su bankovni akcepti mjenice u slučaju proizvođača izvoznika u uzorku konkretno sredstvo plaćanja koje se priznaje u prodajnom ugovoru, a da se trasantova obveza plaćanja prema dobavljaču otkazuje plaćanjem s pomoću bankovnog akcepta mjenice. Trasant isplaćuje dobavljača u trenutku indosiranja bankovnog akcepta mjenice, a svoju obvezu plaćanja prema banci ispunjava po dospijeću. Stoga se bankovni akcepti mjenice ne mogu označiti samo kao dodatno jamstvo budućeg plaćanja te je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(375)

Komisija se nije složila s time da bankovni akcepti mjenice djeluju samo kao bankovno jamstvo za plaćanje na datum dospijeća. Primijetila je da su bankovni akcepti mjenice u slučaju proizvođača izvoznika u uzorku konkretno sredstvo plaćanja koje se priznaje u prodajnom ugovoru, a da se trasantova obveza plaćanja prema dobavljaču otkazuje plaćanjem s pomoću bankovnog akcepta mjenice. Trasant isplaćuje dobavljača u trenutku indosiranja bankovnog akcepta mjenice, a svoju obvezu plaćanja prema banci ispunjava po dospijeću. Stoga se bankovni akcepti mjenice ne mogu označiti samo kao dodatno jamstvo budućeg plaćanja te je ta tvrdnja odbačena.

| (376) | Posljedično, Komisija je ponovila svoj zaključak da su u pogledu svojih učinaka bankovni akcepti mjenice oblik kratkoročnog financiranja koji proizvođačima izvoznicima omogućuje da financiraju svoje kupnje. Korist koju su proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili jest ušteda na troškovima financiranja zbog činjenice da upotreba financijskih sredstava putem bankovnih akcepata mjenice nije financijski nadoknađena. |
| --- | --- |

(376)

Posljedično, Komisija je ponovila svoj zaključak da su u pogledu svojih učinaka bankovni akcepti mjenice oblik kratkoročnog financiranja koji proizvođačima izvoznicima omogućuje da financiraju svoje kupnje. Korist koju su proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili jest ušteda na troškovima financiranja zbog činjenice da upotreba financijskih sredstava putem bankovnih akcepata mjenice nije financijski nadoknađena.

(b)   Specifičnost

| (377) | Kada je riječ o specifičnosti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 116., u skladu s Odlukom br. 40 financijske institucije pružaju kreditnu potporu poticanim industrijama. |
| --- | --- |

(377)

Kada je riječ o specifičnosti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 116., u skladu s Odlukom br. 40 financijske institucije pružaju kreditnu potporu poticanim industrijama.

| (378) | Komisija je smatrala da su bankovni akcepti mjenice još jedan oblik povlaštene financijske potpore koju financijske institucije pružaju poticanim industrijama kao što je sektor KOV-ova. Kako je navedeno u odjeljku 3.1., sektor KOV-ova ubraja se među poticane industrije i stoga ispunjava uvjete za svu moguću financijsku potporu. Bankovni akcepti mjenice kao oblik financiranja dio su sustava povlaštenih financijskih potpora financijskih institucija za poticane industrije, kao što je industrija KOV-ova. |
| --- | --- |

(378)

Komisija je smatrala da su bankovni akcepti mjenice još jedan oblik povlaštene financijske potpore koju financijske institucije pružaju poticanim industrijama kao što je sektor KOV-ova. Kako je navedeno u odjeljku 3.1., sektor KOV-ova ubraja se među poticane industrije i stoga ispunjava uvjete za svu moguću financijsku potporu. Bankovni akcepti mjenice kao oblik financiranja dio su sustava povlaštenih financijskih potpora financijskih institucija za poticane industrije, kao što je industrija KOV-ova.

| (379) | Nisu dostavljeni nikakvi dokazi da svako poduzeće u NRK-u (osim onih u poticanim industrijama) može ostvariti korist od bankovnih akcepata mjenice pod istim povlaštenim uvjetima. |
| --- | --- |

(379)

Nisu dostavljeni nikakvi dokazi da svako poduzeće u NRK-u (osim onih u poticanim industrijama) može ostvariti korist od bankovnih akcepata mjenice pod istim povlaštenim uvjetima.

| (380) | Nakon konačne objave grupa ZTT tvrdila je da bankovni akcepti mjenice nisu specifični jer ih gotovo svi poslovni subjekti u NRK-u uvelike upotrebljavaju i stoga nisu ograničeni na sektor KOV-ova ni na grupu ZTT. |
| --- | --- |

(380)

Nakon konačne objave grupa ZTT tvrdila je da bankovni akcepti mjenice nisu specifični jer ih gotovo svi poslovni subjekti u NRK-u uvelike upotrebljavaju i stoga nisu ograničeni na sektor KOV-ova ni na grupu ZTT.

| (381) | U tom se pogledu Komisija pozvala na uvodnu izjavu 116. u kojoj je iznijela dokaze da se, u skladu s Odlukom br. 40, od financijskih institucija zahtijeva da pruže kreditnu potporu poticanim industrijama. |
| --- | --- |

(381)

U tom se pogledu Komisija pozvala na uvodnu izjavu 116. u kojoj je iznijela dokaze da se, u skladu s Odlukom br. 40, od financijskih institucija zahtijeva da pruže kreditnu potporu poticanim industrijama.

| (382) | Komisija je svoju procjenu u pogledu specifičnosti programa subvencija temeljila na dostupnim vladinim dokumentima o poticanim industrijama, kao što su planovi i propisi. Kineska vlada jasno je odredila koje se industrije potiču, čime je ograničila specifične koristi od povlaštenog financiranja samo na te industrije. Stoga, čak i ako je niz drugih industrija koje su posebno definirane kao poticane uživalo iste ili slične povlaštene uvjete kao industrija KOV-ova, to ne dovodi u pitanje povlašteno financiranje, a posebno ne bankovne akcepte mjenice općenito dostupne svim industrijama. |
| --- | --- |

(382)

Komisija je svoju procjenu u pogledu specifičnosti programa subvencija temeljila na dostupnim vladinim dokumentima o poticanim industrijama, kao što su planovi i propisi. Kineska vlada jasno je odredila koje se industrije potiču, čime je ograničila specifične koristi od povlaštenog financiranja samo na te industrije. Stoga, čak i ako je niz drugih industrija koje su posebno definirane kao poticane uživalo iste ili slične povlaštene uvjete kao industrija KOV-ova, to ne dovodi u pitanje povlašteno financiranje, a posebno ne bankovne akcepte mjenice općenito dostupne svim industrijama.

| (383) | Nadalje, čak i ako bi oblik financiranja u načelu mogao biti dostupan društvima u drugim industrijama, konkretni uvjeti pod kojima se takvo financiranje nudi društvima iz određene industrije, kao što su naknade za financiranje i obujam financiranja, mogli bi ga učiniti specifičnim. Nijedna zainteresirana strana nije podnijela dokaze kojima bi se upućivalo na to da se povlašteno financiranje društava u industriji KOV-ova putem bankovnih akcepata mjenice temelji na objektivnim kriterijima ili uvjetima u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(383)

Nadalje, čak i ako bi oblik financiranja u načelu mogao biti dostupan društvima u drugim industrijama, konkretni uvjeti pod kojima se takvo financiranje nudi društvima iz određene industrije, kao što su naknade za financiranje i obujam financiranja, mogli bi ga učiniti specifičnim. Nijedna zainteresirana strana nije podnijela dokaze kojima bi se upućivalo na to da se povlašteno financiranje društava u industriji KOV-ova putem bankovnih akcepata mjenice temelji na objektivnim kriterijima ili uvjetima u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(c)   Izračun koristi

| (384) | Za izračun iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere Komisija je procijenila korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(384)

Za izračun iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere Komisija je procijenila korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (385) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 357. i 370., bankovni akcepti mjenice oblik su kratkoročnog financiranja kojim se povećava učinkovitost kapitala trasanta tako što se osnažuje njegov obrtni kapital i ispunjavaju njegove potrebe za gotovinom jer se bankovni akcepti mjenice uglavnom upotrebljavaju kao sredstvo plaćanja u poslovnim transakcijama umjesto gotovine. Komisija je utvrdila da su proizvođači izvoznici u uzorku upotrebljavali bankovne akcepte mjenice kako bi zadovoljili svoje potrebe za kratkoročnim financiranjem bez plaćanja naknade. |
| --- | --- |

(385)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 357. i 370., bankovni akcepti mjenice oblik su kratkoročnog financiranja kojim se povećava učinkovitost kapitala trasanta tako što se osnažuje njegov obrtni kapital i ispunjavaju njegove potrebe za gotovinom jer se bankovni akcepti mjenice uglavnom upotrebljavaju kao sredstvo plaćanja u poslovnim transakcijama umjesto gotovine. Komisija je utvrdila da su proizvođači izvoznici u uzorku upotrebljavali bankovne akcepte mjenice kako bi zadovoljili svoje potrebe za kratkoročnim financiranjem bez plaćanja naknade.

| (386) | Komisija je stoga zaključila da bi trasanti bankovnih akcepata trebali platiti naknadu za razdoblje financiranja. Komisija je smatrala da je razdoblje financiranja počelo na datum izdavanja bankovnog akcepta mjenice i završilo na njegov datum dospijeća. Kad je riječ o bankovnim akceptima mjenice prije razdoblja ispitnog postupka i onima s datumom dospijeća nakon kraja tog razdoblja, Komisija je izračunala korist samo za razdoblje financiranja obuhvaćeno tim razdobljem ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(386)

Komisija je stoga zaključila da bi trasanti bankovnih akcepata trebali platiti naknadu za razdoblje financiranja. Komisija je smatrala da je razdoblje financiranja počelo na datum izdavanja bankovnog akcepta mjenice i završilo na njegov datum dospijeća. Kad je riječ o bankovnim akceptima mjenice prije razdoblja ispitnog postupka i onima s datumom dospijeća nakon kraja tog razdoblja, Komisija je izračunala korist samo za razdoblje financiranja obuhvaćeno tim razdobljem ispitnog postupka.

| (387) | U skladu s člankom 6. točkom (b) osnovne uredbe Komisija je smatrala da je ta korist za primatelje razlika između iznosa koji je društvo stvarno platilo kao naknadu za financiranje bankovnim akceptima mjenice i iznosa koji bi trebalo platiti da je primijenjena kamatna stopa za kratkoročno financiranje. |
| --- | --- |

(387)

U skladu s člankom 6. točkom (b) osnovne uredbe Komisija je smatrala da je ta korist za primatelje razlika između iznosa koji je društvo stvarno platilo kao naknadu za financiranje bankovnim akceptima mjenice i iznosa koji bi trebalo platiti da je primijenjena kamatna stopa za kratkoročno financiranje.

| (388) | Komisija je utvrdila korist koja proizlazi iz neplaćanja troškova kratkoročnog financiranja. S obzirom na to da su bankovni akcepti mjenice oblik kratkoročnog financiranja i da zapravo imaju istu svrhu kao kratkoročni zajmovi za obrtni kapital, Komisija je smatrala, kako je utvrđeno u prethodnim ispitnim postupcima (91), da bi se kod bankovnih akcepata mjenice trebali snositi jednaki troškovi kao pri financiranju kratkoročnim zajmom. Zato je Komisija primijenila jednaku metodologiju kao za kratkoročno financiranje s pomoću zajma u CNY opisano u odjeljku 3.5.3.1. |
| --- | --- |

(388)

Komisija je utvrdila korist koja proizlazi iz neplaćanja troškova kratkoročnog financiranja. S obzirom na to da su bankovni akcepti mjenice oblik kratkoročnog financiranja i da zapravo imaju istu svrhu kao kratkoročni zajmovi za obrtni kapital, Komisija je smatrala, kako je utvrđeno u prethodnim ispitnim postupcima (91), da bi se kod bankovnih akcepata mjenice trebali snositi jednaki troškovi kao pri financiranju kratkoročnim zajmom. Zato je Komisija primijenila jednaku metodologiju kao za kratkoročno financiranje s pomoću zajma u CNY opisano u odjeljku 3.5.3.1.

91

| (389) | Nakon konačne objave grupa FTT navela je da bi Komisija pri izračunu koristi trebala razmotriti naknade koje je platila ta grupa. |
| --- | --- |

(389)

Nakon konačne objave grupa FTT navela je da bi Komisija pri izračunu koristi trebala razmotriti naknade koje je platila ta grupa.

| (390) | Komisija je već napomenula u uvodnoj izjavi 371. da su sva društva u uzorku koja su u razdoblju ispitnog postupka upotrebljavala bankovne akcepte mjenice platila samo proviziju za uslugu prihvaćanja koju je pružila banka, koja je obično iznosila 0,05 % nominalne vrijednosti mjenice. Ta provizija, plaćena banci za obradu bankovnog akcepta mjenice, zapravo je poseban element u odnosu na financiranje koje je odobrila banka, za koje proizvođači izvoznici koji surađuju nisu snosili nikakve troškove. Ta se naknada plaća kako bi se pokrili administrativni troškovi banke za obradu bankovnih akcepata mjenice. Komisija je uvela kompenzacijske mjere samo protiv dijela koji se odnosi na financiranje bankovnih akcepata mjenice (odnosno dijela koji je istovjetan kratkoročnom financiranju) te nije analizirala je li provizija za obradu uključivala subvenciju protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(390)

Komisija je već napomenula u uvodnoj izjavi 371. da su sva društva u uzorku koja su u razdoblju ispitnog postupka upotrebljavala bankovne akcepte mjenice platila samo proviziju za uslugu prihvaćanja koju je pružila banka, koja je obično iznosila 0,05 % nominalne vrijednosti mjenice. Ta provizija, plaćena banci za obradu bankovnog akcepta mjenice, zapravo je poseban element u odnosu na financiranje koje je odobrila banka, za koje proizvođači izvoznici koji surađuju nisu snosili nikakve troškove. Ta se naknada plaća kako bi se pokrili administrativni troškovi banke za obradu bankovnih akcepata mjenice. Komisija je uvela kompenzacijske mjere samo protiv dijela koji se odnosi na financiranje bankovnih akcepata mjenice (odnosno dijela koji je istovjetan kratkoročnom financiranju) te nije analizirala je li provizija za obradu uključivala subvenciju protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (391) | Grupa ZTT nije se složila s upotrebom referentne vrijednosti za kratkoročne zajmove jer je smatrala da su bankovni akcepti mjenice jamstvo za koje bi se trebala naplatiti provizija. U tom je pogledu grupa ZTT uputila na banku New York Federal Reserve, kod koje je jasno da bankovni akcepti mjenice djeluju više kao jamstvo nego kao zajam. |
| --- | --- |

(391)

Grupa ZTT nije se složila s upotrebom referentne vrijednosti za kratkoročne zajmove jer je smatrala da su bankovni akcepti mjenice jamstvo za koje bi se trebala naplatiti provizija. U tom je pogledu grupa ZTT uputila na banku New York Federal Reserve, kod koje je jasno da bankovni akcepti mjenice djeluju više kao jamstvo nego kao zajam.

| (392) | Komisija se nije složila sa stajalištem grupe ZTT. Prema javno dostupnim podacima o bankovnim akceptima mjenice u SAD-u banka u praksi obično kupuje bankovne akcepte mjenice od trasanta uz primjenu eskontne stope, koja je slična kamatnoj stopi, i stoga akcept služi banci kao sredstvo za avansiranje kredita (92). Nadalje, u drugim jurisdikcijama kao što su Kanada i Malezija banka prihvaćanjem mjenice prenosi sredstva nakon odbitka primjenjive eskontne stope (93). Naime, u Dokumentu za raspravu Središnje banke Kanade: uvod u tržište akcepata kanadskih bankara navodi se da „zajmodavci kupuju mjenice po sniženoj cijeni u odnosu na njihov nominalni iznos, a zajmoprimac prima umanjena sredstva u obliku zajma. Eskontna stopa po kojoj zajmodavci kupuju mjenice često se temelji na stopi CDOR”. U skladu s člankom 14. stavkom 4. Malezijskih smjernica o bankarskim akceptima (2004.) „trasant bankarskog akcepta mora umanjiti stopu [bankarskog akcepta] kod banke prihvatiteljice ako kupnju tek treba platiti, a u tom slučaju banka prihvatiteljica mora platiti umanjena sredstva dobavljaču robe”. Zbog toga bankovni akcepti mjenice prvenstveno djeluju kao vrsta financiranja, a ne kao jamstvo. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(392)

Komisija se nije složila sa stajalištem grupe ZTT. Prema javno dostupnim podacima o bankovnim akceptima mjenice u SAD-u banka u praksi obično kupuje bankovne akcepte mjenice od trasanta uz primjenu eskontne stope, koja je slična kamatnoj stopi, i stoga akcept služi banci kao sredstvo za avansiranje kredita (92). Nadalje, u drugim jurisdikcijama kao što su Kanada i Malezija banka prihvaćanjem mjenice prenosi sredstva nakon odbitka primjenjive eskontne stope (93). Naime, u Dokumentu za raspravu Središnje banke Kanade: uvod u tržište akcepata kanadskih bankara navodi se da „zajmodavci kupuju mjenice po sniženoj cijeni u odnosu na njihov nominalni iznos, a zajmoprimac prima umanjena sredstva u obliku zajma. Eskontna stopa po kojoj zajmodavci kupuju mjenice često se temelji na stopi CDOR”. U skladu s člankom 14. stavkom 4. Malezijskih smjernica o bankarskim akceptima (2004.) „trasant bankarskog akcepta mora umanjiti stopu [bankarskog akcepta] kod banke prihvatiteljice ako kupnju tek treba platiti, a u tom slučaju banka prihvatiteljica mora platiti umanjena sredstva dobavljaču robe”. Zbog toga bankovni akcepti mjenice prvenstveno djeluju kao vrsta financiranja, a ne kao jamstvo. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

92

93

3.5.4.3.   Konvertibilne korporativne obveznice

| (393) | Društva iz dviju grupa u uzorku izdavala su konvertibilne korporativne obveznice u razdoblju ispitnog postupka. Obje konvertibilne obveznice imaju progresivnu strukturu kamatnih stopa s veoma niskim kamatnim stopama, od 0,2 % do 2 %, što je mnogo manje od referentne kamatne stope za zajmove NBK-a i povlaštene stope za zajmove Nacionalnog međubankovnog financijskog centra (94). |
| --- | --- |

(393)

Društva iz dviju grupa u uzorku izdavala su konvertibilne korporativne obveznice u razdoblju ispitnog postupka. Obje konvertibilne obveznice imaju progresivnu strukturu kamatnih stopa s veoma niskim kamatnim stopama, od 0,2 % do 2 %, što je mnogo manje od referentne kamatne stope za zajmove NBK-a i povlaštene stope za zajmove Nacionalnog međubankovnog financijskog centra (94).

94

| (394) | Komisija je utvrdila da su oba društva u uzorku imala koristi od povlaštenog financiranja u obliku konvertibilnih obveznica.






  — | Pravna osnova (95), |
| --- | --- | --- |

(394)

Komisija je utvrdila da su oba društva u uzorku imala koristi od povlaštenog financiranja u obliku konvertibilnih obveznica.

—

Pravna osnova (95),

95

| — | Zakon Narodne Republike Kine o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) („Zakon o vrijednosnim papirima”) (96), |
| --- | --- |

—

Zakon Narodne Republike Kine o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) („Zakon o vrijednosnim papirima”) (96),

96

| — | Administrativne mjere za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu (verzija iz 2008.) (97), |
| --- | --- |

—

Administrativne mjere za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu (verzija iz 2008.) (97),

97

| — | Administrativne mjere za pokroviteljstvo izdanja vrijednosnih papira i uvrštenje na burzu (verzija iz 2008.) (98), |
| --- | --- |

—

Administrativne mjere za pokroviteljstvo izdanja vrijednosnih papira i uvrštenje na burzu (verzija iz 2008.) (98),

98

| — | Administrativne mjere za izdavanje i supotpisivanje izdanja vrijednosnih papira (verzija iz 2018.), |
| --- | --- |

—

Administrativne mjere za izdavanje i supotpisivanje izdanja vrijednosnih papira (verzija iz 2018.),

| — | Pravilnik o upravljanju korporativnim obveznicama, koji je 18. siječnja 2011. izdalo Državno vijeće, |
| --- | --- |

—

Pravilnik o upravljanju korporativnim obveznicama, koji je 18. siječnja 2011. izdalo Državno vijeće,

| — | Administrativne mjere za izdavanje korporativnih obveznica i trgovanje njima, Uredba Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire br. 113, 15. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

Administrativne mjere za izdavanje korporativnih obveznica i trgovanje njima, Uredba Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire br. 113, 15. siječnja 2015.,

| — | Mjere za upravljanje dužničkim instrumentima nefinancijskih poduzeća koje izdaje Narodna banka Kine na međubankovnom tržištu obveznica, Uredba Narodne banke Kine [2008.] br. 12, 9. travnja 2008., |
| --- | --- |

—

Mjere za upravljanje dužničkim instrumentima nefinancijskih poduzeća koje izdaje Narodna banka Kine na međubankovnom tržištu obveznica, Uredba Narodne banke Kine [2008.] br. 12, 9. travnja 2008.,

| — | Regulatorni okvir kojim se uređuju konvertibilne obveznice. |
| --- | --- |

—

Regulatorni okvir kojim se uređuju konvertibilne obveznice.

| (395) | Opći pravni okvir primjenjiv na korporativne obveznice utvrđen je Pravilnikom o upravljanju korporativnim obveznicama i Administrativnim mjerama za izdavanje korporativnih obveznica i trgovanje njima. Međutim, postoji skup posebnih propisa koji se primjenjuju na konvertibilne korporativne obveznice, tj. Administrativne mjere za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu, Administrativne mjere za izdavanje i supotpisivanje izdanja vrijednosnih papira i Administrativne mjere za pokroviteljstvo izdanja vrijednosnih papira i uvrštenje na burzu. |
| --- | --- |

(395)

Opći pravni okvir primjenjiv na korporativne obveznice utvrđen je Pravilnikom o upravljanju korporativnim obveznicama i Administrativnim mjerama za izdavanje korporativnih obveznica i trgovanje njima. Međutim, postoji skup posebnih propisa koji se primjenjuju na konvertibilne korporativne obveznice, tj. Administrativne mjere za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu, Administrativne mjere za izdavanje i supotpisivanje izdanja vrijednosnih papira i Administrativne mjere za pokroviteljstvo izdanja vrijednosnih papira i uvrštenje na burzu.

| (396) | U članku 14. Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu „konvertibilne korporativne obveznice” definiraju se kao „korporativne obveznice koje izdaje društvo izdavatelj u skladu sa zakonom i koje se mogu konvertirati u dionice u određenom razdoblju i u skladu s propisanim uvjetima”. |
| --- | --- |

(396)

U članku 14. Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu „konvertibilne korporativne obveznice” definiraju se kao „korporativne obveznice koje izdaje društvo izdavatelj u skladu sa zakonom i koje se mogu konvertirati u dionice u određenom razdoblju i u skladu s propisanim uvjetima”.

| (397) | Na temelju članka 11. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.), koji je bio primjenjiv kad su društva u uzorku izdala konvertibilne obveznice, članka 45. Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu i članka 2. Administrativnih mjera za pokroviteljstvo izdanja vrijednosnih papira i uvrštenje na burzu, društva koja žele izdati konvertibilne korporativne obveznice moraju zatražiti usluge pokrovitelja za vrijednosne papire, koji djeluje kao supotpisnik. Pokrovitelj organizira izdavanje obveznica, preporučuje izdavatelja, podnosi dokumentaciju za zahtjev na odobrenje Kineskom regulatornom tijelu za vrijednosne papire („CSRC”), pregovara o kamatnim stopama po kojima će se obveznica ponuditi ulagačima te je odgovoran za pronalaženje ulagačâ koji bi prihvatili dogovorene uvjete za izdavanje obveznice, uključujući kamatnu stopu. |
| --- | --- |

(397)

Na temelju članka 11. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.), koji je bio primjenjiv kad su društva u uzorku izdala konvertibilne obveznice, članka 45. Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu i članka 2. Administrativnih mjera za pokroviteljstvo izdanja vrijednosnih papira i uvrštenje na burzu, društva koja žele izdati konvertibilne korporativne obveznice moraju zatražiti usluge pokrovitelja za vrijednosne papire, koji djeluje kao supotpisnik. Pokrovitelj organizira izdavanje obveznica, preporučuje izdavatelja, podnosi dokumentaciju za zahtjev na odobrenje Kineskom regulatornom tijelu za vrijednosne papire („CSRC”), pregovara o kamatnim stopama po kojima će se obveznica ponuditi ulagačima te je odgovoran za pronalaženje ulagačâ koji bi prihvatili dogovorene uvjete za izdavanje obveznice, uključujući kamatnu stopu.

| (398) | U skladu s regulatornim okvirom u Kini se konvertibilne obveznice ne mogu slobodno izdati niti se njima može slobodno trgovati. CSRC mora odobriti izdavanje svake obveznice. Člankom 16. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) propisuje se da „društva uvrštena na burzu koja izdaju konvertibilne korporativne obveznice [...] moraju zadovoljavati zahtjeve utvrđene u ovom Zakonu za javnu ponudu dionica te moraju dobiti odobrenje regulatornih tijela za vrijednosne papire Državnog vijeća”. U skladu s člankom 3. Administrativnih mjera za izdavanje i supotpisivanje izdanja vrijednosnih papira, koji se primjenjuje na konvertibilne obveznice, „CSRC nadzire i prati ponudu i supotpisivanje vrijednosnih papira u skladu sa zakonom”. Osim toga, prema članku 10. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama utvrđene su godišnje kvote za izdavanje korporativnih obveznica. |
| --- | --- |

(398)

U skladu s regulatornim okvirom u Kini se konvertibilne obveznice ne mogu slobodno izdati niti se njima može slobodno trgovati. CSRC mora odobriti izdavanje svake obveznice. Člankom 16. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) propisuje se da „društva uvrštena na burzu koja izdaju konvertibilne korporativne obveznice [...] moraju zadovoljavati zahtjeve utvrđene u ovom Zakonu za javnu ponudu dionica te moraju dobiti odobrenje regulatornih tijela za vrijednosne papire Državnog vijeća”. U skladu s člankom 3. Administrativnih mjera za izdavanje i supotpisivanje izdanja vrijednosnih papira, koji se primjenjuje na konvertibilne obveznice, „CSRC nadzire i prati ponudu i supotpisivanje vrijednosnih papira u skladu sa zakonom”. Osim toga, prema članku 10. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama utvrđene su godišnje kvote za izdavanje korporativnih obveznica.

| (399) | U skladu s člankom 16. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) javno izdavanje obveznica trebalo bi ispunjavati sljedeće zahtjeve: „svrha upotrebe sredstava mora biti u skladu s industrijskim politikama države” i „sredstva iz javne ponude korporativnih obveznica moraju se koristiti isključivo u odobrene svrhe”. U članku 12. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama ponavlja se da svrha prikupljenih sredstava mora biti u skladu s industrijskim politikama države. Osim toga, člankom 10. stavkom 2. Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu, koje su lex specialis primjenjive na konvertibilne obveznice, propisuje se da „svrhe upotrebe prikupljenih sredstava moraju biti u skladu s industrijskim politikama države”. |
| --- | --- |

(399)

U skladu s člankom 16. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) javno izdavanje obveznica trebalo bi ispunjavati sljedeće zahtjeve: „svrha upotrebe sredstava mora biti u skladu s industrijskim politikama države” i „sredstva iz javne ponude korporativnih obveznica moraju se koristiti isključivo u odobrene svrhe”. U članku 12. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama ponavlja se da svrha prikupljenih sredstava mora biti u skladu s industrijskim politikama države. Osim toga, člankom 10. stavkom 2. Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu, koje su lex specialis primjenjive na konvertibilne obveznice, propisuje se da „svrhe upotrebe prikupljenih sredstava moraju biti u skladu s industrijskim politikama države”.

lex specialis

| (400) | Za vrijeme daljinske unakrsne provjere kineska vlada objasnila je da to znači da se prikupljena sredstva ne smiju upotrebljavati za projekte u „ograničenim” industrijama iz Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije. Taj se katalog sastoji od triju kategorija projekata: „poticani”, „ograničeni” i „ukinuti”. U kategoriji „ograničenih” projekata zabranjeni su novi projekti, a proizvodnja u tijeku usmjerava se prema inovacijama i modernizaciji, dok je u kategoriji „ukinutih” projekata postojećim projektima zabranjeno tražiti ulaganja. Stoga se može zaključiti da dio „u skladu s industrijskim politikama države” može značiti samo da investicijski projekt potpada pod „poticani” sadržaj, koji ima pravo na primanje kreditne potpore od financijskih institucija. |
| --- | --- |

(400)

Za vrijeme daljinske unakrsne provjere kineska vlada objasnila je da to znači da se prikupljena sredstva ne smiju upotrebljavati za projekte u „ograničenim” industrijama iz Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije. Taj se katalog sastoji od triju kategorija projekata: „poticani”, „ograničeni” i „ukinuti”. U kategoriji „ograničenih” projekata zabranjeni su novi projekti, a proizvodnja u tijeku usmjerava se prema inovacijama i modernizaciji, dok je u kategoriji „ukinutih” projekata postojećim projektima zabranjeno tražiti ulaganja. Stoga se može zaključiti da dio „u skladu s industrijskim politikama države” može značiti samo da investicijski projekt potpada pod „poticani” sadržaj, koji ima pravo na primanje kreditne potpore od financijskih institucija.

| (401) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 116., Odluka br. 40 upućuje na Katalog smjernica za restrukturiranje industrije i u njoj se navodi da ako „investicijski projekt pripada poticanom sadržaju, ispituje se i odobrava te evidentira u skladu s relevantnim nacionalnim propisima o ulaganjima; sve financijske institucije pružaju kreditnu potporu u skladu s kreditnim načelima”. Iz toga proizlazi da izdavanje konvertibilnih korporativnih obveznica, koje su, kako se pokazalo, nužno usmjerene na poticanu industriju, odgovara praksi prema kojoj financijske institucije podupiru te industrije. |
| --- | --- |

(401)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 116., Odluka br. 40 upućuje na Katalog smjernica za restrukturiranje industrije i u njoj se navodi da ako „investicijski projekt pripada poticanom sadržaju, ispituje se i odobrava te evidentira u skladu s relevantnim nacionalnim propisima o ulaganjima; sve financijske institucije pružaju kreditnu potporu u skladu s kreditnim načelima”. Iz toga proizlazi da izdavanje konvertibilnih korporativnih obveznica, koje su, kako se pokazalo, nužno usmjerene na poticanu industriju, odgovara praksi prema kojoj financijske institucije podupiru te industrije.

| (402) | Kamatne stope za korporativne obveznice isto su tako strogo regulirane. Člankom 16. Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu propisuje se da „kamatnu stopu konvertibilne korporativne obveznice pregovaranjem utvrđuju društvo izdavatelj i glavni supotpisnik, no mora zadovoljavati relevantne državne odredbe”. U skladu s člankom 16. stavkom 5. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) „kuponska stopa korporativnih obveznica ne smije premašivati kuponsku stopu koju je propisalo Državno vijeće”. Usto, u članku 18. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama, koji se općenito primjenjuje na sve obveznice, navode se dodatne pojedinosti i da „kamatna stopa po kojoj je ponuđena bilo koja korporativna obveznica ne smije biti veća od 40 % prevladavajuće kamatne stope koju banke plaćaju fizičkim osobama za oročene štedne depozite s istim dospijećem”. |
| --- | --- |

(402)

Kamatne stope za korporativne obveznice isto su tako strogo regulirane. Člankom 16. Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu propisuje se da „kamatnu stopu konvertibilne korporativne obveznice pregovaranjem utvrđuju društvo izdavatelj i glavni supotpisnik, no mora zadovoljavati relevantne državne odredbe”. U skladu s člankom 16. stavkom 5. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) „kuponska stopa korporativnih obveznica ne smije premašivati kuponsku stopu koju je propisalo Državno vijeće”. Usto, u članku 18. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama, koji se općenito primjenjuje na sve obveznice, navode se dodatne pojedinosti i da „kamatna stopa po kojoj je ponuđena bilo koja korporativna obveznica ne smije biti veća od 40 % prevladavajuće kamatne stope koju banke plaćaju fizičkim osobama za oročene štedne depozite s istim dospijećem”.

| (403) | U skladu s člankom 17. Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu „za javno izdavanje konvertibilnih korporativnih obveznica društvo mora povjeriti kvalificiranoj agenciji za kreditni rejting sastavljanje kreditnih rejtinga i naknadnih rejtinga”. Usto, člankom 18. općeprimjenjivih Administrativnih mjera za izdavanje korporativnih obveznica i trgovanje njima propisuje se da se samo određene obveznice koje su u skladu sa strogim kriterijima kvalitete, kao što je kreditni rejting AAA, mogu javno izdati javnim ulagačima ili javno izdati kvalificiranim ulagačima prema isključivom nahođenju izdavatelja. Korporativne obveznice koje ne zadovoljavaju te standarde mogu se javno izdati samo kvalificiranim ulagačima. |
| --- | --- |

(403)

U skladu s člankom 17. Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu „za javno izdavanje konvertibilnih korporativnih obveznica društvo mora povjeriti kvalificiranoj agenciji za kreditni rejting sastavljanje kreditnih rejtinga i naknadnih rejtinga”. Usto, člankom 18. općeprimjenjivih Administrativnih mjera za izdavanje korporativnih obveznica i trgovanje njima propisuje se da se samo određene obveznice koje su u skladu sa strogim kriterijima kvalitete, kao što je kreditni rejting AAA, mogu javno izdati javnim ulagačima ili javno izdati kvalificiranim ulagačima prema isključivom nahođenju izdavatelja. Korporativne obveznice koje ne zadovoljavaju te standarde mogu se javno izdati samo kvalificiranim ulagačima.

(a)   Financijske institucije koje djeluju kao javna tijela

| (404) | Prema Uvidu u kinesko tržište obveznica iz 2021. društva Bloomberg većina ulagača su institucionalni ulagači, uključujući financijske institucije. Točnije, poslovne banke čine 57 % ulagača, a banke za provedbu državne politike 3 % (99). Nadalje, Komisija je utvrdila da su 85 % ulagača u konvertibilnu obveznicu koju je izdalo jedno od društava u uzorku institucionalni ulagači, a ta kategorija uključuje i financijske institucije. |
| --- | --- |

(404)

Prema Uvidu u kinesko tržište obveznica iz 2021. društva Bloomberg većina ulagača su institucionalni ulagači, uključujući financijske institucije. Točnije, poslovne banke čine 57 % ulagača, a banke za provedbu državne politike 3 % (99). Nadalje, Komisija je utvrdila da su 85 % ulagača u konvertibilnu obveznicu koju je izdalo jedno od društava u uzorku institucionalni ulagači, a ta kategorija uključuje i financijske institucije.

99

| (405) | Osim toga, kao poticana industrija u okviru Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije industrija KOV-ova ima pravo na kreditnu potporu financijskih institucija na temelju Odluke br. 40. Činjenica da konvertibilne obveznice, kao što su konvertibilne obveznice koje izdaju društva u uzorku, imaju nisku kamatnu stopu uvelike ukazuje na to da su financijske institucije većinski ulagač u te obveznice. One su obvezne pružati tim društvima „kreditnu potporu” i pri donošenju odluke o ulaganju/financiranju uzimale bi u obzir druga razmatranja osim naknade od kamata, kao što su ciljevi politike. Naime, ulagač koji djeluje u skladu s tržišnim uvjetima bio bi osjetljiviji na financijski povrat od svojih ulaganja i najvjerojatnije ne bi uložio u konvertibilne obveznice s veoma niskom kamatnom stopom. Štoviše, zaključci do kojih je Komisija došla o financijskom stanju obiju grupa proizvođača izvoznika u odjeljku 3.5.3.3. u vezi s njihovim profilima likvidnosti i solventnosti isto ukazuju na to da ulagači koji djeluju u skladu s tržišnim uvjetima ne bi uložili u financijske instrumente kao što su konvertibilne obveznice s malim financijskim povratom ako se izdavatelj čini vrlo rizičnim u pogledu likvidnosti i solventnosti. Stoga bi, prema Komisijinu stajalištu, na taj način ulagali samo ulagači koji imaju druge razloge za to osim financijskog povrata ulaganja, npr. ispunjavanje zakonske obveze financiranja društava u poticanim industrijama. |
| --- | --- |

(405)

Osim toga, kao poticana industrija u okviru Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije industrija KOV-ova ima pravo na kreditnu potporu financijskih institucija na temelju Odluke br. 40. Činjenica da konvertibilne obveznice, kao što su konvertibilne obveznice koje izdaju društva u uzorku, imaju nisku kamatnu stopu uvelike ukazuje na to da su financijske institucije većinski ulagač u te obveznice. One su obvezne pružati tim društvima „kreditnu potporu” i pri donošenju odluke o ulaganju/financiranju uzimale bi u obzir druga razmatranja osim naknade od kamata, kao što su ciljevi politike. Naime, ulagač koji djeluje u skladu s tržišnim uvjetima bio bi osjetljiviji na financijski povrat od svojih ulaganja i najvjerojatnije ne bi uložio u konvertibilne obveznice s veoma niskom kamatnom stopom. Štoviše, zaključci do kojih je Komisija došla o financijskom stanju obiju grupa proizvođača izvoznika u odjeljku 3.5.3.3. u vezi s njihovim profilima likvidnosti i solventnosti isto ukazuju na to da ulagači koji djeluju u skladu s tržišnim uvjetima ne bi uložili u financijske instrumente kao što su konvertibilne obveznice s malim financijskim povratom ako se izdavatelj čini vrlo rizičnim u pogledu likvidnosti i solventnosti. Stoga bi, prema Komisijinu stajalištu, na taj način ulagali samo ulagači koji imaju druge razloge za to osim financijskog povrata ulaganja, npr. ispunjavanje zakonske obveze financiranja društava u poticanim industrijama.

| (406) | Posljedično, uzimajući u obzir činjenice iznesene u uvodnim izjavama 404. i 405., Komisija je smatrala da postoji skup potkrepljujućih dokaza prema kojima se velik udio ulagača u konvertibilne obveznice koje izdaju društva u uzorku sastoji od financijskih institucija koje imaju zakonsku obvezu pružati kreditnu potporu proizvođačima KOV-ova. |
| --- | --- |

(406)

Posljedično, uzimajući u obzir činjenice iznesene u uvodnim izjavama 404. i 405., Komisija je smatrala da postoji skup potkrepljujućih dokaza prema kojima se velik udio ulagača u konvertibilne obveznice koje izdaju društva u uzorku sastoji od financijskih institucija koje imaju zakonsku obvezu pružati kreditnu potporu proizvođačima KOV-ova.

| (407) | Nadalje, kako je prethodno opisano u odjeljku 3.5.1., financijske institucije imaju snažne veze s državom, pa kineska vlada može znatno utjecati na njih. Opći pravni okvir u kojem te financijske institucije djeluju primjenjuje se i na konvertibilne obveznice. |
| --- | --- |

(407)

Nadalje, kako je prethodno opisano u odjeljku 3.5.1., financijske institucije imaju snažne veze s državom, pa kineska vlada može znatno utjecati na njih. Opći pravni okvir u kojem te financijske institucije djeluju primjenjuje se i na konvertibilne obveznice.

| (408) | U odjeljcima 1. i 2. Komisija je zaključila da su financijske institucije u državnom vlasništvu javna tijela u smislu članka 2. točke (b) u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe i da se u svakom slučaju smatra da im je kineska vlada povjerila funkcije koje su obično dane vladi ili ih usmjerila na njihovo izvršavanje u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe. U odjeljku 3.5.1.2. Komisija je zaključila da vlada i privatnim financijskim institucijama povjerava izvršavanje funkcija te da ih usmjerava. |
| --- | --- |

(408)

U odjeljcima 1. i 2. Komisija je zaključila da su financijske institucije u državnom vlasništvu javna tijela u smislu članka 2. točke (b) u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe i da se u svakom slučaju smatra da im je kineska vlada povjerila funkcije koje su obično dane vladi ili ih usmjerila na njihovo izvršavanje u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe. U odjeljku 3.5.1.2. Komisija je zaključila da vlada i privatnim financijskim institucijama povjerava izvršavanje funkcija te da ih usmjerava.

| (409) | Komisija je zatražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih izdanja konvertibilnih obveznica. Stoga je preispitala opće pravno okruženje, kako je prethodno opisano u uvodnim izjavama od 395. do 403. te konkretne nalaze ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(409)

Komisija je zatražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih izdanja konvertibilnih obveznica. Stoga je preispitala opće pravno okruženje, kako je prethodno opisano u uvodnim izjavama od 395. do 403. te konkretne nalaze ispitnog postupka.

| (410) | Komisija je utvrdila da su dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku izdavale konvertibilne obveznice po veoma niskim i sličnim kamatnim stopama, bez obzira na financijsko stanje i kreditni rizik društava. |
| --- | --- |

(410)

Komisija je utvrdila da su dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku izdavale konvertibilne obveznice po veoma niskim i sličnim kamatnim stopama, bez obzira na financijsko stanje i kreditni rizik društava.

| (411) | Slično kao i u slučaju zajmova, kreditni rejting društva u praksi utječe na kamatne stope na konvertibilne obveznice. Međutim, Komisija je u uvodnoj izjavi 280. zaključila da je lokalno tržište kreditnih rejtinga narušeno, a kreditni rejtinzi nepouzdani. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 274., tržištem obveznica dominira pet kineskih lokalnih agencija za kreditni rejting i one su za približno 90 % obveznica dodijelile rejting AAA, dok je društvo S&P mnogim izdavateljima dodijelilo niži globalni rejting, konkretno A i BBB. |
| --- | --- |

(411)

Slično kao i u slučaju zajmova, kreditni rejting društva u praksi utječe na kamatne stope na konvertibilne obveznice. Međutim, Komisija je u uvodnoj izjavi 280. zaključila da je lokalno tržište kreditnih rejtinga narušeno, a kreditni rejtinzi nepouzdani. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 274., tržištem obveznica dominira pet kineskih lokalnih agencija za kreditni rejting i one su za približno 90 % obveznica dodijelile rejting AAA, dok je društvo S&P mnogim izdavateljima dodijelilo niži globalni rejting, konkretno A i BBB.

| (412) | To je vidljivo iz činjenice da izvješća o kreditnim rejtinzima za obveznice koje su izdala društva u uzorku nisu odražavala njihovo stvarno financijsko stanje. |
| --- | --- |

(412)

To je vidljivo iz činjenice da izvješća o kreditnim rejtinzima za obveznice koje su izdala društva u uzorku nisu odražavala njihovo stvarno financijsko stanje.

| (413) | S obzirom na navedena razmatranja Komisija je zaključila da su kineske financijske institucije, koje su veliki ulagač u konvertibilne obveznice koje izdaju društva u uzorku, slijedile političke smjernice utvrđene u Odluci br. 40 pružanjem povlaštenog financiranja po veoma niskoj kamatnoj stopi društvima povezanima s poticanom industrijom te su stoga djelovale kao javna tijela u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe ili kao tijela kojima je vlada povjerila izvršavanje funkcija ili ih usmjerava u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(413)

S obzirom na navedena razmatranja Komisija je zaključila da su kineske financijske institucije, koje su veliki ulagač u konvertibilne obveznice koje izdaju društva u uzorku, slijedile političke smjernice utvrđene u Odluci br. 40 pružanjem povlaštenog financiranja po veoma niskoj kamatnoj stopi društvima povezanima s poticanom industrijom te su stoga djelovale kao javna tijela u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe ili kao tijela kojima je vlada povjerila izvršavanje funkcija ili ih usmjerava u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe.

| (414) | Pristankom na ulaganje u konvertibilne obveznice s veoma niskom stopom povrata, neovisno o profilu rizičnosti izdavatelja, financijske institucije osigurale su korist proizvođačima izvoznicima u uzorku. |
| --- | --- |

(414)

Pristankom na ulaganje u konvertibilne obveznice s veoma niskom stopom povrata, neovisno o profilu rizičnosti izdavatelja, financijske institucije osigurale su korist proizvođačima izvoznicima u uzorku.

| (415) | Nakon konačne objave kineska vlada osporavala je Komisijin zaključak da su financijske institucije, koje su kupile velik dio predmetnih konvertibilnih korporativnih obveznica, djelovale kao javna tijela. Kineska vlada tvrdila je da je kupnja korporativnih i konvertibilnih korporativnih obveznica uobičajena poslovna praksa koja se odvija u svim većim jurisdikcijama, uključujući Uniju i SAD. Prema kineskoj vladi funkcije koje izvršavaju financijske institucije kad kupuju obveznice ili daju zajmove u potpunosti se razlikuju te je Komisija bila obvezna provesti posebnu ocjenu toga bi li se financijske institucije mogle smatrati javnim tijelima za funkciju kupnje obveznica te provesti pojedinačnu ocjenu za svaku financijsku instituciju. Kineska vlada navela je da Komisija nije analizirala jesu li osim kineskih banaka i financijskih institucija postojali i drugi kupci korporativnih i konvertibilnih obveznica te je li bilo privatnih kupaca. Nadalje, tvrdila je da je svrha kineskog sustava financijskog nadzora u odnosu na korporativne i konvertibilne obveznice zajamčiti sigurnost sustava i zaštititi prava i interese ulagača te da taj sustav kao takav ne ukazuje na uplitanje vlade. |
| --- | --- |

(415)

Nakon konačne objave kineska vlada osporavala je Komisijin zaključak da su financijske institucije, koje su kupile velik dio predmetnih konvertibilnih korporativnih obveznica, djelovale kao javna tijela. Kineska vlada tvrdila je da je kupnja korporativnih i konvertibilnih korporativnih obveznica uobičajena poslovna praksa koja se odvija u svim većim jurisdikcijama, uključujući Uniju i SAD. Prema kineskoj vladi funkcije koje izvršavaju financijske institucije kad kupuju obveznice ili daju zajmove u potpunosti se razlikuju te je Komisija bila obvezna provesti posebnu ocjenu toga bi li se financijske institucije mogle smatrati javnim tijelima za funkciju kupnje obveznica te provesti pojedinačnu ocjenu za svaku financijsku instituciju. Kineska vlada navela je da Komisija nije analizirala jesu li osim kineskih banaka i financijskih institucija postojali i drugi kupci korporativnih i konvertibilnih obveznica te je li bilo privatnih kupaca. Nadalje, tvrdila je da je svrha kineskog sustava financijskog nadzora u odnosu na korporativne i konvertibilne obveznice zajamčiti sigurnost sustava i zaštititi prava i interese ulagača te da taj sustav kao takav ne ukazuje na uplitanje vlade.

| (416) | Komisija se nije složila s izjavom kineske vlade da nije provela posebnu ocjenu djelovanja financijskih institucija kao javnih tijela za funkciju kupovanja obveznica. Osim zaključaka do kojih je došla u odjeljku 3.5.1., Komisija je tražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih izdanja konvertibilnih obveznica te je provela posebnu ocjenu iz uvodnih izjava od 409. do 413. Premda se Komisija složila s kineskom vladom da je kupnja korporativnih i konvertibilnih obveznica u načelu uobičajena poslovna praksa koja se odvija u svim većim jurisdikcijama, istaknula je da je kupnja korporativnih obveznica od strane kineskih financijskih institucija obilježena uplitanjem vlade, kako se prikazuje u uvodnoj izjavi 413. Komisija se isto tako nije složila s navodom kineske vlade prema kojem nije analizirala postoje li kupci korporativnih i konvertibilnih obveznica osim kineskih banaka i financijskih institucija. Naime, Komisija je u uvodnim izjavama 404. i 406. istaknula da su 85 % ulagača u konvertibilnu obveznicu koju je izdalo jedno od društava u uzorku institucionalni ulagači, uključujući financijske institucije, i da postoji skup potkrepljujućih dokaza prema kojima se velik udio ulagača u konvertibilne obveznice koje izdaju društva u uzorku sastoji od financijskih institucija koje imaju zakonsku obvezu pružati kreditnu potporu proizvođačima KOV-ova. S obzirom na velik udio institucionalnih ulagača, uključujući financijske institucije, Komisija je smatrala da su oni utvrdili obilježja predmetnih konvertibilnih korporativnih obveznica, posebice nisku kuponsku stopu, a da su se drugi ulagači, kao što su privatni ulagači, samo pridržavali takvih uvjeta. Naposljetku, Komisija je smatrala da je kineski sustav financijskog nadzora povezan s korporativnim i konvertibilnim obveznicama samo jedan element, koji zajedno s normativnim okvirom kojim se uređuje financiranje koje pružaju financijske institucije opisanim u uvodnim izjavama 405. i 407. i konkretnim ponašanjem financijskih institucija ukazuje na uplitanje kineske vlade. Stoga su tvrdnje kineske vlade odbačene. |
| --- | --- |

(416)

Komisija se nije složila s izjavom kineske vlade da nije provela posebnu ocjenu djelovanja financijskih institucija kao javnih tijela za funkciju kupovanja obveznica. Osim zaključaka do kojih je došla u odjeljku 3.5.1., Komisija je tražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih izdanja konvertibilnih obveznica te je provela posebnu ocjenu iz uvodnih izjava od 409. do 413. Premda se Komisija složila s kineskom vladom da je kupnja korporativnih i konvertibilnih obveznica u načelu uobičajena poslovna praksa koja se odvija u svim većim jurisdikcijama, istaknula je da je kupnja korporativnih obveznica od strane kineskih financijskih institucija obilježena uplitanjem vlade, kako se prikazuje u uvodnoj izjavi 413. Komisija se isto tako nije složila s navodom kineske vlade prema kojem nije analizirala postoje li kupci korporativnih i konvertibilnih obveznica osim kineskih banaka i financijskih institucija. Naime, Komisija je u uvodnim izjavama 404. i 406. istaknula da su 85 % ulagača u konvertibilnu obveznicu koju je izdalo jedno od društava u uzorku institucionalni ulagači, uključujući financijske institucije, i da postoji skup potkrepljujućih dokaza prema kojima se velik udio ulagača u konvertibilne obveznice koje izdaju društva u uzorku sastoji od financijskih institucija koje imaju zakonsku obvezu pružati kreditnu potporu proizvođačima KOV-ova. S obzirom na velik udio institucionalnih ulagača, uključujući financijske institucije, Komisija je smatrala da su oni utvrdili obilježja predmetnih konvertibilnih korporativnih obveznica, posebice nisku kuponsku stopu, a da su se drugi ulagači, kao što su privatni ulagači, samo pridržavali takvih uvjeta. Naposljetku, Komisija je smatrala da je kineski sustav financijskog nadzora povezan s korporativnim i konvertibilnim obveznicama samo jedan element, koji zajedno s normativnim okvirom kojim se uređuje financiranje koje pružaju financijske institucije opisanim u uvodnim izjavama 405. i 407. i konkretnim ponašanjem financijskih institucija ukazuje na uplitanje kineske vlade. Stoga su tvrdnje kineske vlade odbačene.

(b)   Specifičnost

| (417) | Komisija je smatrala da je povlašteno financiranje putem konvertibilnih obveznica specifično u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe. Naime, konvertibilne obveznice ne mogu se izdati bez odobrenja CSRC-a, koji provjerava jesu li ispunjeni svi regulatorni uvjeti za izdavanje takvih obveznica. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 399., prema Zakonu o vrijednosnim papirima NRK-a (verzija iz 2014.) i Administrativnim mjerama za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu, koji se izričito primjenjuju na konvertibilne obveznice, izdavanje takvih obveznica mora biti u skladu s industrijskim politikama države. Komisija je u uvodnoj izjavi 400. smatrala da dio „u skladu s industrijskim politikama države” znači da investicijski projekt potpada pod „poticani” sadržaj iz Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije kojem pripada industrija KOV-ova. |
| --- | --- |

(417)

Komisija je smatrala da je povlašteno financiranje putem konvertibilnih obveznica specifično u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe. Naime, konvertibilne obveznice ne mogu se izdati bez odobrenja CSRC-a, koji provjerava jesu li ispunjeni svi regulatorni uvjeti za izdavanje takvih obveznica. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 399., prema Zakonu o vrijednosnim papirima NRK-a (verzija iz 2014.) i Administrativnim mjerama za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu, koji se izričito primjenjuju na konvertibilne obveznice, izdavanje takvih obveznica mora biti u skladu s industrijskim politikama države. Komisija je u uvodnoj izjavi 400. smatrala da dio „u skladu s industrijskim politikama države” znači da investicijski projekt potpada pod „poticani” sadržaj iz Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije kojem pripada industrija KOV-ova.

| (418) | Nakon konačne objave kineska vlada navela je da su tržišta obveznica regulirana u svakoj zemlji jer je tu riječ o gospodarskoj stabilnosti. Kriteriji koje neko društvo mora zadovoljiti da bi izdavalo obveznice financijske su prirode i nisu povezani s politikama. Kineska vlada nije se složila sa stajalištem da izdavanje konvertibilnih obveznica „mora biti u skladu s industrijskim politikama države” i ponovila je da industrija KOV-ova nije poticana industrija. Nadalje je tvrdila da Komisija nije dokazala da je prodaja obveznica „izričito ograničena” na određena društva. |
| --- | --- |

(418)

Nakon konačne objave kineska vlada navela je da su tržišta obveznica regulirana u svakoj zemlji jer je tu riječ o gospodarskoj stabilnosti. Kriteriji koje neko društvo mora zadovoljiti da bi izdavalo obveznice financijske su prirode i nisu povezani s politikama. Kineska vlada nije se složila sa stajalištem da izdavanje konvertibilnih obveznica „mora biti u skladu s industrijskim politikama države” i ponovila je da industrija KOV-ova nije poticana industrija. Nadalje je tvrdila da Komisija nije dokazala da je prodaja obveznica „izričito ograničena” na određena društva.

| (419) | U tom pogledu, iako se Komisija složila s time da su tržišta obveznica regulirana u svakoj zemlji i da je većina kriterija koje neko društvo mora zadovoljiti da bi izdavalo obveznice financijske prirode, nije se složila s tvrdnjom kineske vlade da izdavanje konvertibilnih obveznica u Kini nije usmjereno na politike. Prvo, Komisija je ponovila svoje stajalište da je sektor KOV-ova poticana industrija. Drugo, Komisija je smatrala dovoljno jasnim tekst Zakona o vrijednosnim papirima NRK-a (verzija iz 2014.) i Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu, koji se izričito primjenjuju na konvertibilne obveznice i prema kojima izdavanje konvertibilnih obveznica mora biti u skladu s industrijskim politikama države. Naposljetku, Komisija je u uvodnoj izjavi 414. utvrdila da su pristankom na ulaganje u konvertibilne obveznice s veoma niskom stopom povrata, neovisno o profilu rizičnosti izdavatelja, financijske institucije osigurale proizvođačima izvoznicima u uzorku korist. Štoviše, financijska prednost ostvarena kupnjom takvih konvertibilnih korporativnih obveznica s tako niskom kuponskom stopom „izričito je ograničena” na poticane industrije, kao što je industrija KOV-ova, na temelju normativnog okvira koji je stvorila kineska vlada. Stoga su tvrdnje kineske vlade odbačene. |
| --- | --- |

(419)

U tom pogledu, iako se Komisija složila s time da su tržišta obveznica regulirana u svakoj zemlji i da je većina kriterija koje neko društvo mora zadovoljiti da bi izdavalo obveznice financijske prirode, nije se složila s tvrdnjom kineske vlade da izdavanje konvertibilnih obveznica u Kini nije usmjereno na politike. Prvo, Komisija je ponovila svoje stajalište da je sektor KOV-ova poticana industrija. Drugo, Komisija je smatrala dovoljno jasnim tekst Zakona o vrijednosnim papirima NRK-a (verzija iz 2014.) i Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu, koji se izričito primjenjuju na konvertibilne obveznice i prema kojima izdavanje konvertibilnih obveznica mora biti u skladu s industrijskim politikama države. Naposljetku, Komisija je u uvodnoj izjavi 414. utvrdila da su pristankom na ulaganje u konvertibilne obveznice s veoma niskom stopom povrata, neovisno o profilu rizičnosti izdavatelja, financijske institucije osigurale proizvođačima izvoznicima u uzorku korist. Štoviše, financijska prednost ostvarena kupnjom takvih konvertibilnih korporativnih obveznica s tako niskom kuponskom stopom „izričito je ograničena” na poticane industrije, kao što je industrija KOV-ova, na temelju normativnog okvira koji je stvorila kineska vlada. Stoga su tvrdnje kineske vlade odbačene.

(c)   Izračun koristi

| (420) | Konvertibilne obveznice su hibridni dužnički instrument s obilježjima obveznice, kao što su plaćanja kamata, no koji pod određenim uvjetima istodobno pruža mogućnost konvertiranja uloženog iznosa u dionice. Komisija je utvrdila da je samo zanemariv dio konvertibilnih obveznica obaju društava u uzorku konvertiran u dionice. Stoga su u razdoblju ispitnog postupka konvertibilne obveznice dvaju društava u uzorku djelovale samo kao obveznica i pružale ulagačima povrat u obliku kamata slično kao zajmovi. Budući da se metoda izračuna za zajmove opisana u uvodnoj izjavi 310. temelji na obveznicama, Komisija je s obzirom na posebne okolnosti ovog predmeta (100) odlučila primijeniti tu istu metodu. To znači da se relativni raspon između korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u unutar istog razdoblja primjenjuje na referentne kamatne stope za zajmove koje objavljuje NBK ili, nakon 20. kolovoza 2019., na povlaštenu stopu za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar (101), kako bi se utvrdila tržišna kamatna stopa za obveznice. |
| --- | --- |

(420)

Konvertibilne obveznice su hibridni dužnički instrument s obilježjima obveznice, kao što su plaćanja kamata, no koji pod određenim uvjetima istodobno pruža mogućnost konvertiranja uloženog iznosa u dionice. Komisija je utvrdila da je samo zanemariv dio konvertibilnih obveznica obaju društava u uzorku konvertiran u dionice. Stoga su u razdoblju ispitnog postupka konvertibilne obveznice dvaju društava u uzorku djelovale samo kao obveznica i pružale ulagačima povrat u obliku kamata slično kao zajmovi. Budući da se metoda izračuna za zajmove opisana u uvodnoj izjavi 310. temelji na obveznicama, Komisija je s obzirom na posebne okolnosti ovog predmeta (100) odlučila primijeniti tu istu metodu. To znači da se relativni raspon između korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u unutar istog razdoblja primjenjuje na referentne kamatne stope za zajmove koje objavljuje NBK ili, nakon 20. kolovoza 2019., na povlaštenu stopu za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar (101), kako bi se utvrdila tržišna kamatna stopa za obveznice.

100

101

| (421) | Nakon konačne objave kineska vlada, grupa ZTT i grupa FTT usprotivile su se upotrebi iste referentne vrijednosti za obveznice i konvertibilne obveznice kakva se primjenjivala za zajmove jer su obveznice (a posebno konvertibilne obveznice) i zajmovi različiti financijski instrumenti i jer tržište obveznica funkcionira različito od tržišta privatnih zajmova. Kineska vlada tvrdila je da ne postoji osnova za Komisijinu upotrebu referentne vrijednosti NBK-a kao početne točke i zatim dodavanje uvećanja. Prema kineskoj vladi Komisija bi trebala izravno upotrebljavati kamatnu stopu za obveznice koje su izdala društva s kreditnim rejtingom BB i navela je primjere europskih proizvođača KOV-ova i čelika koji su u istom razdoblju izdali obveznice uz kreditni rejting BB za slično razdoblje dospijeća po znatno nižim stopama od izračunane referentne stope. Grupa ZTT tvrdila je da je glavna prednost izdavanja obveznica u usporedbi s uzimanjem zajmova od banaka to što je kamatna stopa (tj. kuponska stopa) koju društva trebaju platiti ulagačima u obveznice često niža od kamatne stope koju bi trebala platiti za bankovni zajam. Prema grupi ZTT izdavanje konvertibilnih obveznica još je privlačnije jer obično imaju nižu kuponsku stopu zato što omogućuju ulagačima da konvertiraju obveznice u vlasnički kapital i tako primaju povrat od ulaganja u obliku dividendi na vlasnički kapital. Grupa FTT navela je i da korist od konvertibilnih obveznica ne proizlazi iz prihoda od kamata, već iz prava konverzije. I grupa FTT i grupa ZTT predložile su upotrebu kuponske stope korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u kao referentne vrijednosti za izračun koristi od obveznica i konvertibilnih obveznica. |
| --- | --- |

(421)

Nakon konačne objave kineska vlada, grupa ZTT i grupa FTT usprotivile su se upotrebi iste referentne vrijednosti za obveznice i konvertibilne obveznice kakva se primjenjivala za zajmove jer su obveznice (a posebno konvertibilne obveznice) i zajmovi različiti financijski instrumenti i jer tržište obveznica funkcionira različito od tržišta privatnih zajmova. Kineska vlada tvrdila je da ne postoji osnova za Komisijinu upotrebu referentne vrijednosti NBK-a kao početne točke i zatim dodavanje uvećanja. Prema kineskoj vladi Komisija bi trebala izravno upotrebljavati kamatnu stopu za obveznice koje su izdala društva s kreditnim rejtingom BB i navela je primjere europskih proizvođača KOV-ova i čelika koji su u istom razdoblju izdali obveznice uz kreditni rejting BB za slično razdoblje dospijeća po znatno nižim stopama od izračunane referentne stope. Grupa ZTT tvrdila je da je glavna prednost izdavanja obveznica u usporedbi s uzimanjem zajmova od banaka to što je kamatna stopa (tj. kuponska stopa) koju društva trebaju platiti ulagačima u obveznice često niža od kamatne stope koju bi trebala platiti za bankovni zajam. Prema grupi ZTT izdavanje konvertibilnih obveznica još je privlačnije jer obično imaju nižu kuponsku stopu zato što omogućuju ulagačima da konvertiraju obveznice u vlasnički kapital i tako primaju povrat od ulaganja u obliku dividendi na vlasnički kapital. Grupa FTT navela je i da korist od konvertibilnih obveznica ne proizlazi iz prihoda od kamata, već iz prava konverzije. I grupa FTT i grupa ZTT predložile su upotrebu kuponske stope korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u kao referentne vrijednosti za izračun koristi od obveznica i konvertibilnih obveznica.

| (422) | Komisija je u uvodnoj izjavi 337. objasnila zašto je smatrala da su zajmovi i korporativne obveznice slični financijski dužnički instrumenti, čime je opravdala primjenu iste referentne vrijednosti na oba instrumenta u posebnim okolnostima ovog predmeta. U uvodnim izjavama od 325. do 333. Komisija je objasnila zašto je prosudila da je referentna vrijednost za zajmove i korporativne obveznice primjerena, zašto nije mogla iskoristiti kuponsku stopu korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u kao referentnu vrijednost i zašto usporedba s kamatnim/kuponskim stopama u EU-u nije relevantna. Komisija se složila s time da su konvertibilne korporativne obveznice hibridni dužnički instrument koji pod određenim uvjetima istodobno pruža mogućnost konvertiranja uloženog iznosa u dionice i da se kao takve u načelu razlikuju od korporativnih obveznica. Komisija je razmotrila mogućnost kvantificiranja tog elementa konvertibilnosti, kao i upotrebu korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u, kako su predložile kineska vlada, grupa FTT i grupa ZTT. Međutim, u referentnoj vrijednosti koju su predložile te strane ne uzima se u obzir takva konvertibilnost te je bila riječ o referentnoj vrijednosti za korporativne obveznice koja nije bila povezana s kineskim tržištima jer se odnosila na obveznice izdane u drugoj valuti (tj. USD, a ne CNY) i uz znatno drukčiju nerizičnu kamatnu stopu. Nisu navedene nikakve druge moguće referentne vrijednosti i nisu bile dostupne dodatne javne informacije na temelju kojih bi se mogla dobiti točnija referentna vrijednost za konvertibilne obveznice (npr. indeksi za premije na konvertibilne obveznice s rejtingom AA i rejtingom BB u SAD-u) ili za konvertibilnost tih obveznica. Odgovarajuća usporedba razlike u kuponskoj stopi između obveznica i konvertibilnih obveznica nije bila moguća ni na temelju vlastitih podataka društava jer jedno od društava u uzorku nije imalo nepodmirenih obveznica, a obveznice drugog društva u uzorku imale su različito dospijeće i svrhu financiranja od njegove konvertibilne obveznice. Nadalje, Komisija je u uvodnoj izjavi 420. zaključila da je samo zanemariv dio konvertibilnih obveznica obaju društava u uzorku konvertiran u dionice i da su se u praksi proizvođači izvoznici naizmjence služili tim i drugim financijskim instrumentima, tj. zajmovima i korporativnim obveznicama. Stoga, budući da su u razdoblju ispitnog postupka te konvertibilne obveznice djelovale samo kao obveznica, pružajući ulagačima povrat u obliku kamata slično kao zajmovi, i s obzirom na to da je upotreba referentne vrijednosti po nerizičnoj kamatnoj stopi koju objavljuju NBK i Nacionalni međubankovni financijski centar procijenjena konzervativnom, Komisija je potvrdila odluku o primjeni referentne vrijednosti za zajmove, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 420. |
| --- | --- |

(422)

Komisija je u uvodnoj izjavi 337. objasnila zašto je smatrala da su zajmovi i korporativne obveznice slični financijski dužnički instrumenti, čime je opravdala primjenu iste referentne vrijednosti na oba instrumenta u posebnim okolnostima ovog predmeta. U uvodnim izjavama od 325. do 333. Komisija je objasnila zašto je prosudila da je referentna vrijednost za zajmove i korporativne obveznice primjerena, zašto nije mogla iskoristiti kuponsku stopu korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u kao referentnu vrijednost i zašto usporedba s kamatnim/kuponskim stopama u EU-u nije relevantna. Komisija se složila s time da su konvertibilne korporativne obveznice hibridni dužnički instrument koji pod određenim uvjetima istodobno pruža mogućnost konvertiranja uloženog iznosa u dionice i da se kao takve u načelu razlikuju od korporativnih obveznica. Komisija je razmotrila mogućnost kvantificiranja tog elementa konvertibilnosti, kao i upotrebu korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u, kako su predložile kineska vlada, grupa FTT i grupa ZTT. Međutim, u referentnoj vrijednosti koju su predložile te strane ne uzima se u obzir takva konvertibilnost te je bila riječ o referentnoj vrijednosti za korporativne obveznice koja nije bila povezana s kineskim tržištima jer se odnosila na obveznice izdane u drugoj valuti (tj. USD, a ne CNY) i uz znatno drukčiju nerizičnu kamatnu stopu. Nisu navedene nikakve druge moguće referentne vrijednosti i nisu bile dostupne dodatne javne informacije na temelju kojih bi se mogla dobiti točnija referentna vrijednost za konvertibilne obveznice (npr. indeksi za premije na konvertibilne obveznice s rejtingom AA i rejtingom BB u SAD-u) ili za konvertibilnost tih obveznica. Odgovarajuća usporedba razlike u kuponskoj stopi između obveznica i konvertibilnih obveznica nije bila moguća ni na temelju vlastitih podataka društava jer jedno od društava u uzorku nije imalo nepodmirenih obveznica, a obveznice drugog društva u uzorku imale su različito dospijeće i svrhu financiranja od njegove konvertibilne obveznice. Nadalje, Komisija je u uvodnoj izjavi 420. zaključila da je samo zanemariv dio konvertibilnih obveznica obaju društava u uzorku konvertiran u dionice i da su se u praksi proizvođači izvoznici naizmjence služili tim i drugim financijskim instrumentima, tj. zajmovima i korporativnim obveznicama. Stoga, budući da su u razdoblju ispitnog postupka te konvertibilne obveznice djelovale samo kao obveznica, pružajući ulagačima povrat u obliku kamata slično kao zajmovi, i s obzirom na to da je upotreba referentne vrijednosti po nerizičnoj kamatnoj stopi koju objavljuju NBK i Nacionalni međubankovni financijski centar procijenjena konzervativnom, Komisija je potvrdila odluku o primjeni referentne vrijednosti za zajmove, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 420.

| (423) | Korist je razlika između iznosa kamata koji bi društvo trebalo platiti da je primijenjena tržišna kamatna stopa iz uvodne izjave 420. i stvarnih kamata koje je društvo platilo. |
| --- | --- |

(423)

Korist je razlika između iznosa kamata koji bi društvo trebalo platiti da je primijenjena tržišna kamatna stopa iz uvodne izjave 420. i stvarnih kamata koje je društvo platilo.

3.5.4.4   Korporativne obveznice

| (424) | Jedna od grupa u uzorku ostvarila je korist od povlaštenog financiranja u obliku korporativnih obveznica. |
| --- | --- |

(424)

Jedna od grupa u uzorku ostvarila je korist od povlaštenog financiranja u obliku korporativnih obveznica.

(a)   Pravna osnova

| — | Zakon Narodne Republike Kine o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) („Zakon o vrijednosnim papirima”) (102), |
| --- | --- |

—

Zakon Narodne Republike Kine o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) („Zakon o vrijednosnim papirima”) (102),

102

| — | Administrativne mjere za izdavanje korporativnih obveznica i trgovanje njima, Uredba Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire br. 113, 15. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

Administrativne mjere za izdavanje korporativnih obveznica i trgovanje njima, Uredba Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire br. 113, 15. siječnja 2015.,

| — | Pravilnik o upravljanju korporativnim obveznicama, koji je 18. siječnja 2011. izdalo Državno vijeće, |
| --- | --- |

—

Pravilnik o upravljanju korporativnim obveznicama, koji je 18. siječnja 2011. izdalo Državno vijeće,

| — | Mjere za upravljanje dužničkim instrumentima nefinancijskih poduzeća koje izdaje Narodna banka Kine na međubankovnom tržištu obveznica, Uredba Narodne banke Kine [2008.] br. 12, 9. travnja 2008. |
| --- | --- |

—

Mjere za upravljanje dužničkim instrumentima nefinancijskih poduzeća koje izdaje Narodna banka Kine na međubankovnom tržištu obveznica, Uredba Narodne banke Kine [2008.] br. 12, 9. travnja 2008.

(b)   Regulatorni okvir kojim se uređuju korporativne obveznice

| (425) | U skladu s regulatornim okvirom u Kini se obveznice ne mogu slobodno izdati niti se njima može slobodno trgovati. Svako izdavanje obveznice moraju odobriti različita državna tijela, kao što su NBK, NDRC i CSRC, ovisno o vrsti obveznice i vrsti izdavatelja. Osim toga, Pravilnikom o upravljanju korporativnim obveznicama utvrđene su godišnje kvote za izdavanje korporativnih obveznica. |
| --- | --- |

(425)

U skladu s regulatornim okvirom u Kini se obveznice ne mogu slobodno izdati niti se njima može slobodno trgovati. Svako izdavanje obveznice moraju odobriti različita državna tijela, kao što su NBK, NDRC i CSRC, ovisno o vrsti obveznice i vrsti izdavatelja. Osim toga, Pravilnikom o upravljanju korporativnim obveznicama utvrđene su godišnje kvote za izdavanje korporativnih obveznica.

| (426) | Nadalje, u skladu s člankom 16. Zakona o vrijednosnim papirima primjenjivog tijekom RIP-a javna ponuda korporativnih obveznica trebala bi ispunjavati sljedeće zahtjeve: „svrha upotrebe sredstava mora biti u skladu s industrijskim politikama države” i „sredstva iz javne ponude korporativnih obveznica moraju se koristiti isključivo u odobrene svrhe”. U članku 12. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama ponavlja se da svrha prikupljenih sredstava mora biti u skladu s industrijskim politikama države. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 400. i 401., izdavanje korporativnih obveznica prema takvim uvjetima usmjereno je na poticanu industriju, kao što je industrija KOV-ova, i odgovara praksi prema kojoj financijske institucije podupiru te industrije. |
| --- | --- |

(426)

Nadalje, u skladu s člankom 16. Zakona o vrijednosnim papirima primjenjivog tijekom RIP-a javna ponuda korporativnih obveznica trebala bi ispunjavati sljedeće zahtjeve: „svrha upotrebe sredstava mora biti u skladu s industrijskim politikama države” i „sredstva iz javne ponude korporativnih obveznica moraju se koristiti isključivo u odobrene svrhe”. U članku 12. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama ponavlja se da svrha prikupljenih sredstava mora biti u skladu s industrijskim politikama države. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 400. i 401., izdavanje korporativnih obveznica prema takvim uvjetima usmjereno je na poticanu industriju, kao što je industrija KOV-ova, i odgovara praksi prema kojoj financijske institucije podupiru te industrije.

| (427) | U skladu s člankom 16. stavkom 5. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) „kuponska stopa korporativnih obveznica ne smije premašivati kuponsku stopu koju je propisalo Državno vijeće”. Usto, u članku 18. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama navode se dodatne pojedinosti i da „kamatna stopa po kojoj je ponuđena bilo koja korporativna obveznica ne smije biti veća od 40 % prevladavajuće kamatne stope koju banke plaćaju fizičkim osobama za oročene štedne depozite s istim dospijećem”. |
| --- | --- |

(427)

U skladu s člankom 16. stavkom 5. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) „kuponska stopa korporativnih obveznica ne smije premašivati kuponsku stopu koju je propisalo Državno vijeće”. Usto, u članku 18. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama navode se dodatne pojedinosti i da „kamatna stopa po kojoj je ponuđena bilo koja korporativna obveznica ne smije biti veća od 40 % prevladavajuće kamatne stope koju banke plaćaju fizičkim osobama za oročene štedne depozite s istim dospijećem”.

| (428) | Osim toga, člankom 18. Administrativnih mjera za izdavanje korporativnih obveznica i trgovanje njima propisuje se da se samo određene obveznice koje ispunjavaju stroge kriterije kvalitete, kao što je kreditni rejting AAA, mogu javno izdati javnim ulagačima ili javno izdati kvalificiranim ulagačima prema isključivom nahođenju izdavatelja. Korporativne obveznice koje ne zadovoljavaju te standarde mogu se javno izdati samo kvalificiranim ulagačima. Iz toga proizlazi da se većina korporativnih obveznica izdaje kvalificiranim ulagačima koje je odobrio CSRC i koji su kineski institucionalni ulagači. |
| --- | --- |

(428)

Osim toga, člankom 18. Administrativnih mjera za izdavanje korporativnih obveznica i trgovanje njima propisuje se da se samo određene obveznice koje ispunjavaju stroge kriterije kvalitete, kao što je kreditni rejting AAA, mogu javno izdati javnim ulagačima ili javno izdati kvalificiranim ulagačima prema isključivom nahođenju izdavatelja. Korporativne obveznice koje ne zadovoljavaju te standarde mogu se javno izdati samo kvalificiranim ulagačima. Iz toga proizlazi da se većina korporativnih obveznica izdaje kvalificiranim ulagačima koje je odobrio CSRC i koji su kineski institucionalni ulagači.

(c)   Financijske institucije koje djeluju kao javna tijela

| (429) | U Kini društva koja žele izdavati korporativne obveznice moraju angažirati financijsku instituciju da ona djeluje kao supotpisnik. Supotpisnici organiziraju izdavanje obveznica i pregovaraju o kamatnoj stopi po kojoj će se obveznica ponuditi ulagačima. Komisija je utvrdila da je supotpisnik korporativne obveznice koju je izdala jedna od grupa u uzorku bio među financijskim institucijama koje su pružale i povlašteno financiranje, što je objašnjeno u odjeljku 3.5.1. |
| --- | --- |

(429)

U Kini društva koja žele izdavati korporativne obveznice moraju angažirati financijsku instituciju da ona djeluje kao supotpisnik. Supotpisnici organiziraju izdavanje obveznica i pregovaraju o kamatnoj stopi po kojoj će se obveznica ponuditi ulagačima. Komisija je utvrdila da je supotpisnik korporativne obveznice koju je izdala jedna od grupa u uzorku bio među financijskim institucijama koje su pružale i povlašteno financiranje, što je objašnjeno u odjeljku 3.5.1.

| (430) | Osim toga, prema Uvidu u kinesko tržište obveznica iz 2021. društva Bloomberg obveznice uvrštene na međubankovnom tržištu obveznica čine 88 % ukupnog obujma trgovanja obveznicama. U istoj se studiji navodi da su većina ulagača institucionalni ulagači, uključujući financijske institucije. Točnije, poslovne banke čine 57 % ulagača, a banke za provedbu državne politike 3 % (103). Stoga su ulagači koji kupuju korporativne obveznice uglavnom kineske banke, uključujući banke u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(430)

Osim toga, prema Uvidu u kinesko tržište obveznica iz 2021. društva Bloomberg obveznice uvrštene na međubankovnom tržištu obveznica čine 88 % ukupnog obujma trgovanja obveznicama. U istoj se studiji navodi da su većina ulagača institucionalni ulagači, uključujući financijske institucije. Točnije, poslovne banke čine 57 % ulagača, a banke za provedbu državne politike 3 % (103). Stoga su ulagači koji kupuju korporativne obveznice uglavnom kineske banke, uključujući banke u državnom vlasništvu.

103

| (431) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 405. i 406., Komisija je smatrala da postoji skup potkrepljujućih dokaza prema kojima se velik udio ulagača u konvertibilne obveznice koje izdaju društva u uzorku sastoji od financijskih institucija koje zakonski moraju pružati kreditnu potporu proizvođačima KOV-ova. Ista argumentacija i zaključak primjenjuju se i na korporativne obveznice jer su uvjeti izdavanja vrlo slični, posebice uvjet poštovanja zahtjeva nacionalnih zakona, propisa i politike te industrijskih politika države. |
| --- | --- |

(431)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 405. i 406., Komisija je smatrala da postoji skup potkrepljujućih dokaza prema kojima se velik udio ulagača u konvertibilne obveznice koje izdaju društva u uzorku sastoji od financijskih institucija koje zakonski moraju pružati kreditnu potporu proizvođačima KOV-ova. Ista argumentacija i zaključak primjenjuju se i na korporativne obveznice jer su uvjeti izdavanja vrlo slični, posebice uvjet poštovanja zahtjeva nacionalnih zakona, propisa i politike te industrijskih politika države.

| (432) | Kako je opisano u uvodnoj izjavi 426., člankom 16. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) i člankom 12. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama zahtijeva se da javna ponuda korporativnih obveznica bude u skladu s industrijskim politikama države. To znači da se korporativne obveznice mogu izdavati samo u svrhe koje su u skladu s ciljevima planiranja kineske vlade u pogledu poticanih industrija, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 393. i 394. Institucionalni ulagači, koji su, kako je prikazano u uvodnim izjavama 397. i 430., uglavnom poslovne banke i banke za provedbu državne politike, moraju slijediti političke smjernice utvrđene u Odluci br. 40. |
| --- | --- |

(432)

Kako je opisano u uvodnoj izjavi 426., člankom 16. Zakona o vrijednosnim papirima (verzija iz 2014.) i člankom 12. Pravilnika o upravljanju korporativnim obveznicama zahtijeva se da javna ponuda korporativnih obveznica bude u skladu s industrijskim politikama države. To znači da se korporativne obveznice mogu izdavati samo u svrhe koje su u skladu s ciljevima planiranja kineske vlade u pogledu poticanih industrija, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 393. i 394. Institucionalni ulagači, koji su, kako je prikazano u uvodnim izjavama 397. i 430., uglavnom poslovne banke i banke za provedbu državne politike, moraju slijediti političke smjernice utvrđene u Odluci br. 40.

| (433) | Stoga se mehanizam opisan u uvodnim izjavama 116., 401. i 413. primjenjuje i na korporativne obveznice, tj. Odlukom br. 40 u vezi s Katalogom smjernica za restrukturiranje industrije predviđa se poseban tretman određenih projekata unutar određenih poticanih industrija, kao što je industrija KOV-ova. Povlašteni tretman koji se primjenjivao u korist jedne od grupa u uzorku doveo je do odluke o ulaganju u korporativne obveznice izdane po kamatnoj stopi koja ne odražava tržišno utemeljene kriterije. |
| --- | --- |

(433)

Stoga se mehanizam opisan u uvodnim izjavama 116., 401. i 413. primjenjuje i na korporativne obveznice, tj. Odlukom br. 40 u vezi s Katalogom smjernica za restrukturiranje industrije predviđa se poseban tretman određenih projekata unutar određenih poticanih industrija, kao što je industrija KOV-ova. Povlašteni tretman koji se primjenjivao u korist jedne od grupa u uzorku doveo je do odluke o ulaganju u korporativne obveznice izdane po kamatnoj stopi koja ne odražava tržišno utemeljene kriterije.

| (434) | Kako je prethodno opisano u odjeljku 3.5.1., financijske institucije imaju snažne veze s državom, pa kineska vlada može znatno utjecati na njih. Opći pravni okvir u kojem te financijske institucije djeluju primjenjuje se i na korporativne obveznice. |
| --- | --- |

(434)

Kako je prethodno opisano u odjeljku 3.5.1., financijske institucije imaju snažne veze s državom, pa kineska vlada može znatno utjecati na njih. Opći pravni okvir u kojem te financijske institucije djeluju primjenjuje se i na korporativne obveznice.

| (435) | U odjeljcima 1. i 2. Komisija je zaključila da su financijske institucije u državnom vlasništvu javna tijela u smislu članka 2. točke (b) u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe i da se u svakom slučaju smatra da im je kineska vlada povjerila funkcije koje su obično dane vladi ili ih usmjerila na njihovo izvršavanje u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe. U odjeljku 3.5.1.2. Komisija je zaključila da vlada i privatnim financijskim institucijama povjerava izvršavanje funkcija te da ih usmjerava. |
| --- | --- |

(435)

U odjeljcima 1. i 2. Komisija je zaključila da su financijske institucije u državnom vlasništvu javna tijela u smislu članka 2. točke (b) u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe i da se u svakom slučaju smatra da im je kineska vlada povjerila funkcije koje su obično dane vladi ili ih usmjerila na njihovo izvršavanje u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe. U odjeljku 3.5.1.2. Komisija je zaključila da vlada i privatnim financijskim institucijama povjerava izvršavanje funkcija te da ih usmjerava.

| (436) | Komisija je zatražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih izdanja korporativnih obveznica. Stoga je preispitala opće pravno okruženje, kako je prethodno opisano u uvodnim izjavama od 425. do 428. te konkretne nalaze ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(436)

Komisija je zatražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih izdanja korporativnih obveznica. Stoga je preispitala opće pravno okruženje, kako je prethodno opisano u uvodnim izjavama od 425. do 428. te konkretne nalaze ispitnog postupka.

| (437) | Komisija je utvrdila da je korporativna obveznica izdana po kamatnoj stopi nižoj od one koja bi se očekivala s obzirom na financijsko stanje i kreditni rizik društava. |
| --- | --- |

(437)

Komisija je utvrdila da je korporativna obveznica izdana po kamatnoj stopi nižoj od one koja bi se očekivala s obzirom na financijsko stanje i kreditni rizik društava.

| (438) | Slično kao i u slučaju zajmova, kreditni rejting društva u praksi utječe na kamatne stope na korporativne obveznice. Međutim, Komisija je u uvodnoj izjavi 280. zaključila da je lokalno tržište kreditnih rejtinga narušeno, a kreditni rejtinzi nepouzdani. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 274., tržištem obveznica dominira pet kineskih lokalnih agencija za kreditni rejting i one su za približno 90 % obveznica dodijelile rejting AAA, dok je društvo S&P mnogim izdavateljima dodijelilo niži globalni rejting, konkretno A i BBB. |
| --- | --- |

(438)

Slično kao i u slučaju zajmova, kreditni rejting društva u praksi utječe na kamatne stope na korporativne obveznice. Međutim, Komisija je u uvodnoj izjavi 280. zaključila da je lokalno tržište kreditnih rejtinga narušeno, a kreditni rejtinzi nepouzdani. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 274., tržištem obveznica dominira pet kineskih lokalnih agencija za kreditni rejting i one su za približno 90 % obveznica dodijelile rejting AAA, dok je društvo S&P mnogim izdavateljima dodijelilo niži globalni rejting, konkretno A i BBB.

| (439) | To je vidljivo iz činjenice da izvješća o kreditnim rejtinzima za korporativne obveznice koje je izdalo društvo u uzorku nisu odražavala njegovo stvarno financijsko stanje. |
| --- | --- |

(439)

To je vidljivo iz činjenice da izvješća o kreditnim rejtinzima za korporativne obveznice koje je izdalo društvo u uzorku nisu odražavala njegovo stvarno financijsko stanje.

| (440) | S obzirom na navedena razmatranja Komisija je zaključila da su kineske financijske institucije, koje su djelovale kao supotpisnici pri izdavanju korporativne obveznice društva u uzorku i koje su veliki ulagači u tu korporativnu obveznicu, slijedile političke smjernice utvrđene u Odluci br. 40 pružanjem povlaštenog financiranja društvima u vezi s poticanom industrijom te su stoga djelovale kao javna tijela u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe ili kao tijela kojima je vlada povjerila izvršavanje funkcija ili ih usmjerava u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(440)

S obzirom na navedena razmatranja Komisija je zaključila da su kineske financijske institucije, koje su djelovale kao supotpisnici pri izdavanju korporativne obveznice društva u uzorku i koje su veliki ulagači u tu korporativnu obveznicu, slijedile političke smjernice utvrđene u Odluci br. 40 pružanjem povlaštenog financiranja društvima u vezi s poticanom industrijom te su stoga djelovale kao javna tijela u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe ili kao tijela kojima je vlada povjerila izvršavanje funkcija ili ih usmjerava u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe.

| (441) | Organizacijom izdavanja korporativnih obveznica s kamatnom stopom nižom od tržišne stope koja bi odgovarala stvarnom profilu rizičnosti izdavatelja i pristankom na ulaganje u takve korporativne obveznice financijske institucije pružile su korist proizvođaču izvozniku u uzorku. |
| --- | --- |

(441)

Organizacijom izdavanja korporativnih obveznica s kamatnom stopom nižom od tržišne stope koja bi odgovarala stvarnom profilu rizičnosti izdavatelja i pristankom na ulaganje u takve korporativne obveznice financijske institucije pružile su korist proizvođaču izvozniku u uzorku.

(d)   Specifičnost

| (442) | Kako je opisano u uvodnoj izjavi 417., Komisija je smatrala da je povlašteno financiranje putem obveznica specifično u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se obveznice ne mogu izdati bez odobrenja državnih tijela, a u Zakonu o vrijednosnim papirima NRK-a (verzija iz 2014.) utvrđuje se da izdavanje obveznica mora biti u skladu s industrijskim politikama države. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 131., industrija KOV-ova smatra se poticanom industrijom u Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije. |
| --- | --- |

(442)

Kako je opisano u uvodnoj izjavi 417., Komisija je smatrala da je povlašteno financiranje putem obveznica specifično u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se obveznice ne mogu izdati bez odobrenja državnih tijela, a u Zakonu o vrijednosnim papirima NRK-a (verzija iz 2014.) utvrđuje se da izdavanje obveznica mora biti u skladu s industrijskim politikama države. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 131., industrija KOV-ova smatra se poticanom industrijom u Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije.

(e)   Izračun koristi

| (443) | Budući da su obveznice u osnovi, slično zajmovima, jedna vrsta dužničkog instrumenta, a metoda izračuna za zajmove već se temelji na skupu obveznica, Komisija je odlučila pridržavati se metode izračuna za zajmove kako je prethodno opisana u odjeljku 3.5.3.3. To znači da se relativni raspon između korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u unutar istog razdoblja primjenjuje na referentne kamatne stope za zajmove NBK-a, ili nakon 20. kolovoza 2019. na povlaštenu stopu za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar, kako bi utvrdio tržišnu kamatnu stopu na obveznice, koja se zatim uspoređuje sa stvarnom kamatnom stopom koju je društvo platilo kako bi se utvrdila korist. |
| --- | --- |

(443)

Budući da su obveznice u osnovi, slično zajmovima, jedna vrsta dužničkog instrumenta, a metoda izračuna za zajmove već se temelji na skupu obveznica, Komisija je odlučila pridržavati se metode izračuna za zajmove kako je prethodno opisana u odjeljku 3.5.3.3. To znači da se relativni raspon između korporativnih obveznica s rejtingom AA i korporativnih obveznica s rejtingom BB u SAD-u unutar istog razdoblja primjenjuje na referentne kamatne stope za zajmove NBK-a, ili nakon 20. kolovoza 2019. na povlaštenu stopu za zajmove koju objavljuje Nacionalni međubankovni financijski centar, kako bi utvrdio tržišnu kamatnu stopu na obveznice, koja se zatim uspoređuje sa stvarnom kamatnom stopom koju je društvo platilo kako bi se utvrdila korist.

3.5.4.5.   Zaključak o povlaštenom financiranju: ostale vrste financiranja

| (444) | Komisija je utvrdila da su obje grupe proizvođača izvoznika u uzorku ostvarile korist od povlaštenog financiranja u obliku kreditnih linija, bankovnih akcepata mjenice i konvertibilnih obveznica. S obzirom na postojanje financijskog doprinosa, korist za proizvođače izvoznike i specifičnost, Komisija je te vrste povlaštenog financiranja smatrala subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(444)

Komisija je utvrdila da su obje grupe proizvođača izvoznika u uzorku ostvarile korist od povlaštenog financiranja u obliku kreditnih linija, bankovnih akcepata mjenice i konvertibilnih obveznica. S obzirom na postojanje financijskog doprinosa, korist za proizvođače izvoznike i specifičnost, Komisija je te vrste povlaštenog financiranja smatrala subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (445) | Stopa subvencije utvrđena u odnosu na davanje povlaštenog financiranja tijekom razdoblja ispitnog postupka za grupe društava u uzorku iznosila je:

  Povlašteno financiranje: ostale vrste financiranja







  Naziv društva | Stopa subvencije |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(445)

Stopa subvencije utvrđena u odnosu na davanje povlaštenog financiranja tijekom razdoblja ispitnog postupka za grupe društava u uzorku iznosila je:

Povlašteno financiranje: ostale vrste financiranja

Povlašteno financiranje: ostale vrste financiranja

Naziv društva

Stopa subvencije

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

3,51  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

2,62  %

3.6.   Povlašteno osiguranje: osiguranje izvoznih kredita

Povlašteno osiguranje: osiguranje izvoznih kredita

| (446) | Podnositelj pritužbe tvrdio je da Sinosure poticanim industrijama pruža, među ostalim, kratkoročno, srednjoročno i dugoročno osiguranje izvoznih kredita, osiguranje ulaganja i jamstva za obveznice po povoljnijim uvjetima. Na svojim općim internetskim stranicama Sinosure navodi da promiče kineski izvoz robe, posebice izvoz proizvoda visoke tehnologije. Prema studiji Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj („OECD”) kineska visokotehnološka industrija, čiji je dio industrija KOV-ova, primila je 21 % ukupnog osiguranja izvoznih kredita koje pruža Sinosure (104). Nadalje, Sinosure je preuzeo aktivnu ulogu u realizaciji inicijative Made in China 2025 kojom se poduzeća usmjeravaju na korištenje nacionalnih kreditnih resursa, provođenje znanstvenih i tehnoloških inovacija i tehnološku nadogradnju te se poduzećima koja izlaze na tržište pomaže da postanu konkurentnija na globalnom tržištu (105). |
| --- | --- |

(446)

Podnositelj pritužbe tvrdio je da Sinosure poticanim industrijama pruža, među ostalim, kratkoročno, srednjoročno i dugoročno osiguranje izvoznih kredita, osiguranje ulaganja i jamstva za obveznice po povoljnijim uvjetima. Na svojim općim internetskim stranicama Sinosure navodi da promiče kineski izvoz robe, posebice izvoz proizvoda visoke tehnologije. Prema studiji Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj („OECD”) kineska visokotehnološka industrija, čiji je dio industrija KOV-ova, primila je 21 % ukupnog osiguranja izvoznih kredita koje pruža Sinosure (104). Nadalje, Sinosure je preuzeo aktivnu ulogu u realizaciji inicijative Made in China 2025 kojom se poduzeća usmjeravaju na korištenje nacionalnih kreditnih resursa, provođenje znanstvenih i tehnoloških inovacija i tehnološku nadogradnju te se poduzećima koja izlaze na tržište pomaže da postanu konkurentnija na globalnom tržištu (105).

104

105

(a)   Pravna osnova

| (a) | Obavijest o provedbi strategije promicanja trgovine s pomoću znanosti i tehnologije upotrebom osiguranja izvoznih kredita (Shang Ji Fa [2004.] br. 368), koju su zajednički izdali MOFCOM i Sinosure; |
| --- | --- |

(a)

Obavijest o provedbi strategije promicanja trgovine s pomoću znanosti i tehnologije upotrebom osiguranja izvoznih kredita (Shang Ji Fa [2004.] br. 368), koju su zajednički izdali MOFCOM i Sinosure;

| (b) | Plan 840 uključen u Obavijest Državnog vijeća od 27. svibnja 2009.; |
| --- | --- |

(b)

Plan 840 uključen u Obavijest Državnog vijeća od 27. svibnja 2009.;

| (c) | Obavijest o podržavanju i razvoju koja se odnosi na stratešku odluku Državnog vijeća u vezi s ubrzavanjem industrija u nastajanju (GuoFa [2010.] br. 32 od 18. listopada 2010.) koju je izdalo Državno vijeće i njezine pripadajuće smjernice o provedbi (GuoFa [2011.] br. 310 od 21. listopada 2011.); |
| --- | --- |

(c)

Obavijest o podržavanju i razvoju koja se odnosi na stratešku odluku Državnog vijeća u vezi s ubrzavanjem industrija u nastajanju (GuoFa [2010.] br. 32 od 18. listopada 2010.) koju je izdalo Državno vijeće i njezine pripadajuće smjernice o provedbi (GuoFa [2011.] br. 310 od 21. listopada 2011.);

| (d) | Obavijest o izdanju za 2006. Kineskog kataloga izvoznih proizvoda visoke tehnologije br. 16 Nacionalnog odjela za znanost i tehnologiju (2006.). |
| --- | --- |

(d)

Obavijest o izdanju za 2006. Kineskog kataloga izvoznih proizvoda visoke tehnologije br. 16 Nacionalnog odjela za znanost i tehnologiju (2006.).

(b)   Nalazi ispitnog postupka

| (447) | Dvije grupe društava u uzorku imale su nerealizirane ugovore o osiguranju izvoza s društvom Sinosure tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(447)

Dvije grupe društava u uzorku imale su nerealizirane ugovore o osiguranju izvoza s društvom Sinosure tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (448) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 158., društvo Sinosure nije dostavilo zatraženu prateću dokumentaciju o svojem korporativnom upravljanju, primjerice svoj statut. Osim toga, društvo Sinosure nije dostavilo ni konkretnije informacije o osiguranju izvoznih kredita koje je pruženo industriji KOV-ova, razini premija tog osiguranja ni detaljne brojčane podatke koji se odnose na profitabilnost njegova poslovanja u području osiguranja izvoznih kredita. |
| --- | --- |

(448)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 158., društvo Sinosure nije dostavilo zatraženu prateću dokumentaciju o svojem korporativnom upravljanju, primjerice svoj statut. Osim toga, društvo Sinosure nije dostavilo ni konkretnije informacije o osiguranju izvoznih kredita koje je pruženo industriji KOV-ova, razini premija tog osiguranja ni detaljne brojčane podatke koji se odnose na profitabilnost njegova poslovanja u području osiguranja izvoznih kredita.

| (449) | Stoga je Komisija trebala dopuniti dostavljene informacije raspoloživim podacima. |
| --- | --- |

(449)

Stoga je Komisija trebala dopuniti dostavljene informacije raspoloživim podacima.

| (450) | Prema informacijama dobivenima u prethodnim antisubvencijskim ispitnim postupcima (106) i prema internetskim stranicama društva Sinosure (107), Sinosure je osiguravajuće društvo u državnom vlasništvu usmjereno na politike, koje je osnovala i podupire država kako bi se pružila potpora vanjskom gospodarskom i trgovinskom razvoju i suradnji NRK-a. Društvo je u stopostotnom državnom vlasništvu. Ima upravni odbor i nadzorni odbor. Vlada ima ovlast imenovati i otpustiti više rukovoditelje društva. Na temelju tih informacija Komisija je zaključila da postoje formalne naznake vladine kontrole nad društvom Sinosure. |
| --- | --- |

(450)

Prema informacijama dobivenima u prethodnim antisubvencijskim ispitnim postupcima (106) i prema internetskim stranicama društva Sinosure (107), Sinosure je osiguravajuće društvo u državnom vlasništvu usmjereno na politike, koje je osnovala i podupire država kako bi se pružila potpora vanjskom gospodarskom i trgovinskom razvoju i suradnji NRK-a. Društvo je u stopostotnom državnom vlasništvu. Ima upravni odbor i nadzorni odbor. Vlada ima ovlast imenovati i otpustiti više rukovoditelje društva. Na temelju tih informacija Komisija je zaključila da postoje formalne naznake vladine kontrole nad društvom Sinosure.

106

107

| (451) | Nadalje, Komisija je tražila informacije o tome je li kineska vlada imala znatnu kontrolu nad aktivnostima društva Sinosure u industriji KOV-ova. |
| --- | --- |

(451)

Nadalje, Komisija je tražila informacije o tome je li kineska vlada imala znatnu kontrolu nad aktivnostima društva Sinosure u industriji KOV-ova.

| (452) | U skladu s Obavijesti o izdanju za 2006. Kineskog kataloga izvoznih proizvoda visoke tehnologije br. 16 „proizvodi uključeni u izdanje kataloga izvoznih proizvoda iz 2006. mogu ostvariti korist od povlaštenih politika države za izvoz proizvoda visoke tehnologije”. U Katalogu izvoznih proizvoda visoke tehnologije izričito se navode optička vlakna, komunikacijska prijenosna oprema od optičkih vlakana i kabeli od optičkih vlakana (108). |
| --- | --- |

(452)

U skladu s Obavijesti o izdanju za 2006. Kineskog kataloga izvoznih proizvoda visoke tehnologije br. 16 „proizvodi uključeni u izdanje kataloga izvoznih proizvoda iz 2006. mogu ostvariti korist od povlaštenih politika države za izvoz proizvoda visoke tehnologije”. U Katalogu izvoznih proizvoda visoke tehnologije izričito se navode optička vlakna, komunikacijska prijenosna oprema od optičkih vlakana i kabeli od optičkih vlakana (108).

108

| (453) | Nadalje, prema Obavijesti o provedbi strategije promicanja trgovine s pomoću znanosti i tehnologije upotrebom osiguranja izvoznih kredita (109), Sinosure bi trebao povećati svoju potporu za ključne industrije i proizvode jačanjem svoje opće potpore za izvoz proizvoda visokih i novih tehnologija, uključujući „informacijske i komunikacijske” proizvode. U njegovu bi poslovanju naglasak trebao biti na industrijama visokih i novih tehnologija, kao što je industrija KOV-ova, koje su navedene u Izvoznom katalogu kineskih proizvoda visoke tehnologije te bi trebao pružati sveobuhvatnu potporu u smislu postupaka osiguranja, odobrenja s ograničenjima, brzine obrade odštetnih zahtjeva i fleksibilnosti stopa. Kada je riječ o fleksibilnosti kamatne stope, za proizvode bi trebalo osigurati najveći popust na stope premija unutar raspona varijacije premija društva za osiguranje kredita. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 86. i 118., industrija KOV-ova uključena je u općenitiju kategoriju „informacijska industrija”. Nadalje, u Godišnjem izvješću društva Sinosure za 2019. navodi se da je Sinosure „podupro stalan razvoj ključnih industrija” i „ubrzao rast strateških industrija u nastajanju” (110). |
| --- | --- |

(453)

Nadalje, prema Obavijesti o provedbi strategije promicanja trgovine s pomoću znanosti i tehnologije upotrebom osiguranja izvoznih kredita (109), Sinosure bi trebao povećati svoju potporu za ključne industrije i proizvode jačanjem svoje opće potpore za izvoz proizvoda visokih i novih tehnologija, uključujući „informacijske i komunikacijske” proizvode. U njegovu bi poslovanju naglasak trebao biti na industrijama visokih i novih tehnologija, kao što je industrija KOV-ova, koje su navedene u Izvoznom katalogu kineskih proizvoda visoke tehnologije te bi trebao pružati sveobuhvatnu potporu u smislu postupaka osiguranja, odobrenja s ograničenjima, brzine obrade odštetnih zahtjeva i fleksibilnosti stopa. Kada je riječ o fleksibilnosti kamatne stope, za proizvode bi trebalo osigurati najveći popust na stope premija unutar raspona varijacije premija društva za osiguranje kredita. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 86. i 118., industrija KOV-ova uključena je u općenitiju kategoriju „informacijska industrija”. Nadalje, u Godišnjem izvješću društva Sinosure za 2019. navodi se da je Sinosure „podupro stalan razvoj ključnih industrija” i „ubrzao rast strateških industrija u nastajanju” (110).

109

110

| (454) | Na toj je osnovi Komisija zaključila da je kineska vlada stvorila normativni okvir kojeg se moraju pridržavati rukovoditelji i nadzornici koje imenuje kineska vlada i koji su joj odgovorni. Stoga se kineska vlada oslonila na takav normativni okvir kako bi znatno kontrolirala aktivnosti društva Sinosure. |
| --- | --- |

(454)

Na toj je osnovi Komisija zaključila da je kineska vlada stvorila normativni okvir kojeg se moraju pridržavati rukovoditelji i nadzornici koje imenuje kineska vlada i koji su joj odgovorni. Stoga se kineska vlada oslonila na takav normativni okvir kako bi znatno kontrolirala aktivnosti društva Sinosure.

| (455) | Komisija je zatražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih ugovora o osiguranju. Za vrijeme daljinske unakrsne provjere kineska vlada tvrdila je da su u praksi premije društva Sinosure usmjerene na tržište i temelje se na načelima procjene rizika. No nisu dani nikakvi specifični primjeri u pogledu industrije KOV-ova ili društava u uzorku. |
| --- | --- |

(455)

Komisija je zatražila i konkretne dokaze o provođenju znatne kontrole na temelju konkretnih ugovora o osiguranju. Za vrijeme daljinske unakrsne provjere kineska vlada tvrdila je da su u praksi premije društva Sinosure usmjerene na tržište i temelje se na načelima procjene rizika. No nisu dani nikakvi specifični primjeri u pogledu industrije KOV-ova ili društava u uzorku.

| (456) | Zbog nepostojanja konkretnih dokaza Komisija je stoga ispitala konkretno postupanje društva Sinosure u pogledu osiguranja pruženog društvima u uzorku. To je postupanje bilo proturječno njegovu službenom stajalištu jer nije djelovalo u skladu s tržišnim načelima. |
| --- | --- |

(456)

Zbog nepostojanja konkretnih dokaza Komisija je stoga ispitala konkretno postupanje društva Sinosure u pogledu osiguranja pruženog društvima u uzorku. To je postupanje bilo proturječno njegovu službenom stajalištu jer nije djelovalo u skladu s tržišnim načelima.

| (457) | Nakon usporedbe ukupno isplaćenih odšteta i ukupnih osiguranih iznosa Komisija je na temelju podataka iz godišnjeg izvješća društva Sinosure za 2019. (111) zaključila da bi Sinosure u prosjeku trebao kao premiju naplatiti 0,22 % osiguranog iznosa kako bi mogao pokriti troškove odšteta (pri čemu se u obzir ne uzimaju režijski troškovi). No u praksi su premije koje su društva u uzorku plaćala bile znatno niže od minimalne naknade potrebne za pokrivanje operativnih troškova. |
| --- | --- |

(457)

Nakon usporedbe ukupno isplaćenih odšteta i ukupnih osiguranih iznosa Komisija je na temelju podataka iz godišnjeg izvješća društva Sinosure za 2019. (111) zaključila da bi Sinosure u prosjeku trebao kao premiju naplatiti 0,22 % osiguranog iznosa kako bi mogao pokriti troškove odšteta (pri čemu se u obzir ne uzimaju režijski troškovi). No u praksi su premije koje su društva u uzorku plaćala bile znatno niže od minimalne naknade potrebne za pokrivanje operativnih troškova.

111

| (458) | Komisija je stoga zaključila da Sinosure izvršavanjem javnih funkcija u odnosu na sektor KOV-ova provodi prethodno navedeni pravni okvir. Sinosure je djelovao kao javno tijelo u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe, te u skladu s relevantnom sudskom praksom WTO-a. Nadalje, proizvođači izvoznici u uzorku ostvarili su korist jer im je osiguranje ugovoreno po stopama nižima od minimalne naknade koja je društvu Sinosure potrebna za pokrivanje operativnih troškova. |
| --- | --- |

(458)

Komisija je stoga zaključila da Sinosure izvršavanjem javnih funkcija u odnosu na sektor KOV-ova provodi prethodno navedeni pravni okvir. Sinosure je djelovao kao javno tijelo u smislu članka 2. točke (b) osnovne uredbe u vezi s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom i. osnovne uredbe, te u skladu s relevantnom sudskom praksom WTO-a. Nadalje, proizvođači izvoznici u uzorku ostvarili su korist jer im je osiguranje ugovoreno po stopama nižima od minimalne naknade koja je društvu Sinosure potrebna za pokrivanje operativnih troškova.

| (459) | Komisija je utvrdila i da su subvencije dodijeljene u okviru programa osiguranja izvoza specifične jer je uvjet za njihovu dodjelu bio izvoz, zbog čega su one zavisne o izvozu u smislu članka 4. stavka 4. točke (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(459)

Komisija je utvrdila i da su subvencije dodijeljene u okviru programa osiguranja izvoza specifične jer je uvjet za njihovu dodjelu bio izvoz, zbog čega su one zavisne o izvozu u smislu članka 4. stavka 4. točke (a) osnovne uredbe.

(c)   Izračun iznosa subvencije

| (460) | Budući da je u razdoblju ispitnog postupka društvo Sinosure imalo prevladavajući položaj na tržištu, Komisija nije mogla utvrditi domaću premiju osiguranja koja se temelji na tržišnim načelima. Stoga je u skladu s prijašnjim antisubvencijskim ispitnim postupcima Komisija upotrijebila najprikladniju vanjsku referentnu vrijednost za koju su bile lako dostupne informacije, tj. stope premije koje na nefinancijske institucije u slučaju izvoza u zemlje OECD-a primjenjuje Izvozno-uvozna banka Sjedinjenih Američkih Država. |
| --- | --- |

(460)

Budući da je u razdoblju ispitnog postupka društvo Sinosure imalo prevladavajući položaj na tržištu, Komisija nije mogla utvrditi domaću premiju osiguranja koja se temelji na tržišnim načelima. Stoga je u skladu s prijašnjim antisubvencijskim ispitnim postupcima Komisija upotrijebila najprikladniju vanjsku referentnu vrijednost za koju su bile lako dostupne informacije, tj. stope premije koje na nefinancijske institucije u slučaju izvoza u zemlje OECD-a primjenjuje Izvozno-uvozna banka Sjedinjenih Američkih Država.

| (461) | Komisija je smatrala da je korist za primatelje razlika između iznosa koji je društvo stvarno platilo kao premiju osiguranja i iznosa koji bi trebalo platiti da je primijenjena vanjska referentna stopa premije iz uvodne izjave 460. |
| --- | --- |

(461)

Komisija je smatrala da je korist za primatelje razlika između iznosa koji je društvo stvarno platilo kao premiju osiguranja i iznosa koji bi trebalo platiti da je primijenjena vanjska referentna stopa premije iz uvodne izjave 460.

| (462) | Stopa subvencije utvrđena u odnosu na taj program u razdoblju ispitnog postupka za grupu FTT i grupu ZTT iznosila je:

  Povlašteno financiranje i osiguranje: osiguranje izvoznih kredita







  Naziv društva | Stopa subvencije |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(462)

Stopa subvencije utvrđena u odnosu na taj program u razdoblju ispitnog postupka za grupu FTT i grupu ZTT iznosila je:

Povlašteno financiranje i osiguranje: osiguranje izvoznih kredita

Povlašteno financiranje i osiguranje: osiguranje izvoznih kredita

Naziv društva

Stopa subvencije

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,08  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,54  %

3.7.   Odricanje od prihoda u okviru programâ oslobođenja od poreza i smanjenja poreza

Odricanje od prihoda u okviru programâ oslobođenja od poreza i smanjenja poreza

3.7.1.   Oslobođenja od poreza i smanjenja poreza

Oslobođenja od poreza i smanjenja poreza

3.7.1.1.   Povlastice u pogledu poreza na dobit poduzeća za poduzeća za visoke i nove tehnologije

| (463) | Prema Zakonu Narodne Republike Kine o porezu na dobit poduzeća („Zakon o porezu na dobit poduzeća”) (112), poduzeća visoke i nove tehnologije kojima država treba dati ključnu potporu imaju smanjenu stopu poreza na dobit poduzeća od 15 % umjesto standardne porezne stope od 25 %. |
| --- | --- |

(463)

Prema Zakonu Narodne Republike Kine o porezu na dobit poduzeća („Zakon o porezu na dobit poduzeća”) (112), poduzeća visoke i nove tehnologije kojima država treba dati ključnu potporu imaju smanjenu stopu poreza na dobit poduzeća od 15 % umjesto standardne porezne stope od 25 %.

112

(a)   Pravna osnova

| (464) | Pravna je osnova za ovaj program članak 28. Zakona o porezu na dobit poduzeća i članak 93. Pravilnika za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća (113) te:






  — | Okružnica Ministarstva znanosti i tehnologije, Ministarstva financija i Državne porezne uprave o reviziji i izdavanju „Administrativnih mjera za priznavanje visokotehnoloških poduzeća”, G.K.F.H. [2016.] br. 32, |
| --- | --- | --- |

(464)

Pravna je osnova za ovaj program članak 28. Zakona o porezu na dobit poduzeća i članak 93. Pravilnika za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća (113) te:

113

—

Okružnica Ministarstva znanosti i tehnologije, Ministarstva financija i Državne porezne uprave o reviziji i izdavanju „Administrativnih mjera za priznavanje visokotehnoloških poduzeća”, G.K.F.H. [2016.] br. 32,

| — | Okružnica Ministarstva znanosti i tehnologije, Ministarstva financija i Državne porezne uprave o reviziji i izdavanju Smjernica za upravljanje akreditacijom visokotehnoloških poduzeća, Guo Ke Fa Huo [2016.] br. 195, |
| --- | --- |

—

Okružnica Ministarstva znanosti i tehnologije, Ministarstva financija i Državne porezne uprave o reviziji i izdavanju Smjernica za upravljanje akreditacijom visokotehnoloških poduzeća, Guo Ke Fa Huo [2016.] br. 195,

| — | Priopćenje [2017.] br. 24 Državne porezne uprave o primjeni povlaštenih politika za porez na dobit na visokotehnološka poduzeća, |
| --- | --- |

—

Priopćenje [2017.] br. 24 Državne porezne uprave o primjeni povlaštenih politika za porez na dobit na visokotehnološka poduzeća,

| — | Katalog područja visoke tehnologije koja podupire država iz 2016. (114), i |
| --- | --- |

—

Katalog područja visoke tehnologije koja podupire država iz 2016. (114), i

114

| — | Priopćenje Ministarstva financija i Državne porezne uprave [2019.] br. 68. |
| --- | --- |

—

Priopćenje Ministarstva financija i Državne porezne uprave [2019.] br. 68.

| (465) | Poglavlje IV. Zakona o porezu na dobit poduzeća sadržava odredbe o „povlaštenom poreznom postupanju”. Člankom 25. Zakona o porezu na dobit poduzeća, koji je uvod u poglavlje IV., propisuje se da „će država nuditi povlastice u području poreza na dobit poduzećima koja posluju u industrijama ili provode projekte čiji razvoj država posebno podupire i potiče”. Člankom 28. Zakona o porezu na dobit poduzeća propisuje se da se „stopa poreza na dobit poduzeća za poduzeća za visoke i nove tehnologije koja trebaju posebnu potporu države smanjuje na 15 %”. |
| --- | --- |

(465)

Poglavlje IV. Zakona o porezu na dobit poduzeća sadržava odredbe o „povlaštenom poreznom postupanju”. Člankom 25. Zakona o porezu na dobit poduzeća, koji je uvod u poglavlje IV., propisuje se da „će država nuditi povlastice u području poreza na dobit poduzećima koja posluju u industrijama ili provode projekte čiji razvoj država posebno podupire i potiče”. Člankom 28. Zakona o porezu na dobit poduzeća propisuje se da se „stopa poreza na dobit poduzeća za poduzeća za visoke i nove tehnologije koja trebaju posebnu potporu države smanjuje na 15 %”.

| (466) | Člankom 93. Pravilnika za provedbu Zakona o porezu na dobit poduzeća pojašnjeno je da:

  „
  Važna poduzeća za visoke i nove tehnologije koja će podupirati država”, kako se upućuje u klauzuli 2. članka 28. Zakona o porezu na dobit poduzeća, odnose se na poduzeća koja posjeduju ključna prava intelektualnog vlasništva i ispunjavaju sljedeće uvjete:







  1. | usklađenost s područjem primjene ključnih područja visokih i novih tehnologija koje podupire država, |
| --- | --- | --- |

(466)

Člankom 93. Pravilnika za provedbu Zakona o porezu na dobit poduzeća pojašnjeno je da:

„
  Važna poduzeća za visoke i nove tehnologije koja će podupirati država”, kako se upućuje u klauzuli 2. članka 28. Zakona o porezu na dobit poduzeća, odnose se na poduzeća koja posjeduju ključna prava intelektualnog vlasništva i ispunjavaju sljedeće uvjete:

Važna poduzeća za visoke i nove tehnologije koja će podupirati država”, kako se upućuje u klauzuli 2. članka 28. Zakona o porezu na dobit poduzeća, odnose se na poduzeća koja posjeduju ključna prava intelektualnog vlasništva i ispunjavaju sljedeće uvjete:

1.

usklađenost s područjem primjene ključnih područja visokih i novih tehnologija koje podupire država,

usklađenost s područjem primjene ključnih područja visokih i novih tehnologija koje podupire država,

| 2. | udio troška za istraživanje i razvoj u prihodu od prodaje ne smije biti manji od propisanog udjela, |
| --- | --- |

2.

udio troška za istraživanje i razvoj u prihodu od prodaje ne smije biti manji od propisanog udjela,

udio troška za istraživanje i razvoj u prihodu od prodaje ne smije biti manji od propisanog udjela,

| 3. | udio prihoda od tehnologije/proizvoda/usluga visoke tehnologije u ukupnom prihodu poduzeća ne smije biti manji od propisanog udjela, |
| --- | --- |

3.

udio prihoda od tehnologije/proizvoda/usluga visoke tehnologije u ukupnom prihodu poduzeća ne smije biti manji od propisanog udjela,

udio prihoda od tehnologije/proizvoda/usluga visoke tehnologije u ukupnom prihodu poduzeća ne smije biti manji od propisanog udjela,

| 4. | udio tehničkog osoblja u ukupnom broju zaposlenika poduzeća ne smije biti manji od propisanog udjela, |
| --- | --- |

4.

udio tehničkog osoblja u ukupnom broju zaposlenika poduzeća ne smije biti manji od propisanog udjela,

udio tehničkog osoblja u ukupnom broju zaposlenika poduzeća ne smije biti manji od propisanog udjela,

| 5. | ostale uvjete propisane u Mjerama za upravljanje identifikacijom visokotehnološkog poduzeća. |
| --- | --- |

5.

ostale uvjete propisane u Mjerama za upravljanje identifikacijom visokotehnološkog poduzeća.

ostale uvjete propisane u Mjerama za upravljanje identifikacijom visokotehnološkog poduzeća.

Mjere za upravljanje utvrđivanjem visokotehnoloških poduzeća i ključnim područjima visokih i novih tehnologija koja podupire država zajednički određuju tehnološki, financijski i porezni odjeli u okviru Državnog vijeća, a stupaju na snagu nakon odobrenja Državnog vijeća”.

| (467) | Prethodno navedene odredbe jasno određuju da je smanjena stopa poreza na dobit poduzeća rezervirana za „važna poduzeća za visoke i nove tehnologije koja će podupirati država” i koja posjeduju ključna prava intelektualnog vlasništva i ispunjavaju određene uvjete poput „usklađenosti s područjem primjene ključnih područja visokih i novih tehnologija koje podupire država”. |
| --- | --- |

(467)

Prethodno navedene odredbe jasno određuju da je smanjena stopa poreza na dobit poduzeća rezervirana za „važna poduzeća za visoke i nove tehnologije koja će podupirati država” i koja posjeduju ključna prava intelektualnog vlasništva i ispunjavaju određene uvjete poput „usklađenosti s područjem primjene ključnih područja visokih i novih tehnologija koje podupire država”.

| (468) | U skladu s člankom 11. Administrativnih mjera za priznavanje visokotehnoloških poduzeća (G.K.F.H. [2016] br. 32), da bi neko poduzeće bilo priznato kao visokotehnološko poduzeće, ono mora istodobno ispunjavati određene uvjete, među ostalim: „steklo je prava intelektualnog vlasništva koja imaju presudnu ulogu u tehničkoj podršci njegovih glavnih proizvoda (usluga) putem neovisnog istraživanja, prijenosa, dodjele, spajanja, stjecanja itd.” i „tehnologija koja ima presudnu ulogu u tehničkoj podršci njegovih glavnih proizvoda (usluga) nalazi se u unaprijed određenom opsegu ,područja visoke tehnologije koja podupire država’”. |
| --- | --- |

(468)

U skladu s člankom 11. Administrativnih mjera za priznavanje visokotehnoloških poduzeća (G.K.F.H. [2016] br. 32), da bi neko poduzeće bilo priznato kao visokotehnološko poduzeće, ono mora istodobno ispunjavati određene uvjete, među ostalim: „steklo je prava intelektualnog vlasništva koja imaju presudnu ulogu u tehničkoj podršci njegovih glavnih proizvoda (usluga) putem neovisnog istraživanja, prijenosa, dodjele, spajanja, stjecanja itd.” i „tehnologija koja ima presudnu ulogu u tehničkoj podršci njegovih glavnih proizvoda (usluga) nalazi se u unaprijed određenom opsegu ,područja visoke tehnologije koja podupire država’”.

| (469) | Ključna područja visoke tehnologije koja podupire država navedena su u Katalogu područja visoke tehnologije koja podupire država iz 2016. U tom se katalogu pod „I. Elektroničke informacije” u točki 4. „Komunikacijska tehnologija” jasno navode „optička prijenosna mreža” i „tehnologija optičkog prijenosnog sustava”, koje obuhvaćaju kabele od optičkih vlakana, kao područja visoke tehnologije koja podupire država. |
| --- | --- |

(469)

Ključna područja visoke tehnologije koja podupire država navedena su u Katalogu područja visoke tehnologije koja podupire država iz 2016. U tom se katalogu pod „I. Elektroničke informacije” u točki 4. „Komunikacijska tehnologija” jasno navode „optička prijenosna mreža” i „tehnologija optičkog prijenosnog sustava”, koje obuhvaćaju kabele od optičkih vlakana, kao područja visoke tehnologije koja podupire država.

| (470) | Društva koja ostvaruju korist od te mjere moraju podnijeti prijavu poreza na dobit i odgovarajuće priloge. Stvarni iznos koristi uključen je u poreznu prijavu. |
| --- | --- |

(470)

Društva koja ostvaruju korist od te mjere moraju podnijeti prijavu poreza na dobit i odgovarajuće priloge. Stvarni iznos koristi uključen je u poreznu prijavu.

(b)   Nalazi ispitnog postupka

| (471) | Komisija je utvrdila da su se u razdoblju ispitnog postupka društva u grupama proizvođača izvoznika u uzorku kvalificirala kao visokotehnološka društva i da su stoga ostvarila korist od sniženih stopa poreza na dobit poduzeća od 15 % ili 12,5 %. |
| --- | --- |

(471)

Komisija je utvrdila da su se u razdoblju ispitnog postupka društva u grupama proizvođača izvoznika u uzorku kvalificirala kao visokotehnološka društva i da su stoga ostvarila korist od sniženih stopa poreza na dobit poduzeća od 15 % ili 12,5 %.

| (472) | Komisija je smatrala da je taj porezni rabat subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede. |
| --- | --- |

(472)

Komisija je smatrala da je taj porezni rabat subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede.

| (473) | Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se samim zakonodavstvom primjena tog programa ograničava samo na poduzeća koja posluju u određenim prioritetnim područjima visoke tehnologije koje određuje država, kao što se prikazuje u uvodnim izjavama od 466. do 468. Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 469., industrija KOV-ova takav je visokotehnološki prioritet. |
| --- | --- |

(473)

Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se samim zakonodavstvom primjena tog programa ograničava samo na poduzeća koja posluju u određenim prioritetnim područjima visoke tehnologije koje određuje država, kao što se prikazuje u uvodnim izjavama od 466. do 468. Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 469., industrija KOV-ova takav je visokotehnološki prioritet.

| (474) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da programi oslobođenja od poreza i smanjenja poreza protiv kojih je Komisija uvela kompenzacijske mjere nisu subvencija protiv koje se mogu uvesti takve mjere. Prema kineskoj vladi navodna oslobođenja od poreza i smanjenja poreza djeluju kao rezultat sustava „kojim se utvrđuju objektivni kriteriji ili uvjeti prihvatljivosti” za pristup financijskoj potpori, a u kojima je prihvatljivost automatska te se ti kriteriji i uvjeti utvrđeni u programima strogo poštuju, njima se ne daje se prednost određenim poduzećima pred drugima i u potpunosti su gospodarske i horizontalne prirode. Stoga je kineska vlada tvrdila da nisu specifični u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(474)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da programi oslobođenja od poreza i smanjenja poreza protiv kojih je Komisija uvela kompenzacijske mjere nisu subvencija protiv koje se mogu uvesti takve mjere. Prema kineskoj vladi navodna oslobođenja od poreza i smanjenja poreza djeluju kao rezultat sustava „kojim se utvrđuju objektivni kriteriji ili uvjeti prihvatljivosti” za pristup financijskoj potpori, a u kojima je prihvatljivost automatska te se ti kriteriji i uvjeti utvrđeni u programima strogo poštuju, njima se ne daje se prednost određenim poduzećima pred drugima i u potpunosti su gospodarske i horizontalne prirode. Stoga je kineska vlada tvrdila da nisu specifični u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) osnovne uredbe.

| (475) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom jer je smatrala da su programi povezani s porezom opisani u odjeljcima od 3.7.1.1. do 3.7.1.3. specifični na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, u kojoj se navodi da „ako tijelo nadležno za dodjelu subvencija, ili propisi prema kojemu tijelo za dodjelu subvencija djeluje, izričito ograničava pristup subvenciji određenim poduzećima, takva je subvencija specifična”. Naime, predmetni programi subvencija imaju pravnu osnovu u poglavlju IV. „Povlaštene porezne politike” Zakona o porezu na dobit poduzeća. Imenom i sadržajem tog poglavlja izričito se predviđa specifično povlašteno postupanje koje „izričito ograničava pristup subvenciji određenim poduzećima”. Stoga su subvencije pružene u okviru tih programa povezanih s porezom specifične na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(475)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom jer je smatrala da su programi povezani s porezom opisani u odjeljcima od 3.7.1.1. do 3.7.1.3. specifični na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, u kojoj se navodi da „ako tijelo nadležno za dodjelu subvencija, ili propisi prema kojemu tijelo za dodjelu subvencija djeluje, izričito ograničava pristup subvenciji određenim poduzećima, takva je subvencija specifična”. Naime, predmetni programi subvencija imaju pravnu osnovu u poglavlju IV. „Povlaštene porezne politike” Zakona o porezu na dobit poduzeća. Imenom i sadržajem tog poglavlja izričito se predviđa specifično povlašteno postupanje koje „izričito ograničava pristup subvenciji određenim poduzećima”. Stoga su subvencije pružene u okviru tih programa povezanih s porezom specifične na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe. Tvrdnja je stoga odbačena.

(c)   Izračun iznosa subvencije

| (476) | Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ta je korist izračunana kao razlika između iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po uobičajenoj poreznoj stopi i iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po smanjenoj poreznoj stopi. |
| --- | --- |

(476)

Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ta je korist izračunana kao razlika između iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po uobičajenoj poreznoj stopi i iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po smanjenoj poreznoj stopi.

| (477) | Stopa subvencije utvrđena za taj posebni program iznosila je 0,10 % za grupu FTT, odnosno 0,48 % za grupu ZTT. |
| --- | --- |

(477)

Stopa subvencije utvrđena za taj posebni program iznosila je 0,10 % za grupu FTT, odnosno 0,48 % za grupu ZTT.

3.7.1.2.   Umanjenje poreza na dobit poduzeća za troškove istraživanja i razvoja

| (478) | Na temelju poreznog rabata za troškove istraživanja i razvoja društva imaju pravo na povlašteno porezno postupanje u pogledu svojih aktivnosti istraživanja i razvoja u određenim prioritetnim područjima visoke tehnologije koja je odredila država i ako su ispunjeni određeni pragovi za rashode za istraživanje i razvoj. |
| --- | --- |

(478)

Na temelju poreznog rabata za troškove istraživanja i razvoja društva imaju pravo na povlašteno porezno postupanje u pogledu svojih aktivnosti istraživanja i razvoja u određenim prioritetnim područjima visoke tehnologije koja je odredila država i ako su ispunjeni određeni pragovi za rashode za istraživanje i razvoj.

| (479) | Konkretnije, za rashode za istraživanje i razvoj nastale razvojem novih tehnologija, novih proizvoda i novih tehnika koji ne čine nematerijalnu imovinu i uračunati su u dobit i gubitak u trenutačnom razdoblju može se ostvariti dodatni odbitak od 75 % nakon što su u potpunosti odbijeni s obzirom na stvarno stanje. U slučajevima u kojima prethodno navedeni rashodi za istraživanje i razvoj čine nematerijalnu imovinu može ih se amortizirati na temelju 175 % troškova nematerijalne imovine. Od siječnja 2021. dodatni odbitak rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja povećan je na 100 % (115). |
| --- | --- |

(479)

Konkretnije, za rashode za istraživanje i razvoj nastale razvojem novih tehnologija, novih proizvoda i novih tehnika koji ne čine nematerijalnu imovinu i uračunati su u dobit i gubitak u trenutačnom razdoblju može se ostvariti dodatni odbitak od 75 % nakon što su u potpunosti odbijeni s obzirom na stvarno stanje. U slučajevima u kojima prethodno navedeni rashodi za istraživanje i razvoj čine nematerijalnu imovinu može ih se amortizirati na temelju 175 % troškova nematerijalne imovine. Od siječnja 2021. dodatni odbitak rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja povećan je na 100 % (115).

115

(a)   Pravna osnova

| (480) | Pravna je osnova za ovaj program članak 30. stavak 1. Zakona o porezu na dobit poduzeća zajedno s Pravilnikom za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća te sljedeće obavijesti:






  — | Obavijest Ministarstva financija, Državne porezne uprave te Ministarstva znanosti i tehnologije o poboljšanju politike o odbitku prije oporezivanja troškova za istraživanje i razvoj (Cai Shui [2015.] br. 119), |
| --- | --- | --- |

(480)

Pravna je osnova za ovaj program članak 30. stavak 1. Zakona o porezu na dobit poduzeća zajedno s Pravilnikom za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća te sljedeće obavijesti:

—

Obavijest Ministarstva financija, Državne porezne uprave te Ministarstva znanosti i tehnologije o poboljšanju politike o odbitku prije oporezivanja troškova za istraživanje i razvoj (Cai Shui [2015.] br. 119),

| — | Okružnica o povećanju udjela povećanog odbitka rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja (Cai Shui [2018.] br. 99), |
| --- | --- |

—

Okružnica o povećanju udjela povećanog odbitka rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja (Cai Shui [2018.] br. 99),

| — | Priopćenje [2015.] br. 97 Državne porezne uprave o relevantnim pitanjima koja se odnose na politike dodatnog odbitka rashoda poduzeća za istraživanje i razvoj prije oporezivanja, |
| --- | --- |

—

Priopćenje [2015.] br. 97 Državne porezne uprave o relevantnim pitanjima koja se odnose na politike dodatnog odbitka rashoda poduzeća za istraživanje i razvoj prije oporezivanja,

| — | Priopćenje [2017.] br. 40 Državne porezne uprave o pitanjima koja se odnose na prihvatljiv opseg izračuna dodatnog odbitka rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja, i |
| --- | --- |

—

Priopćenje [2017.] br. 40 Državne porezne uprave o pitanjima koja se odnose na prihvatljiv opseg izračuna dodatnog odbitka rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja, i

| — | Katalog područja visoke tehnologije koja podupire država iz 2016. |
| --- | --- |

—

Katalog područja visoke tehnologije koja podupire država iz 2016.

| (481) | Komisija je u prethodnim ispitnim postupcima (116) utvrdila da su „nove tehnologije, novi proizvodi i nove vještine”, za koje se mogu iskoristiti odbici poreza, dio određenih područja visoke tehnologije koja podupire država. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 469., ključna područja visoke tehnologije koja podupire država navedena su u Katalogu područja visoke tehnologije koja podupire država iz 2016. |
| --- | --- |

(481)

Komisija je u prethodnim ispitnim postupcima (116) utvrdila da su „nove tehnologije, novi proizvodi i nove vještine”, za koje se mogu iskoristiti odbici poreza, dio određenih područja visoke tehnologije koja podupire država. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 469., ključna područja visoke tehnologije koja podupire država navedena su u Katalogu područja visoke tehnologije koja podupire država iz 2016.

116

| (482) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 468., poglavlje IV. Zakona o porezu na dobit poduzeća sadržava odredbe o „povlaštenom poreznom postupanju”, posebice članak 25. Člankom 30. stavkom 1. Zakona o porezu na dobit poduzeća, koji je također dio tog poglavlja, propisuje da se „troškovi istraživanja i razvoja koji su nastali za poduzeća razvojem novih tehnologija, novih proizvoda i novih tehnika” mogu dodatno odbiti u trenutku izračuna oporezivog dobitka. Člankom 95. Pravilnika za provedbu Zakona o porezu na dobit poduzeća pojašnjeno je značenje „rashoda za istraživanje i razvoj nastalih u svrhu razvoja novih tehnologija, novih proizvoda i novih vještina” utvrđenih u članku 30. stavku 1. Zakona o porezu na dobit poduzeća. |
| --- | --- |

(482)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 468., poglavlje IV. Zakona o porezu na dobit poduzeća sadržava odredbe o „povlaštenom poreznom postupanju”, posebice članak 25. Člankom 30. stavkom 1. Zakona o porezu na dobit poduzeća, koji je također dio tog poglavlja, propisuje da se „troškovi istraživanja i razvoja koji su nastali za poduzeća razvojem novih tehnologija, novih proizvoda i novih tehnika” mogu dodatno odbiti u trenutku izračuna oporezivog dobitka. Člankom 95. Pravilnika za provedbu Zakona o porezu na dobit poduzeća pojašnjeno je značenje „rashoda za istraživanje i razvoj nastalih u svrhu razvoja novih tehnologija, novih proizvoda i novih vještina” utvrđenih u članku 30. stavku 1. Zakona o porezu na dobit poduzeća.

| (483) | U skladu s Okružnicom o povećanju udjela povećanog odbitka rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja (Cai Shui [2018.] br. 99) „kad je riječ o rashodima za istraživanje i razvoj koji su stvarno nastali za poduzeće u okviru aktivnosti istraživanja i razvoja, dodatnih 75 % stvarnog iznosa rashoda može se odbiti prije oporezivanja, uz druge stvarne odbitke, u razdoblju od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020., pod uvjetom da se ti rashodi ne prenose u nematerijalnu imovinu i uračunaju u kratkoročne prihode i gubitke tog poduzeća; međutim, ako se ti rashodi pretvore u nematerijalnu imovinu, mogu se amortizirati po stopi od 175 % troškova nematerijalne imovine prije oporezivanja u navedenom razdoblju.” |
| --- | --- |

(483)

U skladu s Okružnicom o povećanju udjela povećanog odbitka rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja (Cai Shui [2018.] br. 99) „kad je riječ o rashodima za istraživanje i razvoj koji su stvarno nastali za poduzeće u okviru aktivnosti istraživanja i razvoja, dodatnih 75 % stvarnog iznosa rashoda može se odbiti prije oporezivanja, uz druge stvarne odbitke, u razdoblju od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020., pod uvjetom da se ti rashodi ne prenose u nematerijalnu imovinu i uračunaju u kratkoročne prihode i gubitke tog poduzeća; međutim, ako se ti rashodi pretvore u nematerijalnu imovinu, mogu se amortizirati po stopi od 175 % troškova nematerijalne imovine prije oporezivanja u navedenom razdoblju.”

(b)   Nalazi ispitnog postupka

| (484) | Komisija je utvrdila da su društva iz grupa u uzorku uživala „dodatne odbitke rashoda za istraživanje i razvoj koji su nastali istraživanjem i razvojem novih tehnologija, proizvoda i tehnika”. |
| --- | --- |

(484)

Komisija je utvrdila da su društva iz grupa u uzorku uživala „dodatne odbitke rashoda za istraživanje i razvoj koji su nastali istraživanjem i razvojem novih tehnologija, proizvoda i tehnika”.

| (485) | Komisija je smatrala da je taj porezni rabat subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede. |
| --- | --- |

(485)

Komisija je smatrala da je taj porezni rabat subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede.

| (486) | Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se samim zakonodavstvom primjena te mjere ograničava samo na poduzeća koja imaju rashode za istraživanje i razvoj u određenim prioritetnim područjima visokih tehnologija koje određuje država, kao što je sektor KOV-ova. |
| --- | --- |

(486)

Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se samim zakonodavstvom primjena te mjere ograničava samo na poduzeća koja imaju rashode za istraživanje i razvoj u određenim prioritetnim područjima visokih tehnologija koje određuje država, kao što je sektor KOV-ova.

(c)   Izračun iznosa subvencije

| (487) | Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ta je korist izračunana kao razlika između iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po uobičajenoj poreznoj stopi i iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti nakon dodatnog smanjenja od 75 % stvarnih rashoda za istraživanje i razvoj. |
| --- | --- |

(487)

Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ta je korist izračunana kao razlika između iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po uobičajenoj poreznoj stopi i iznosa ukupnog poreza koji bi trebalo platiti nakon dodatnog smanjenja od 75 % stvarnih rashoda za istraživanje i razvoj.

| (488) | Stopa subvencije utvrđena za taj posebni program iznosila je 1,28 % za grupu FTT, odnosno 0,13 % za grupu ZTT. |
| --- | --- |

(488)

Stopa subvencije utvrđena za taj posebni program iznosila je 1,28 % za grupu FTT, odnosno 0,13 % za grupu ZTT.

3.7.1.3.   Oslobođenje od poreza na prihode od dividendi za kvalificirana rezidentna poduzeća

| (489) | Zakonom o porezu na dobit poduzeća poduzećima koja posluju u industrijama ili provode projekte čiji razvoj država posebno podupire i potiče nude se povlastice u području poreza na dobit, a posebno oslobođenje od plaćanja poreza na dobit od ulaganja u vlasnički kapital, kao što su dividende i bonusi, među prihvatljivim rezidentnim poduzećima. |
| --- | --- |

(489)

Zakonom o porezu na dobit poduzeća poduzećima koja posluju u industrijama ili provode projekte čiji razvoj država posebno podupire i potiče nude se povlastice u području poreza na dobit, a posebno oslobođenje od plaćanja poreza na dobit od ulaganja u vlasnički kapital, kao što su dividende i bonusi, među prihvatljivim rezidentnim poduzećima.

(a)   Pravna osnova

| (490) | Pravna je osnova za taj program članak 26. stavak 2. Zakona o porezu na dobit poduzeća zajedno s Pravilnikom za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća. |
| --- | --- |

(490)

Pravna je osnova za taj program članak 26. stavak 2. Zakona o porezu na dobit poduzeća zajedno s Pravilnikom za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća.

| (491) | Člankom 25. Zakona o porezu na dobit poduzeća, koji je uvod u poglavlje IV. „Povlaštene porezne politike”, propisuje se da „će država nuditi povlastice u području poreza na dobit poduzećima koja posluju u industrijama ili provode projekte čiji razvoj država posebno podupire i potiče”. Nadalje, u članku 26. stavku 2. navodi se da se oslobođenje od poreza primjenjuje na prihode od ulaganja u vlasnički kapital između „prihvatljivih rezidentnih poduzeća” zbog čega se čini da je njegovo područje primjene ograničeno samo na određena rezidentna poduzeća. |
| --- | --- |

(491)

Člankom 25. Zakona o porezu na dobit poduzeća, koji je uvod u poglavlje IV. „Povlaštene porezne politike”, propisuje se da „će država nuditi povlastice u području poreza na dobit poduzećima koja posluju u industrijama ili provode projekte čiji razvoj država posebno podupire i potiče”. Nadalje, u članku 26. stavku 2. navodi se da se oslobođenje od poreza primjenjuje na prihode od ulaganja u vlasnički kapital između „prihvatljivih rezidentnih poduzeća” zbog čega se čini da je njegovo područje primjene ograničeno samo na određena rezidentna poduzeća.

(b)   Nalazi ispitnog postupka

| (492) | Komisija je utvrdila da su neka društva iz grupa u uzorku oslobođena od plaćanja poreza na prihode od dividendi za kvalificirana rezidentna poduzeća. |
| --- | --- |

(492)

Komisija je utvrdila da su neka društva iz grupa u uzorku oslobođena od plaćanja poreza na prihode od dividendi za kvalificirana rezidentna poduzeća.

| (493) | Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede. |
| --- | --- |

(493)

Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede.

| (494) | Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se samim zakonodavstvom primjena tog oslobođenja ograničava samo na kvalificirana rezidentna poduzeća koja imaju veliku potporu države i čiji razvoj država potiče. |
| --- | --- |

(494)

Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer se samim zakonodavstvom primjena tog oslobođenja ograničava samo na kvalificirana rezidentna poduzeća koja imaju veliku potporu države i čiji razvoj država potiče.

| (495) | Nakon konačne objave grupa ZTT tvrdila je da se oslobođenjem povezanim s dividendama nastoji izbjeći dvostruko oporezivanje istog prihoda u matičnom društvu i društvima kćerima, što je međunarodno priznata praksa povezana s oporezivanjem. |
| --- | --- |

(495)

Nakon konačne objave grupa ZTT tvrdila je da se oslobođenjem povezanim s dividendama nastoji izbjeći dvostruko oporezivanje istog prihoda u matičnom društvu i društvima kćerima, što je međunarodno priznata praksa povezana s oporezivanjem.

| (496) | U tom pogledu, iako se Komisija složila s time da je izbjegavanje dvostrukog oporezivanja međunarodno priznata praksa povezana s oporezivanjem, članak 26. stavak 2. Zakona o porezu na dobit poduzeća dio je poglavlja IV. „Povlaštene porezne politike”, u kojem se predviđa više vrsta povlaštenog poreznog postupanja, tj. izuzeća od općih pravila o oporezivanju. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 491., člankom 25. Zakona o porezu na dobit poduzeća, koji je uvod u poglavlje IV. „Povlaštene porezne politike”, propisuje se da „će država nuditi povlastice u području poreza na dobit poduzećima koja posluju u industrijama ili provode projekte čiji razvoj država posebno podupire i potiče”. Osim toga, u članku 26. stavku 2. navodi se da se oslobođenje od poreza primjenjuje na prihode od ulaganja u vlasnički kapital između „prihvatljivih rezidentnih poduzeća” zbog čega se čini da je njegovo područje primjene ograničeno samo na određena rezidentna poduzeća. Stoga je Komisija smatrala da je takva povlaštena porezna politika ograničena samo na određene industrije koje država posebno podupire i potiče, kao što je industrija KOV-ova, te je stoga specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe. Posljedično, Komisija je potvrdila svoj zaključak opisan u uvodnim izjavama 493. i 494. da je taj program subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(496)

U tom pogledu, iako se Komisija složila s time da je izbjegavanje dvostrukog oporezivanja međunarodno priznata praksa povezana s oporezivanjem, članak 26. stavak 2. Zakona o porezu na dobit poduzeća dio je poglavlja IV. „Povlaštene porezne politike”, u kojem se predviđa više vrsta povlaštenog poreznog postupanja, tj. izuzeća od općih pravila o oporezivanju. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 491., člankom 25. Zakona o porezu na dobit poduzeća, koji je uvod u poglavlje IV. „Povlaštene porezne politike”, propisuje se da „će država nuditi povlastice u području poreza na dobit poduzećima koja posluju u industrijama ili provode projekte čiji razvoj država posebno podupire i potiče”. Osim toga, u članku 26. stavku 2. navodi se da se oslobođenje od poreza primjenjuje na prihode od ulaganja u vlasnički kapital između „prihvatljivih rezidentnih poduzeća” zbog čega se čini da je njegovo područje primjene ograničeno samo na određena rezidentna poduzeća. Stoga je Komisija smatrala da je takva povlaštena porezna politika ograničena samo na određene industrije koje država posebno podupire i potiče, kao što je industrija KOV-ova, te je stoga specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe. Posljedično, Komisija je potvrdila svoj zaključak opisan u uvodnim izjavama 493. i 494. da je taj program subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

(c)   Izračun iznosa subvencije

| (497) | Komisija je iznos subvencije izračunala tako da je primijenila uobičajenu poreznu stopu na prihod od dividendi koji je odbijen od oporezive dobiti. |
| --- | --- |

(497)

Komisija je iznos subvencije izračunala tako da je primijenila uobičajenu poreznu stopu na prihod od dividendi koji je odbijen od oporezive dobiti.

| (498) | Nakon konačne objave grupa ZTT tvrdila je da bi Komisija trebala razlikovati dvije vrste poreznog postupanja u prijavi poreza na dobit, tj. prihode od dividendi i iznos prilagodbe poreza za ulaganja, s tim da potonje nije prihod od dividendi na koji se odnose odredbe članka 26. stavka 2. Zakona o porezu na dobit poduzeća. Komisija se složila s tom tvrdnjom i u skladu s tim ispravila izračune koristi. |
| --- | --- |

(498)

Nakon konačne objave grupa ZTT tvrdila je da bi Komisija trebala razlikovati dvije vrste poreznog postupanja u prijavi poreza na dobit, tj. prihode od dividendi i iznos prilagodbe poreza za ulaganja, s tim da potonje nije prihod od dividendi na koji se odnose odredbe članka 26. stavka 2. Zakona o porezu na dobit poduzeća. Komisija se složila s tom tvrdnjom i u skladu s tim ispravila izračune koristi.

| (499) | Stopa subvencije utvrđena za taj posebni program iznosila je 1,05 % za grupu FTT, odnosno 0,21 % za grupu ZTT. |
| --- | --- |

(499)

Stopa subvencije utvrđena za taj posebni program iznosila je 1,05 % za grupu FTT, odnosno 0,21 % za grupu ZTT.

3.7.1.4.   Ubrzana amortizacija opreme koju upotrebljavaju visokotehnološka poduzeća

| (500) | U skladu s člankom 32. Zakona o porezu na dobit poduzeća, „ako je ubrzana amortizacija dugotrajne imovine poduzeća zaista potrebna zbog tehnološkog napretka ili drugih razloga, broj godina amortizacije može se smanjiti ili se može primijeniti metoda ubrzane amortizacije”. |
| --- | --- |

(500)

U skladu s člankom 32. Zakona o porezu na dobit poduzeća, „ako je ubrzana amortizacija dugotrajne imovine poduzeća zaista potrebna zbog tehnološkog napretka ili drugih razloga, broj godina amortizacije može se smanjiti ili se može primijeniti metoda ubrzane amortizacije”.

(a)   Pravna osnova

| (501) | Pravna je osnova za taj program članak 32. Zakona o porezu na dobit poduzeća zajedno s Pravilnikom za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća te sljedeće obavijesti:






  — | Obavijest Ministarstva financija i Državne porezne uprave o politikama odbitka vrijednosti opreme i uređaja za potrebe poreza na dobit poduzeća (Cai Shui [2018.] br. 54), |
| --- | --- | --- |

(501)

Pravna je osnova za taj program članak 32. Zakona o porezu na dobit poduzeća zajedno s Pravilnikom za provedbu Zakona NRK-a o porezu na dobit poduzeća te sljedeće obavijesti:

—

Obavijest Ministarstva financija i Državne porezne uprave o politikama odbitka vrijednosti opreme i uređaja za potrebe poreza na dobit poduzeća (Cai Shui [2018.] br. 54),

| — | Obavijest Ministarstva financija i Državne porezne uprave o poboljšanju politika u području poreza na dobit poduzeća koje se primjenjuju na ubrzanu amortizaciju dugotrajne imovine (Cai Shui [2014.] br. 75), i |
| --- | --- |

—

Obavijest Ministarstva financija i Državne porezne uprave o poboljšanju politika u području poreza na dobit poduzeća koje se primjenjuju na ubrzanu amortizaciju dugotrajne imovine (Cai Shui [2014.] br. 75), i

| — | Obavijest Ministarstva financija i Državne porezne uprave o daljnjem poboljšanju politika u području poreza na dobit poduzeća koje se primjenjuju na ubrzanu amortizaciju dugotrajne imovine (Cai Shui [2015.] br. 106). |
| --- | --- |

—

Obavijest Ministarstva financija i Državne porezne uprave o daljnjem poboljšanju politika u području poreza na dobit poduzeća koje se primjenjuju na ubrzanu amortizaciju dugotrajne imovine (Cai Shui [2015.] br. 106).

(b)   Nalazi ispitnog postupka

| (502) | U skladu s Obavijesti o politikama odbitka vrijednosti opreme i uređaja za potrebe poreza na dobit poduzeća (Cai Shui [2018.] br. 54) „ako jedinična vrijednost dijela opreme ili uređaja koji je poduzeće novo kupilo u razdoblju od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020. ne premašuje pet milijuna CNY, poduzeće tu vrijednost može na paušalnoj osnovi uključiti u troškove i rashode tekućeg razdoblja za odbitak pri izračunu svojeg oporezivog dobitka te više ne treba izračunavati amortizaciju na godišnjoj osnovi”. To zakonodavstvo nije specifično samo za određene industrije. |
| --- | --- |

(502)

U skladu s Obavijesti o politikama odbitka vrijednosti opreme i uređaja za potrebe poreza na dobit poduzeća (Cai Shui [2018.] br. 54) „ako jedinična vrijednost dijela opreme ili uređaja koji je poduzeće novo kupilo u razdoblju od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020. ne premašuje pet milijuna CNY, poduzeće tu vrijednost može na paušalnoj osnovi uključiti u troškove i rashode tekućeg razdoblja za odbitak pri izračunu svojeg oporezivog dobitka te više ne treba izračunavati amortizaciju na godišnjoj osnovi”. To zakonodavstvo nije specifično samo za određene industrije.

| (503) | Kada je riječ o imovini jedinične vrijednosti iznad 5 milijuna CNY, i dalje se primjenjuje Obavijest o poboljšanju politika u području poreza na dobit poduzeća koje se primjenjuju na ubrzanu amortizaciju dugotrajne imovine (Cai Shui [2014.] br. 75) i Obavijest o daljnjem poboljšanju politika u području poreza na dobit poduzeća koje se primjenjuju na ubrzanu amortizaciju dugotrajne imovine (Cai Shui [2015.] br. 106). U skladu s tim obavijestima društva u deset ključnih djelatnosti mogu se odlučiti za metodu ubrzane amortizacije dugotrajne imovine koju su kupila. |
| --- | --- |

(503)

Kada je riječ o imovini jedinične vrijednosti iznad 5 milijuna CNY, i dalje se primjenjuje Obavijest o poboljšanju politika u području poreza na dobit poduzeća koje se primjenjuju na ubrzanu amortizaciju dugotrajne imovine (Cai Shui [2014.] br. 75) i Obavijest o daljnjem poboljšanju politika u području poreza na dobit poduzeća koje se primjenjuju na ubrzanu amortizaciju dugotrajne imovine (Cai Shui [2015.] br. 106). U skladu s tim obavijestima društva u deset ključnih djelatnosti mogu se odlučiti za metodu ubrzane amortizacije dugotrajne imovine koju su kupila.

| (504) | Komisija je utvrdila da društva u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka nisu primijenila ubrzanu amortizaciju za imovinu jedinične vrijednosti veće od 5 milijuna CNY. Budući da ta imovina nije obuhvaćena područjem primjene Obavijesti Cai Shui [2014.] br. 75 i Obavijesti Cai Shui [2015.] br. 106, Komisija je utvrdila da proizvođači izvoznici nisu ostvarili korist od subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(504)

Komisija je utvrdila da društva u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka nisu primijenila ubrzanu amortizaciju za imovinu jedinične vrijednosti veće od 5 milijuna CNY. Budući da ta imovina nije obuhvaćena područjem primjene Obavijesti Cai Shui [2014.] br. 75 i Obavijesti Cai Shui [2015.] br. 106, Komisija je utvrdila da proizvođači izvoznici nisu ostvarili korist od subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (505) | Nakon konačne objave podnositelj pritužbe tvrdio je da su proizvođači izvoznici u uzorku mogli ostvariti korist od ubrzane amortizacije kuća i zgrada, koje su isključene iz opsega praga od 5 milijuna CNY u skladu s člankom 2. Obavijesti o politikama odbitka vrijednosti opreme i uređaja za potrebe poreza na dobit poduzeća (Cai Shui [2018.] br. 54). U tom je pogledu Komisija potvrdila da u razdoblju ispitnog postupka društva u uzorku nisu ostvarila korist od ubrzane amortizacije kuća i zgrada. |
| --- | --- |

(505)

Nakon konačne objave podnositelj pritužbe tvrdio je da su proizvođači izvoznici u uzorku mogli ostvariti korist od ubrzane amortizacije kuća i zgrada, koje su isključene iz opsega praga od 5 milijuna CNY u skladu s člankom 2. Obavijesti o politikama odbitka vrijednosti opreme i uređaja za potrebe poreza na dobit poduzeća (Cai Shui [2018.] br. 54). U tom je pogledu Komisija potvrdila da u razdoblju ispitnog postupka društva u uzorku nisu ostvarila korist od ubrzane amortizacije kuća i zgrada.

(c)   Zaključak

| (506) | Komisija je smatrala da proizvođači izvoznici u okviru tog programa tijekom RIP-a nisu ostvarili korist od subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(506)

Komisija je smatrala da proizvođači izvoznici u okviru tog programa tijekom RIP-a nisu ostvarili korist od subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

3.7.1.5.   Oslobođenje od poreza na korištenje zemljišta

| (507) | Organizacija ili pojedinac koji koristi zemljište u gradovima, gradovima u okruzima i administrativnim gradovima te industrijskim i rudarskim oblastima obično je dužan plaćati porez na korištenje gradskog zemljišta. Porez na korištenje zemljišta naplaćuju lokalna porezna tijela na području na kojem se zemljište koristi. Međutim, određene kategorije zemljišta, primjerice, zemljište koje je izuzeto od mora, zemljište koje za vlastite potrebe koriste državne institucije, narodne organizacije i vojne postrojbe, zemljište koje koriste institucije koje se financiraju iz državnih sredstava iz Ministarstva financija, zemljište koje se koristi za vjerske hramove, javni parkovi te javna povijesna i pejzažna područja, ulice, ceste, javni trgovi, travnjaci i ostalo gradsko javno zemljište, oslobađaju se plaćanja poreza na korištenje zemljišta. |
| --- | --- |

(507)

Organizacija ili pojedinac koji koristi zemljište u gradovima, gradovima u okruzima i administrativnim gradovima te industrijskim i rudarskim oblastima obično je dužan plaćati porez na korištenje gradskog zemljišta. Porez na korištenje zemljišta naplaćuju lokalna porezna tijela na području na kojem se zemljište koristi. Međutim, određene kategorije zemljišta, primjerice, zemljište koje je izuzeto od mora, zemljište koje za vlastite potrebe koriste državne institucije, narodne organizacije i vojne postrojbe, zemljište koje koriste institucije koje se financiraju iz državnih sredstava iz Ministarstva financija, zemljište koje se koristi za vjerske hramove, javni parkovi te javna povijesna i pejzažna područja, ulice, ceste, javni trgovi, travnjaci i ostalo gradsko javno zemljište, oslobađaju se plaćanja poreza na korištenje zemljišta.

(a)   Pravna osnova

| (508) | Pravne su osnove za taj program:






  — | Privremeni pravilnik Narodne Republike Kine o porezu na nekretnine (Guo Fa [1986.] br. 90, kako je izmijenjen 2011.), |
| --- | --- | --- |

(508)

Pravne su osnove za taj program:

—

Privremeni pravilnik Narodne Republike Kine o porezu na nekretnine (Guo Fa [1986.] br. 90, kako je izmijenjen 2011.),

| — | Privremeni pravilnik Narodne Republike Kine o porezu na korištenje gradskog zemljišta (izmijenjen 2019.), Uredba br. 709 Državnog vijeća Narodne Republike Kine, i |
| --- | --- |

—

Privremeni pravilnik Narodne Republike Kine o porezu na korištenje gradskog zemljišta (izmijenjen 2019.), Uredba br. 709 Državnog vijeća Narodne Republike Kine, i

| — | Nekoliko mišljenja o aktivnoj potpori održivom i zdravom razvoju privatnog gospodarstva (EFa [2018.] br. 33). |
| --- | --- |

—

Nekoliko mišljenja o aktivnoj potpori održivom i zdravom razvoju privatnog gospodarstva (EFa [2018.] br. 33).

(b)   Nalazi ispitnog postupka

| (509) | Jedno društvo iz jedne od grupa u uzorku ostvarilo je korist od smanjenja iznosa poreza na korištenje zemljišta od 60 % na temelju posebne politike koja se 2019. i 2020. primjenjivala na visokotehnološka društva u skladu s člankom 2. stavkom 1. „Nekoliko mišljenja o aktivnoj potpori održivom i zdravom razvoju privatnog gospodarstva” (EFa [2018.] br. 33). |
| --- | --- |

(509)

Jedno društvo iz jedne od grupa u uzorku ostvarilo je korist od smanjenja iznosa poreza na korištenje zemljišta od 60 % na temelju posebne politike koja se 2019. i 2020. primjenjivala na visokotehnološka društva u skladu s člankom 2. stavkom 1. „Nekoliko mišljenja o aktivnoj potpori održivom i zdravom razvoju privatnog gospodarstva” (EFa [2018.] br. 33).

| (510) | Predmetno društvo nije bilo obuhvaćeno nijednom od izuzetih kategorija utvrđenih člankom 6. Privremenog pravilnika Narodne Republike Kine o porezu na korištenje gradskog zemljišta (izmijenjen 2019.). |
| --- | --- |

(510)

Predmetno društvo nije bilo obuhvaćeno nijednom od izuzetih kategorija utvrđenih člankom 6. Privremenog pravilnika Narodne Republike Kine o porezu na korištenje gradskog zemljišta (izmijenjen 2019.).

| (511) | Nadalje, isto je poduzeće bilo u potpunosti oslobođeno od plaćanja poreza na korištenje zemljišta u prvom tromjesečju 2020. na temelju „Obavijesti Općeg ureda Narodne vlade pokrajine Hubei o tiskanju i distribuciji relevantnih politika i mjera za suočavanje sa situacijom uslijed bolesti COVID-19 i za potporu malim i srednjim poduzećima u prevladavanju teškoća” (EZhengBanFa (2020.) br. 5) i „Obavijesti Narodne vlade pokrajine Hubei o tiskanju i distribuciji relevantnih politika i mjera za ubrzanje razvoja gospodarstva i društva u pokrajini Hubei” (EZhengBanFa (2020.) br. 6). |
| --- | --- |

(511)

Nadalje, isto je poduzeće bilo u potpunosti oslobođeno od plaćanja poreza na korištenje zemljišta u prvom tromjesečju 2020. na temelju „Obavijesti Općeg ureda Narodne vlade pokrajine Hubei o tiskanju i distribuciji relevantnih politika i mjera za suočavanje sa situacijom uslijed bolesti COVID-19 i za potporu malim i srednjim poduzećima u prevladavanju teškoća” (EZhengBanFa (2020.) br. 5) i „Obavijesti Narodne vlade pokrajine Hubei o tiskanju i distribuciji relevantnih politika i mjera za ubrzanje razvoja gospodarstva i društva u pokrajini Hubei” (EZhengBanFa (2020.) br. 6).

(c)   Zaključak

| (512) | Komisija je smatrala da je prethodno opisano smanjenje poreza na korištenje zemljišta za visokotehnološka društva subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. ili ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku izravnog prijenosa sredstava (povrat plaćenog poreza) ili prihoda kojih se kineska vlada odriče (neplaćeni porez), čime se dodjeljuje korist predmetnom društvu. Subvencija je specifična jer je usmjerena samo na visokotehnološka društva. |
| --- | --- |

(512)

Komisija je smatrala da je prethodno opisano smanjenje poreza na korištenje zemljišta za visokotehnološka društva subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. ili ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku izravnog prijenosa sredstava (povrat plaćenog poreza) ili prihoda kojih se kineska vlada odriče (neplaćeni porez), čime se dodjeljuje korist predmetnom društvu. Subvencija je specifična jer je usmjerena samo na visokotehnološka društva.

| (513) | Korist za primatelje jednaka je iznosu povrata/porezne uštede. Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer je društvo ostvarilo smanjenje poreza iako nije ispunjavalo nijedan od objektivnih kriterija navedenih u uvodnoj izjavi 507. |
| --- | --- |

(513)

Korist za primatelje jednaka je iznosu povrata/porezne uštede. Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer je društvo ostvarilo smanjenje poreza iako nije ispunjavalo nijedan od objektivnih kriterija navedenih u uvodnoj izjavi 507.

| (514) | Kad je riječ o oslobođenju od poreza na korištenje zemljišta u prvom tromjesečju 2020., Komisija je smatrala da ta mjera nije specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer, s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19, to oslobođenje od poreza nije bilo ograničeno na određeno poduzeće, industriju ni grupu poduzeća ili industrija, već se primjenjivalo na sve industrije. |
| --- | --- |

(514)

Kad je riječ o oslobođenju od poreza na korištenje zemljišta u prvom tromjesečju 2020., Komisija je smatrala da ta mjera nije specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer, s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19, to oslobođenje od poreza nije bilo ograničeno na određeno poduzeće, industriju ni grupu poduzeća ili industrija, već se primjenjivalo na sve industrije.

(d)   Izračun iznosa subvencije

| (515) | Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Smatralo se da je ta korist iznos koji je vraćen tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za grupu FTT subvencija utvrđena za taj posebni program bila je zanemariva. |
| --- | --- |

(515)

Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Smatralo se da je ta korist iznos koji je vraćen tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za grupu FTT subvencija utvrđena za taj posebni program bila je zanemariva.

3.7.1.6.   Ukupni iznos za sve programe oslobođenja od poreza i smanjenja poreza

| (516) | Ukupna stopa subvencije utvrđena u odnosu na sve programe povezane s porezom tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

  Oslobođenja od poreza i smanjenja poreza







  Naziv društva | Stopa subvencije |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(516)

Ukupna stopa subvencije utvrđena u odnosu na sve programe povezane s porezom tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

Oslobođenja od poreza i smanjenja poreza

Oslobođenja od poreza i smanjenja poreza

Naziv društva

Stopa subvencije

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

2,43  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,82  %

3.7.2.   Opskrba električnom energijom po sniženoj stopi

Opskrba električnom energijom po sniženoj stopi

(a)   Pravna osnova

| — | Okružnica Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme i Nacionalne energetske uprave o aktivnom promicanju tržišno usmjerenih energetskih transakcija i daljnjem poboljšanju trgovinskog mehanizma, Fa Gua Yun Xing [2018.] br. 1027, izdana 16. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

Okružnica Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme i Nacionalne energetske uprave o aktivnom promicanju tržišno usmjerenih energetskih transakcija i daljnjem poboljšanju trgovinskog mehanizma, Fa Gua Yun Xing [2018.] br. 1027, izdana 16. srpnja 2018.,

| — | nekoliko mišljenja Središnjeg odbora Komunističke partije Kine i Državnog vijeća o daljnjem produbljivanju reforme elektroenergetskog sustava (Zhong Fa [2015.] br. 9), |
| --- | --- |

—

nekoliko mišljenja Središnjeg odbora Komunističke partije Kine i Državnog vijeća o daljnjem produbljivanju reforme elektroenergetskog sustava (Zhong Fa [2015.] br. 9),

| — | Obavijest o Planu potpune liberalizacije proizvodnje i potrošnje električne energije za poslovno aktivne korisnike (Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme [2019.] br. 1105), |
| --- | --- |

—

Obavijest o Planu potpune liberalizacije proizvodnje i potrošnje električne energije za poslovno aktivne korisnike (Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme [2019.] br. 1105),

| — | Pravila o trgovanju električnom energijom za srednjoročne i dugoročne transakcije, (privremena) provedbena pravila u pokrajini Hubei od 29. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

Pravila o trgovanju električnom energijom za srednjoročne i dugoročne transakcije, (privremena) provedbena pravila u pokrajini Hubei od 29. studenoga 2019.,

| — | Pravila o trgovanju električnom energijom za srednjoročne i dugoročne transakcije u pokrajini Jiangsu, |
| --- | --- |

—

Pravila o trgovanju električnom energijom za srednjoročne i dugoročne transakcije u pokrajini Jiangsu,

| — | Obavijest Ureda za cijene pokrajine Jiangsu o opravdanoj prilagodbi strukture cijena električne energije, Su Jia Gong [2017.] br. 124, i |
| --- | --- |

—

Obavijest Ureda za cijene pokrajine Jiangsu o opravdanoj prilagodbi strukture cijena električne energije, Su Jia Gong [2017.] br. 124, i

| — | Okružnica Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o smanjenju troškova električne energije poduzeća radi potpore ponovnom pokretanju razvoja rada i proizvodnje te radi potpore reformi cijena [2020.] br. 258. |
| --- | --- |

—

Okružnica Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o smanjenju troškova električne energije poduzeća radi potpore ponovnom pokretanju razvoja rada i proizvodnje te radi potpore reformi cijena [2020.] br. 258.

(b)   Nalazi ispitnog postupka

| (517) | Sva društva u uzorku kupovala su električnu energiju. |
| --- | --- |

(517)

Sva društva u uzorku kupovala su električnu energiju.

| (518) | Za neka društva iz grupa u uzorku kupovne cijene električne energije slijedile su službene cijene za velike industrijske korisnike utvrđene na pokrajinskoj razini. Kako je utvrđeno u prethodnim ispitnim postupcima (117), opskrba električnom energijom po službeno utvrđenim cijenama ne daje posebnu prednost. |
| --- | --- |

(518)

Za neka društva iz grupa u uzorku kupovne cijene električne energije slijedile su službene cijene za velike industrijske korisnike utvrđene na pokrajinskoj razini. Kako je utvrđeno u prethodnim ispitnim postupcima (117), opskrba električnom energijom po službeno utvrđenim cijenama ne daje posebnu prednost.

117

| (519) | No Komisija je utvrdila da su društva iz ispitnog postupka u dvije grupe društava u uzorku ostvarila korist od smanjenja ili povrata/prilagodbi dijela njihovih troškova električne energije. |
| --- | --- |

(519)

No Komisija je utvrdila da su društva iz ispitnog postupka u dvije grupe društava u uzorku ostvarila korist od smanjenja ili povrata/prilagodbi dijela njihovih troškova električne energije.

| (520) | Komisija je utvrdila da su društva u jednoj od grupa u uzorku ostvarila korist od posebnih povrata/prilagodbi njihovih troškova električne energije jer im je bilo dopušteno sudjelovati u pilot-programu za „tržišno usmjerene transakcije električne energije”. Ta društva nisu imala ugovor s proizvođačem električne energije za izravnu opskrbu električnom energijom. Predmetna društva primila su povrate/prilagodbe jer su unaprijed obavijestila elektrane o svojoj potrebi za električnom energijom. |
| --- | --- |

(520)

Komisija je utvrdila da su društva u jednoj od grupa u uzorku ostvarila korist od posebnih povrata/prilagodbi njihovih troškova električne energije jer im je bilo dopušteno sudjelovati u pilot-programu za „tržišno usmjerene transakcije električne energije”. Ta društva nisu imala ugovor s proizvođačem električne energije za izravnu opskrbu električnom energijom. Predmetna društva primila su povrate/prilagodbe jer su unaprijed obavijestila elektrane o svojoj potrebi za električnom energijom.

| (521) | Komisija je nadalje utvrdila da se, kao i u prethodnim ispitnim postupcima (118), određenim društvima u ispitnom postupku dopušta kupovati električnu energiju izravno od proizvođačâ električne energije potpisivanjem ugovora o izravnoj kupnji. Takvim se ugovorima predviđa određena količina električne energije po određenoj cijeni, koja je niža od službenih cijena utvrđenih na pokrajinskoj razini za velike industrijske korisnike. |
| --- | --- |

(521)

Komisija je nadalje utvrdila da se, kao i u prethodnim ispitnim postupcima (118), određenim društvima u ispitnom postupku dopušta kupovati električnu energiju izravno od proizvođačâ električne energije potpisivanjem ugovora o izravnoj kupnji. Takvim se ugovorima predviđa određena količina električne energije po određenoj cijeni, koja je niža od službenih cijena utvrđenih na pokrajinskoj razini za velike industrijske korisnike.

118

| (522) | Mogućnost sklapanja ugovora o izravnoj opskrbi električnom energijom ili ostvarivanja koristi od povrata/prilagodbi troškova električne energije sudjelovanjem u „tržišno usmjerenim transakcijama električne energije” trenutačno nije otvorena svim velikim industrijskim korisnicima. Na nacionalnoj razini, u mišljenjima Središnjeg odbora Komunističke partije Kine i Državnog vijeća o daljnjem produbljivanju reforme elektroenergetskog sustava navodi se, primjerice, da „poduzeća koja ne posluju u skladu s nacionalnom industrijskom politikom i čiji su proizvodi i postupci izuzeti ne bi trebala sudjelovati u izravnim transakcijama (119)”. U istim se mišljenjima navodi da „nakon što se odrede standardi za pristup, trebamo i modernizirati kataloge lokalnih poduzeća za proizvodnju električne energije i trgovaca električnom energijom na malo koji zadovoljavaju standarde koje svake godine objavljuju vlade te uvesti dinamičnu regulaciju tog kataloga korisnika. Poduzeća za proizvodnju električne energije, trgovci električnom energijom na malo i korisnici u katalogu mogu se dobrovoljno registrirati pri trgovinskim institucijama kako bi postali sudionici na tržištu”. Stoga, da bi neko društvo moglo sudjelovati u sustavu izravnog trgovanja, treba zadovoljavati određene standarde i biti uključeno u „katalog korisnika”. |
| --- | --- |

(522)

Mogućnost sklapanja ugovora o izravnoj opskrbi električnom energijom ili ostvarivanja koristi od povrata/prilagodbi troškova električne energije sudjelovanjem u „tržišno usmjerenim transakcijama električne energije” trenutačno nije otvorena svim velikim industrijskim korisnicima. Na nacionalnoj razini, u mišljenjima Središnjeg odbora Komunističke partije Kine i Državnog vijeća o daljnjem produbljivanju reforme elektroenergetskog sustava navodi se, primjerice, da „poduzeća koja ne posluju u skladu s nacionalnom industrijskom politikom i čiji su proizvodi i postupci izuzeti ne bi trebala sudjelovati u izravnim transakcijama (119)”. U istim se mišljenjima navodi da „nakon što se odrede standardi za pristup, trebamo i modernizirati kataloge lokalnih poduzeća za proizvodnju električne energije i trgovaca električnom energijom na malo koji zadovoljavaju standarde koje svake godine objavljuju vlade te uvesti dinamičnu regulaciju tog kataloga korisnika. Poduzeća za proizvodnju električne energije, trgovci električnom energijom na malo i korisnici u katalogu mogu se dobrovoljno registrirati pri trgovinskim institucijama kako bi postali sudionici na tržištu”. Stoga, da bi neko društvo moglo sudjelovati u sustavu izravnog trgovanja, treba zadovoljavati određene standarde i biti uključeno u „katalog korisnika”.

119

| (523) | U praksi, pokrajine provode izravno trgovanje električnom energijom. Društva moraju pokrajinskim tijelima podnijeti zahtjev za odobrenje za sudjelovanje u pilot-programu izravnog trgovanja električnom energijom i moraju određene kriterije. Za određena društva ne provode se ni stvarni tržišni pregovori ni natječajni postupak jer se količine kupljene na temelju ugovora o izravnoj kupnji ne temelje na stvarnoj ponudi i potražnji. Naime, proizvođači i korisnici električne energije ne mogu bez ograničenja izravno prodavati i kupovati svu svoju električnu energiju. Ograničavaju ih količinske kvote koje im dodjeljuju lokalne vlasti. Nadalje, iako su proizvođači i korisnik električne energije cijene navodno dogovorili izravno ili preko posredničkih društava, račune tim društvima zapravo izdaje državno elektroenergetsko društvo. Naposljetku, svi potpisani ugovori o izravnoj kupnji moraju se dostaviti lokalnim vlastima radi pohrane u evidenciju. |
| --- | --- |

(523)

U praksi, pokrajine provode izravno trgovanje električnom energijom. Društva moraju pokrajinskim tijelima podnijeti zahtjev za odobrenje za sudjelovanje u pilot-programu izravnog trgovanja električnom energijom i moraju određene kriterije. Za određena društva ne provode se ni stvarni tržišni pregovori ni natječajni postupak jer se količine kupljene na temelju ugovora o izravnoj kupnji ne temelje na stvarnoj ponudi i potražnji. Naime, proizvođači i korisnici električne energije ne mogu bez ograničenja izravno prodavati i kupovati svu svoju električnu energiju. Ograničavaju ih količinske kvote koje im dodjeljuju lokalne vlasti. Nadalje, iako su proizvođači i korisnik električne energije cijene navodno dogovorili izravno ili preko posredničkih društava, račune tim društvima zapravo izdaje državno elektroenergetsko društvo. Naposljetku, svi potpisani ugovori o izravnoj kupnji moraju se dostaviti lokalnim vlastima radi pohrane u evidenciju.

| (524) | Kineska vlada je 2018. izdala Okružnicu Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme i Nacionalne energetske uprave o aktivnom promicanju tržišno usmjerenih energetskih transakcija i daljnjem poboljšanju trgovinskog mehanizma (Fa Gai Yun Xing [2018.] br. 1027). Iako je cilj Okružnice povećati broj izravnih transakcija na tržištu električne energije, u njoj se posebno spominju određene industrije, uključujući visokotehnološke industrije kao što je industrija KOV-ova, koje primaju potporu i ostvaruju korist od liberalizacije tržišta električne energije. Konkretno, u točki 2. odjeljka III. „Otvaranje radi omogućivanja pristupa korisnicima koji ispunjavaju uvjete” navodi se da se „industrije u nastajanju s visokom dodanom vrijednošću, primjerice u području visokih tehnologija, interneta, velikih podataka i visokokvalitetne proizvodnje, te poduzeća s posebnim prednostima i karakteristikama te visokotehnološkim sadržajem poslovanja potiču na sudjelovanje u transakcijama bez ograničenja razina napona i potrošnje energije”. |
| --- | --- |

(524)

Kineska vlada je 2018. izdala Okružnicu Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme i Nacionalne energetske uprave o aktivnom promicanju tržišno usmjerenih energetskih transakcija i daljnjem poboljšanju trgovinskog mehanizma (Fa Gai Yun Xing [2018.] br. 1027). Iako je cilj Okružnice povećati broj izravnih transakcija na tržištu električne energije, u njoj se posebno spominju određene industrije, uključujući visokotehnološke industrije kao što je industrija KOV-ova, koje primaju potporu i ostvaruju korist od liberalizacije tržišta električne energije. Konkretno, u točki 2. odjeljka III. „Otvaranje radi omogućivanja pristupa korisnicima koji ispunjavaju uvjete” navodi se da se „industrije u nastajanju s visokom dodanom vrijednošću, primjerice u području visokih tehnologija, interneta, velikih podataka i visokokvalitetne proizvodnje, te poduzeća s posebnim prednostima i karakteristikama te visokotehnološkim sadržajem poslovanja potiču na sudjelovanje u transakcijama bez ograničenja razina napona i potrošnje energije”.

| (525) | Nadalje, u Obavijesti o Planu potpune liberalizacije proizvodnje i potrošnje električne energije za poslovno aktivne korisnike [2019.] br. 1105, kojom se nastoji dodatno liberalizirati tržište električne energije, navodi se da „među poslovnim korisnicima električne energije oni koji nisu usklađeni s nacionalnim industrijskim politikama privremeno ne sudjeluju u tržišno usmjerenim transakcijama, a korisnici električne energije čiji proizvodi i postupci pripadaju ukinutim i ograničenim kategorijama Kataloga smjernica za strukturnu prilagodbu industrije moraju strogo primjenjivati trenutačnu politiku diferencijalnih cijena za električnu energiju”. |
| --- | --- |

(525)

Nadalje, u Obavijesti o Planu potpune liberalizacije proizvodnje i potrošnje električne energije za poslovno aktivne korisnike [2019.] br. 1105, kojom se nastoji dodatno liberalizirati tržište električne energije, navodi se da „među poslovnim korisnicima električne energije oni koji nisu usklađeni s nacionalnim industrijskim politikama privremeno ne sudjeluju u tržišno usmjerenim transakcijama, a korisnici električne energije čiji proizvodi i postupci pripadaju ukinutim i ograničenim kategorijama Kataloga smjernica za strukturnu prilagodbu industrije moraju strogo primjenjivati trenutačnu politiku diferencijalnih cijena za električnu energiju”.

| (526) | Stoga se na tržištu električne energije zakonodavstvom predviđa selektivna primjena „tržišno usmjerenih transakcija električne energije” koja je ograničena na određene industrije, kao što su industrije koje djeluju u skladu s nacionalnim industrijskim politikama, uz poseban naglasak na visokotehnološkim industrijama. Zbog toga te industrije plaćaju niže cijene električne energije. |
| --- | --- |

(526)

Stoga se na tržištu električne energije zakonodavstvom predviđa selektivna primjena „tržišno usmjerenih transakcija električne energije” koja je ograničena na određene industrije, kao što su industrije koje djeluju u skladu s nacionalnim industrijskim politikama, uz poseban naglasak na visokotehnološkim industrijama. Zbog toga te industrije plaćaju niže cijene električne energije.

| (527) | Komisija je utvrdila i da su određena društva u ispitnom postupku ostvarila korist od povrata/prilagodbi njihovih troškova električne energije u razdoblju od ožujka do lipnja 2020. na temelju nacionalne politike (120) kojom se nastojalo rasteretiti društva uslijed pandemije bolesti COVID-19. Komisija tu mjeru nije smatrala specifičnom. |
| --- | --- |

(527)

Komisija je utvrdila i da su određena društva u ispitnom postupku ostvarila korist od povrata/prilagodbi njihovih troškova električne energije u razdoblju od ožujka do lipnja 2020. na temelju nacionalne politike (120) kojom se nastojalo rasteretiti društva uslijed pandemije bolesti COVID-19. Komisija tu mjeru nije smatrala specifičnom.

120

(c)   Zaključak

| (528) | Komisija je smatrala da su snižene cijene električne energije i povrati/prilagodbe koji proizlaze iz sudjelovanja u „tržišno usmjerenim transakcijama električne energije”, neovisno o tome odvijaju li se na temelju ugovora o izravnoj opskrbi električnom energijom, od kojih su društva u uzorku ostvarila korist subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada (kao operator mreže) odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je uštedi troškova električne energije na temelju sniženih cijena električne energije koje su dogovorene u okviru ugovora o izravnoj opskrbi električnom energijom ili povrata/prilagodbi zbog sudjelovanja u pilot-projektu za „tržišno usmjerene transakcije električne energije” s obzirom na to da se električna energija pružala po cijeni nižoj od uobičajene cijene električne mreže koju plaćaju drugi veliki industrijski korisnici kojima država ne dopušta sudjelovanje u „tržišno usmjerenim transakcijama” radi opskrbe električnom energijom. |
| --- | --- |

(528)

Komisija je smatrala da su snižene cijene električne energije i povrati/prilagodbe koji proizlaze iz sudjelovanja u „tržišno usmjerenim transakcijama električne energije”, neovisno o tome odvijaju li se na temelju ugovora o izravnoj opskrbi električnom energijom, od kojih su društva u uzorku ostvarila korist subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada (kao operator mreže) odriče, čime se dodjeljuje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je uštedi troškova električne energije na temelju sniženih cijena električne energije koje su dogovorene u okviru ugovora o izravnoj opskrbi električnom energijom ili povrata/prilagodbi zbog sudjelovanja u pilot-projektu za „tržišno usmjerene transakcije električne energije” s obzirom na to da se električna energija pružala po cijeni nižoj od uobičajene cijene električne mreže koju plaćaju drugi veliki industrijski korisnici kojima država ne dopušta sudjelovanje u „tržišno usmjerenim transakcijama” radi opskrbe električnom energijom.

| (529) | Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer je u samom zakonodavstvu primjena tog programa ograničena samo na poduzeća koja ispunjavaju određene ciljeve industrijske politike koju je odredila država i čiji proizvodi ili postupci nisu izuzeti kao neprihvatljivi. |
| --- | --- |

(529)

Ta je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe jer je u samom zakonodavstvu primjena tog programa ograničena samo na poduzeća koja ispunjavaju određene ciljeve industrijske politike koju je odredila država i čiji proizvodi ili postupci nisu izuzeti kao neprihvatljivi.

| (530) | Stoga je Komisija zaključila da se program subvencija provodio tijekom razdoblja ispitnog postupka i da je specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(530)

Stoga je Komisija zaključila da se program subvencija provodio tijekom razdoblja ispitnog postupka i da je specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. osnovne uredbe.

(d)   Izračun iznosa subvencije

| (531) | Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ta je korist izračunana kao razlika između ukupne plative cijene električne energije prema službenoj cijeni električne energije i ukupne cijene električne energije koju su platile grupe društava u uzorku po sniženoj stopi i/ili uz odbitke na temelju raznih vrsta povrata/prilagodbi. |
| --- | --- |

(531)

Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist za primatelje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ta je korist izračunana kao razlika između ukupne plative cijene električne energije prema službenoj cijeni električne energije i ukupne cijene električne energije koju su platile grupe društava u uzorku po sniženoj stopi i/ili uz odbitke na temelju raznih vrsta povrata/prilagodbi.

| (532) | Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

  Opskrba električnom energijom po sniženoj stopi







  Naziv društva | Stopa subvencije |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(532)

Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

Opskrba električnom energijom po sniženoj stopi

Opskrba električnom energijom po sniženoj stopi

Naziv društva

Stopa subvencije

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,18  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,06  %

3.8.   Opskrba robom uz naknadu manju od primjerene

Opskrba robom uz naknadu manju od primjerene

3.8.1.   Osiguravanje zemljišta uz naknadu manju od primjerene

Osiguravanje zemljišta uz naknadu manju od primjerene

| (533) | Sve zemljište u NRK-u nalazi se u vlasništvu ili države ili kolektiva, koji čine sela ili gradovi, prije nego što se zakonsko pravo na njega ili jednako pravo na imovinu koja glasi na drugu osobu može patentirati ili dodijeliti pravnim ili fizičkim osobama. Sve zemljišne čestice na urbaniziranim područjima u vlasništvu su države, a sve zemljišne čestice na ruralnim područjima u vlasništvu su sela ili gradova u kojima se nalaze. |
| --- | --- |

(533)

Sve zemljište u NRK-u nalazi se u vlasništvu ili države ili kolektiva, koji čine sela ili gradovi, prije nego što se zakonsko pravo na njega ili jednako pravo na imovinu koja glasi na drugu osobu može patentirati ili dodijeliti pravnim ili fizičkim osobama. Sve zemljišne čestice na urbaniziranim područjima u vlasništvu su države, a sve zemljišne čestice na ruralnim područjima u vlasništvu su sela ili gradova u kojima se nalaze.

| (534) | Međutim, u skladu s ustavnim zakonom NRK-a i Zakonom o zemljištu, društva i pojedinci mogu kupiti „prava korištenja zemljišta”. Za industrijsko zemljište trajanje zakupa obično iznosi 50 godina i moguće ga je obnoviti na dodatnih 50 godina. |
| --- | --- |

(534)

Međutim, u skladu s ustavnim zakonom NRK-a i Zakonom o zemljištu, društva i pojedinci mogu kupiti „prava korištenja zemljišta”. Za industrijsko zemljište trajanje zakupa obično iznosi 50 godina i moguće ga je obnoviti na dodatnih 50 godina.

| (535) | Prema kineskoj vladi člankom 137. Zakona o vlasništvu Narodne Republike Kine „pravo korištenja zemljišta za potrebe industrije, gospodarske djelatnosti, zabave ili komercijalnih stambenih zgrada itd. odnosno pravo korištenja zemljišta za koje su predviđena dva ili više korisnika prenosi se u okviru dražbe, poziva na dostavu ponuda ili neke druge metode javnog podnošenja ponuda”. Nadalje, kineska vlada poziva se na članak 3. Privremenog pravilnika Narodne Republike Kine o ustupanju i prijenosu prava korištenja državnog zemljišta na gradskim područjima. Tim se člankom propisuje da, „ako zakonom nije predviđeno drukčije, svako društvo, poduzeće, druga organizacija i pojedinac u Narodnoj Republici Kini ili izvan nje može steći pravo na korištenje zemljišta i sudjelovati u razvoju, korištenju i upravljanju zemljištem u skladu s odredbama ovih uredaba”. |
| --- | --- |

(535)

Prema kineskoj vladi člankom 137. Zakona o vlasništvu Narodne Republike Kine „pravo korištenja zemljišta za potrebe industrije, gospodarske djelatnosti, zabave ili komercijalnih stambenih zgrada itd. odnosno pravo korištenja zemljišta za koje su predviđena dva ili više korisnika prenosi se u okviru dražbe, poziva na dostavu ponuda ili neke druge metode javnog podnošenja ponuda”. Nadalje, kineska vlada poziva se na članak 3. Privremenog pravilnika Narodne Republike Kine o ustupanju i prijenosu prava korištenja državnog zemljišta na gradskim područjima. Tim se člankom propisuje da, „ako zakonom nije predviđeno drukčije, svako društvo, poduzeće, druga organizacija i pojedinac u Narodnoj Republici Kini ili izvan nje može steći pravo na korištenje zemljišta i sudjelovati u razvoju, korištenju i upravljanju zemljištem u skladu s odredbama ovih uredaba”.

(a)   Pravna osnova

| (536) | Ustupanje prava korištenja zemljišta u Kini regulirano je Zakonom Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem. Osim toga, i sljedeći su dokumenti dio pravne osnove:






  — | Zakon Narodne Republike Kine o imovini (Uredba br. 62 Predsjednika Narodne Republike Kine), |
| --- | --- | --- |

(536)

Ustupanje prava korištenja zemljišta u Kini regulirano je Zakonom Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem. Osim toga, i sljedeći su dokumenti dio pravne osnove:

—

Zakon Narodne Republike Kine o imovini (Uredba br. 62 Predsjednika Narodne Republike Kine),

| — | Zakon Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem (Uredba br. 28 Predsjednika Narodne Republike Kine), |
| --- | --- |

—

Zakon Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem (Uredba br. 28 Predsjednika Narodne Republike Kine),

| — | Zakon Narodne Republike Kine o upravljanju nekretninama na gradskim područjima (Uredba br. 18 Predsjednika Narodne Republike Kine), |
| --- | --- |

—

Zakon Narodne Republike Kine o upravljanju nekretninama na gradskim područjima (Uredba br. 18 Predsjednika Narodne Republike Kine),

| — | Privremeni pravilnik Narodne Republike Kine o ustupanju i prijenosu prava korištenja državnog zemljišta na gradskim područjima (Dekret br. 55 Državnog vijeća Narodne Republike Kine), |
| --- | --- |

—

Privremeni pravilnik Narodne Republike Kine o ustupanju i prijenosu prava korištenja državnog zemljišta na gradskim područjima (Dekret br. 55 Državnog vijeća Narodne Republike Kine),

| — | Uredba o provedbi Zakona Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem (Uredba br. 653 Državnog vijeća Narodne Republike Kine [2014.]), |
| --- | --- |

—

Uredba o provedbi Zakona Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem (Uredba br. 653 Državnog vijeća Narodne Republike Kine [2014.]),

| — | Odredba o ustupanju prava korištenja državnog građevinskog zemljišta u okviru poziva na dostavu ponuda, dražbe i licitacije (Priopćenje br. 39 Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire (CSRC)), i |
| --- | --- |

—

Odredba o ustupanju prava korištenja državnog građevinskog zemljišta u okviru poziva na dostavu ponuda, dražbe i licitacije (Priopćenje br. 39 Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire (CSRC)), i

| — | Obavijest Državnog vijeća o relevantnim pitanjima povezanima s jačanjem kontrole zemljišta (Guo Fa (2006.) br. 31). |
| --- | --- |

—

Obavijest Državnog vijeća o relevantnim pitanjima povezanima s jačanjem kontrole zemljišta (Guo Fa (2006.) br. 31).

(b)   Nalazi ispitnog postupka

| (537) | U skladu s člankom 10. „Odredbe o ustupanju prava korištenja državnog građevinskog zemljišta u okviru poziva na dostavu ponuda, dražbe i licitacije”, lokalna nadležna tijela određuju cijene zemljišta na temelju sustava vrednovanja gradskog zemljišta, koji se ažurira tek svake tri godine, te vladine industrijske politike. |
| --- | --- |

(537)

U skladu s člankom 10. „Odredbe o ustupanju prava korištenja državnog građevinskog zemljišta u okviru poziva na dostavu ponuda, dražbe i licitacije”, lokalna nadležna tijela određuju cijene zemljišta na temelju sustava vrednovanja gradskog zemljišta, koji se ažurira tek svake tri godine, te vladine industrijske politike.

| (538) | U prethodnim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila da cijene plaćene za prava korištenja zemljišta u NRK-u nisu bile reprezentativne u odnosu na tržišnu cijenu utvrđenu na temelju ponude i potražnje na slobodnom tržištu jer je utvrđeno da je sustav dražbe nejasan, netransparentan i da ne funkcionira u praksi te je utvrđeno da nadležna tijela proizvoljno određuju cijene. (121) Kako je spomenuto u prethodnoj uvodnoj izjavi, tijela određuju cijene u skladu sa Sustavom procjene gradskog zemljišta, koji ih upućuje da uz ostale kriterije za određivanje cijene industrijskog zemljišta uzmu u obzir i industrijsku politiku. |
| --- | --- |

(538)

U prethodnim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila da cijene plaćene za prava korištenja zemljišta u NRK-u nisu bile reprezentativne u odnosu na tržišnu cijenu utvrđenu na temelju ponude i potražnje na slobodnom tržištu jer je utvrđeno da je sustav dražbe nejasan, netransparentan i da ne funkcionira u praksi te je utvrđeno da nadležna tijela proizvoljno određuju cijene. (121) Kako je spomenuto u prethodnoj uvodnoj izjavi, tijela određuju cijene u skladu sa Sustavom procjene gradskog zemljišta, koji ih upućuje da uz ostale kriterije za određivanje cijene industrijskog zemljišta uzmu u obzir i industrijsku politiku.

121

| (539) | U ovom ispitnom postupku nisu uočene nikakve vidljive promjene u tom pogledu. Primjerice, Komisija je utvrdila da je većina društava u uzorku dobila prava korištenja zemljišta tako što su ih dodijelila lokalna tijela, a ne u okviru natječajnog postupka. |
| --- | --- |

(539)

U ovom ispitnom postupku nisu uočene nikakve vidljive promjene u tom pogledu. Primjerice, Komisija je utvrdila da je većina društava u uzorku dobila prava korištenja zemljišta tako što su ih dodijelila lokalna tijela, a ne u okviru natječajnog postupka.

| (540) | Prethodni dokazi u suprotnosti su s tvrdnjama kineske vlade da su cijene koje se plaćaju za pravo korištenja zemljišta u NRK-u reprezentativne tržišne cijene utvrđene ponudom i potražnjom na slobodnom tržištu. |
| --- | --- |

(540)

Prethodni dokazi u suprotnosti su s tvrdnjama kineske vlade da su cijene koje se plaćaju za pravo korištenja zemljišta u NRK-u reprezentativne tržišne cijene utvrđene ponudom i potražnjom na slobodnom tržištu.

(c)   Zaključak

| (541) | Nalazi iz ovog ispitnog postupka pokazuju da je stanje u pogledu stjecanja prava korištenja zemljišta u NRK-u netransparentno te da su nadležna tijela proizvoljno određivala cijene. |
| --- | --- |

(541)

Nalazi iz ovog ispitnog postupka pokazuju da je stanje u pogledu stjecanja prava korištenja zemljišta u NRK-u netransparentno te da su nadležna tijela proizvoljno određivala cijene.

| (542) | Stoga bi ustupanje prava korištenja zemljišta koje osigurava kineska vlada trebalo smatrati subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe u obliku davanja robe na temelju kojeg društva primatelji ostvaruju korist. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 537. do 540., u NRK-u ne postoji funkcionalno tržište zemljišta, a primjenom vanjske referentne vrijednosti (vidjeti uvodne izjave od 549. do 551. u nastavku) pokazuje se da je iznos koji su proizvođači izvoznici u uzorku platili za prava korištenja zemljišta mnogo niži od uobičajene tržišne cijene. |
| --- | --- |

(542)

Stoga bi ustupanje prava korištenja zemljišta koje osigurava kineska vlada trebalo smatrati subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe u obliku davanja robe na temelju kojeg društva primatelji ostvaruju korist. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 537. do 540., u NRK-u ne postoji funkcionalno tržište zemljišta, a primjenom vanjske referentne vrijednosti (vidjeti uvodne izjave od 549. do 551. u nastavku) pokazuje se da je iznos koji su proizvođači izvoznici u uzorku platili za prava korištenja zemljišta mnogo niži od uobičajene tržišne cijene.

| (543) | U kontekstu povlaštenog pristupa industrijskom zemljištu za društva koja pripadaju određenim industrijama Komisija je napomenula da se u slučaju cijene koju određuju lokalna nadležna tijela mora uzeti u obzir vladina industrijska politika, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 538. U okviru te industrijske politike industrija KOV-ova navedena je kao poticana industrija (122). Isto tako, prema Odluci br. 40 Državnog vijeća javna tijela pri pružanju zemljišta uzimaju u obzir Katalog smjernica za restrukturiranje industrije te industrijske politike. U članku XVIII. Odluke br. 40 jasno se navodi da industrije koje su „ograničene” neće imati pristup pravima korištenja zemljišta. Iz toga slijedi da je subvencija specifična u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkama (a) i (c) osnovne uredbe jer je povlašteno ustupanje zemljišta ograničeno na društva koja pripadaju određenim industrijama, u ovom slučaju sektoru KOV-ova, a vladina praksa u tom području nejasna je i netransparentna. |
| --- | --- |

(543)

U kontekstu povlaštenog pristupa industrijskom zemljištu za društva koja pripadaju određenim industrijama Komisija je napomenula da se u slučaju cijene koju određuju lokalna nadležna tijela mora uzeti u obzir vladina industrijska politika, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 538. U okviru te industrijske politike industrija KOV-ova navedena je kao poticana industrija (122). Isto tako, prema Odluci br. 40 Državnog vijeća javna tijela pri pružanju zemljišta uzimaju u obzir Katalog smjernica za restrukturiranje industrije te industrijske politike. U članku XVIII. Odluke br. 40 jasno se navodi da industrije koje su „ograničene” neće imati pristup pravima korištenja zemljišta. Iz toga slijedi da je subvencija specifična u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkama (a) i (c) osnovne uredbe jer je povlašteno ustupanje zemljišta ograničeno na društva koja pripadaju određenim industrijama, u ovom slučaju sektoru KOV-ova, a vladina praksa u tom području nejasna je i netransparentna.

122

| (544) | Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da društva u uzorku nisu ostvarila korist od osiguranja prava korištenja zemljišta jer u NRK-u postoji slobodno tržište zemljišta. U tom je pogledu uputila na članak 347. Građanskog zakonika NRK-a, u kojem se navodi da „ako se zemljište upotrebljava u industrijske, poslovne, turističke ili zabavne svrhe, kao stambeni objekt ili za druge svrhe ostvarivanja dobiti, ili ako dvije ili više osoba žele koristiti isto zemljište, pravo korištenja zemljišta za izgradnju dodjeljuje se u okviru poziva na dostavu ponuda, dražbe ili neke druge metode javnog podnošenja ponuda. Cijena zemljišta određuje se tržišnim natjecanjem”. |
| --- | --- |

(544)

Nakon konačne objave kineska vlada tvrdila je da društva u uzorku nisu ostvarila korist od osiguranja prava korištenja zemljišta jer u NRK-u postoji slobodno tržište zemljišta. U tom je pogledu uputila na članak 347. Građanskog zakonika NRK-a, u kojem se navodi da „ako se zemljište upotrebljava u industrijske, poslovne, turističke ili zabavne svrhe, kao stambeni objekt ili za druge svrhe ostvarivanja dobiti, ili ako dvije ili više osoba žele koristiti isto zemljište, pravo korištenja zemljišta za izgradnju dodjeljuje se u okviru poziva na dostavu ponuda, dražbe ili neke druge metode javnog podnošenja ponuda. Cijena zemljišta određuje se tržišnim natjecanjem”.

| (545) | Komisija je utvrdila da iako postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem natječajnih postupaka, te se odredbe često ne poštuju, a neki kupci dobivaju zemljište besplatno ili po stopama nižima od tržišnih stopa (123). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (124). |
| --- | --- |

(545)

Komisija je utvrdila da iako postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem natječajnih postupaka, te se odredbe često ne poštuju, a neki kupci dobivaju zemljište besplatno ili po stopama nižima od tržišnih stopa (123). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (124).

123

124

| (546) | Nadalje, kineska vlada nije se složila s Komisijinim stajalištem da su mjere specifične jer u NRK-u ni za jednu industriju ne postoji posebna politika o zemljištu. Ustvrdila je i da se Odlukom br. 40 od javnih tijela ne zahtijeva da osiguraju davanje zemljišta poticanim industrijama. |
| --- | --- |

(546)

Nadalje, kineska vlada nije se složila s Komisijinim stajalištem da su mjere specifične jer u NRK-u ni za jednu industriju ne postoji posebna politika o zemljištu. Ustvrdila je i da se Odlukom br. 40 od javnih tijela ne zahtijeva da osiguraju davanje zemljišta poticanim industrijama.

| (547) | U tom pogledu, u članku XII. Odluke br. 40 Državnog vijeća navodi se da je „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije” bitna referenca za usmjeravanje ulaganja, vladino upravljanje projektima ulaganja te kreiranje i provedbu poreznih, kreditnih i zemljišnih (dodano naglašavanje) politika, kao i onih u pogledu uvoza i izvoza. Nadalje, u uvodu u Odluku br. 40 navodi se da „svi predmetni odjeli moraju ubrzati korake koje poduzimaju za kreiranje te izmjenu i dopunu relevantnih politika u pogledu poreza, kredita, zemljišta (dodano naglašavanje), uvoza i izvoza itd., te ojačati koordinaciju s industrijskim politikama kako bi dodatno usavršili sustav politika promicanja restrukturiranja industrije”. Stoga je jasno da javna tijela pri pružanju zemljišta društvima moraju uzeti u obzir Katalog smjernica za restrukturiranje industrije i industrijske politike. U članku XVIII. Odluke br. 40 navodi se da za ograničene industrije „odjeli koji upravljaju ulaganjima ne preispituju, odobravaju niti evidentiraju, nijedna financijska institucija ne može odobriti zajam, nijedan drugi odjel koji upravlja zemljištem, urbanizmom i građevinarstvom, zaštitom okoliša, provjerom kvalitete, gašenjem požara, carinama, industrijom i trgovinom itd. ne može proći relevantne postupke” (dodano naglašavanje). Stoga odjeli koji upravljaju zemljištem ne smiju osiguravati zemljište ograničenim industrijama. Kad se tumače s obzirom na Katalog smjernica za restrukturiranje industrije, navedene odredbe Odluke br. 40 ukazuju na jasnu poveznicu između industrijskih politika za poticane industrije i politike osiguranja zemljišta. Stoga je tvrdnja CCCME-a odbačena. |
| --- | --- |

(547)

U tom pogledu, u članku XII. Odluke br. 40 Državnog vijeća navodi se da je „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije” bitna referenca za usmjeravanje ulaganja, vladino upravljanje projektima ulaganja te kreiranje i provedbu poreznih, kreditnih i zemljišnih (dodano naglašavanje) politika, kao i onih u pogledu uvoza i izvoza. Nadalje, u uvodu u Odluku br. 40 navodi se da „svi predmetni odjeli moraju ubrzati korake koje poduzimaju za kreiranje te izmjenu i dopunu relevantnih politika u pogledu poreza, kredita, zemljišta (dodano naglašavanje), uvoza i izvoza itd., te ojačati koordinaciju s industrijskim politikama kako bi dodatno usavršili sustav politika promicanja restrukturiranja industrije”. Stoga je jasno da javna tijela pri pružanju zemljišta društvima moraju uzeti u obzir Katalog smjernica za restrukturiranje industrije i industrijske politike. U članku XVIII. Odluke br. 40 navodi se da za ograničene industrije „odjeli koji upravljaju ulaganjima ne preispituju, odobravaju niti evidentiraju, nijedna financijska institucija ne može odobriti zajam, nijedan drugi odjel koji upravlja zemljištem, urbanizmom i građevinarstvom, zaštitom okoliša, provjerom kvalitete, gašenjem požara, carinama, industrijom i trgovinom itd. ne može proći relevantne postupke” (dodano naglašavanje). Stoga odjeli koji upravljaju zemljištem ne smiju osiguravati zemljište ograničenim industrijama. Kad se tumače s obzirom na Katalog smjernica za restrukturiranje industrije, navedene odredbe Odluke br. 40 ukazuju na jasnu poveznicu između industrijskih politika za poticane industrije i politike osiguranja zemljišta. Stoga je tvrdnja CCCME-a odbačena.

dodano naglašavanje

| (548) | Posljedično, Komisija je smatrala da se protiv te subvencije mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(548)

Posljedično, Komisija je smatrala da se protiv te subvencije mogu uvesti kompenzacijske mjere.

(d)   Izračun iznosa subvencije

| (549) | Kao i u prethodnim ispitnim postupcima (125) te u skladu s člankom 6. točkom (d) podtočkom ii. osnovne uredbe kao vanjska referentna vrijednost (126) upotrijebljene su cijene Posebnog carinskog područja Tajvana, Penghua, Kinmena i Matsua („Kineski Taipei”). Korist koju su primatelji ostvarili izračunava se uzimajući u obzir razliku između stvarnog iznosa koji je za prava korištenja zemljišta platio svaki proizvođač izvoznik u uzorku (tj. stvarno plaćene cijene kako je navedena u ugovoru i, ako je primjenjivo, cijene navedene u ugovoru umanjene za iznos povrata/bespovratnih sredstava lokalnih vlasti) i iznosa koji bi obično bio plaćen na temelju referentne vrijednosti Kineskog Taipeija. |
| --- | --- |

(549)

Kao i u prethodnim ispitnim postupcima (125) te u skladu s člankom 6. točkom (d) podtočkom ii. osnovne uredbe kao vanjska referentna vrijednost (126) upotrijebljene su cijene Posebnog carinskog područja Tajvana, Penghua, Kinmena i Matsua („Kineski Taipei”). Korist koju su primatelji ostvarili izračunava se uzimajući u obzir razliku između stvarnog iznosa koji je za prava korištenja zemljišta platio svaki proizvođač izvoznik u uzorku (tj. stvarno plaćene cijene kako je navedena u ugovoru i, ako je primjenjivo, cijene navedene u ugovoru umanjene za iznos povrata/bespovratnih sredstava lokalnih vlasti) i iznosa koji bi obično bio plaćen na temelju referentne vrijednosti Kineskog Taipeija.

125

126

| (550) | Komisija smatra Kineski Taipei primjerenim vanjskim referentnim mjerilom zbog sljedećih razloga:






  — | usporedive razine gospodarskog razvoja, BDP-a i gospodarske strukture Kineskog Taipeija i većine kineskih pokrajina i gradova u NRK-u u kojima proizvođači izvoznici u uzorku imaju sjedište, |
| --- | --- | --- |

(550)

Komisija smatra Kineski Taipei primjerenim vanjskim referentnim mjerilom zbog sljedećih razloga:

—

usporedive razine gospodarskog razvoja, BDP-a i gospodarske strukture Kineskog Taipeija i većine kineskih pokrajina i gradova u NRK-u u kojima proizvođači izvoznici u uzorku imaju sjedište,

| — | fizičke blizine NRK-a i Kineskog Taipeija, |
| --- | --- |

—

fizičke blizine NRK-a i Kineskog Taipeija,

| — | visokog stupnja industrijske infrastrukture u Kineskom Taipeiju i mnogim pokrajinama NRK-a, |
| --- | --- |

—

visokog stupnja industrijske infrastrukture u Kineskom Taipeiju i mnogim pokrajinama NRK-a,

| — | snažnih gospodarskih veza i prekogranične trgovine između Kineskog Taipeija i NRK-a, |
| --- | --- |

—

snažnih gospodarskih veza i prekogranične trgovine između Kineskog Taipeija i NRK-a,

| — | visoke gustoće naseljenosti u mnogim pokrajinama NRK-a i u Kineskom Taipeiju, |
| --- | --- |

—

visoke gustoće naseljenosti u mnogim pokrajinama NRK-a i u Kineskom Taipeiju,

| — | sličnosti vrste zemljišta i transakcija koje se koriste za izračun relevantne referentne vrijednosti u Kineskom Taipeiju i istih elemenata u NRK-u, i |
| --- | --- |

—

sličnosti vrste zemljišta i transakcija koje se koriste za izračun relevantne referentne vrijednosti u Kineskom Taipeiju i istih elemenata u NRK-u, i

| — | zajedničkih demografskih, jezičnih i kulturnih obilježja Kineskog Taipeija i NRK-a. |
| --- | --- |

—

zajedničkih demografskih, jezičnih i kulturnih obilježja Kineskog Taipeija i NRK-a.

| (551) | Na temelju metode primijenjene u prethodnim ispitnim postupcima (127) i u nedostatku prikladnijih informacija u tom kontekstu Komisija je upotrijebila prosječnu cijenu kvadratnog metra zemljišta utvrđenu u šest oblasti Kineskog Taipeija u kojima se nalazi većina tajvanskih industrijskih parkova (tj. Taipei, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan i Hsinchu) usklađenu za inflaciju i promjenu BDP-a od dana sklapanja predmetnih ugovora o pravu korištenja zemljišta. Budući da se svi proizvođači izvoznici u uzorku nalaze u industrijskim zonama u NRK-u, Komisija je smatrala primjerenim odrediti referentnu vrijednost i za transakcije koje su se odvijale u industrijskoj zoni. Informacije o cijenama industrijskog zemljišta od 2013. preuzete su s internetskih stranica Ureda za industriju pri Ministarstvu gospodarstva Tajvana (128). Cijene za prethodne godine ispravljene su na temelju stopa inflacije i promjene BDP-a po stanovniku po tekućim cijenama u američkim dolarima za Tajvan prema podacima MMF-a. |
| --- | --- |

(551)

Na temelju metode primijenjene u prethodnim ispitnim postupcima (127) i u nedostatku prikladnijih informacija u tom kontekstu Komisija je upotrijebila prosječnu cijenu kvadratnog metra zemljišta utvrđenu u šest oblasti Kineskog Taipeija u kojima se nalazi većina tajvanskih industrijskih parkova (tj. Taipei, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan i Hsinchu) usklađenu za inflaciju i promjenu BDP-a od dana sklapanja predmetnih ugovora o pravu korištenja zemljišta. Budući da se svi proizvođači izvoznici u uzorku nalaze u industrijskim zonama u NRK-u, Komisija je smatrala primjerenim odrediti referentnu vrijednost i za transakcije koje su se odvijale u industrijskoj zoni. Informacije o cijenama industrijskog zemljišta od 2013. preuzete su s internetskih stranica Ureda za industriju pri Ministarstvu gospodarstva Tajvana (128). Cijene za prethodne godine ispravljene su na temelju stopa inflacije i promjene BDP-a po stanovniku po tekućim cijenama u američkim dolarima za Tajvan prema podacima MMF-a.

127

128

| (552) | Nakon konačne objave kineska vlada nije se složila s upotrebom referentne vrijednosti izvan kontinentalne Kine, što je dovelo do izračuna koristi koji nije u skladu s člankom 6. točkom (d) osnovne uredbe i člankom 14. točkom (d) Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama. Kineska vlada tvrdila je da u kontinentalnoj Kini postoje nenarušene referentne vrijednosti jer se prava korištenja zemljišta prenose javnim podnošenjem ponuda ili dražbom u skladu sa Zakonom o upravljanju zemljištem i da je, s obzirom na to da ih privatna društva koja imaju prava korištenja zemljišta mogu dati u zakup ili prodati nepovezanim kupcima, Komisija trebala upotrijebiti cijene u kontinentalnoj Kini kao referentne vrijednosti. Usto je tvrdila da činjenica da se cijene određuju konkurentnim natječajem i pregovorima osigurava da nisu narušene, već da odražavaju odgovarajuću cijenu na tržištu. |
| --- | --- |

(552)

Nakon konačne objave kineska vlada nije se složila s upotrebom referentne vrijednosti izvan kontinentalne Kine, što je dovelo do izračuna koristi koji nije u skladu s člankom 6. točkom (d) osnovne uredbe i člankom 14. točkom (d) Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama. Kineska vlada tvrdila je da u kontinentalnoj Kini postoje nenarušene referentne vrijednosti jer se prava korištenja zemljišta prenose javnim podnošenjem ponuda ili dražbom u skladu sa Zakonom o upravljanju zemljištem i da je, s obzirom na to da ih privatna društva koja imaju prava korištenja zemljišta mogu dati u zakup ili prodati nepovezanim kupcima, Komisija trebala upotrijebiti cijene u kontinentalnoj Kini kao referentne vrijednosti. Usto je tvrdila da činjenica da se cijene određuju konkurentnim natječajem i pregovorima osigurava da nisu narušene, već da odražavaju odgovarajuću cijenu na tržištu.

| (553) | Međutim, kineska vlada nije dostavila nikakve statističke ili druge podatke koji bi Komisiji omogućili da ispita prijedlog upotrebe cijena po kojima privatna društva daju u zakup ili preprodaju prava korištenja zemljišta. Komisija nije mogla pronaći nikakve javno dostupne podatke ni o toj temi. Također, čak i da su takve informacije primljene, one bi se odnosile samo na sekundarno tržište prijenosa, s obzirom na to da na primarnom tržištu postoji samo jedan sudionik (tj. prava korištenja zemljišta uvijek izvorno dodjeljuje kineska vlada). Primarno tržište izvornih dodjela na 50 godina doista se razlikuje od zakupa na sekundarnom tržištu koji bi uobičajeno trebao puno kraće trajati ili barem imati drugačije klauzule o revalorizaciji, raskidu itd. Stoga se Komisija nastavila oslanjati na informacije dostupne za primarno tržište, s obzirom na to da se ono ispituje u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(553)

Međutim, kineska vlada nije dostavila nikakve statističke ili druge podatke koji bi Komisiji omogućili da ispita prijedlog upotrebe cijena po kojima privatna društva daju u zakup ili preprodaju prava korištenja zemljišta. Komisija nije mogla pronaći nikakve javno dostupne podatke ni o toj temi. Također, čak i da su takve informacije primljene, one bi se odnosile samo na sekundarno tržište prijenosa, s obzirom na to da na primarnom tržištu postoji samo jedan sudionik (tj. prava korištenja zemljišta uvijek izvorno dodjeljuje kineska vlada). Primarno tržište izvornih dodjela na 50 godina doista se razlikuje od zakupa na sekundarnom tržištu koji bi uobičajeno trebao puno kraće trajati ili barem imati drugačije klauzule o revalorizaciji, raskidu itd. Stoga se Komisija nastavila oslanjati na informacije dostupne za primarno tržište, s obzirom na to da se ono ispituje u ovom predmetu.

| (554) | Nadalje, kineska vlada tvrdila je da, ako se već treba upotrebljavati referentna vrijednost izvan kontinentalne Kine, metoda usporedbe koju je primijenila Komisija i odabir Kineskog Taipeija nisu bili ispravni. Prvo, Komisija nije točno usporedila određena obilježja Kineskog Taipeija, kao što su gospodarski razvoj, stanje industrijske infrastrukture itd. s obilježjima pokrajina i gradova u kontinentalnoj Kini jer ta tržišta nisu slična. Drugo, kineska vlada tvrdila je da cijene zemljišta u Kineskom Taipeiju nisu povezane s prevladavajućim tržišnim uvjetima u kontinentalnoj Kini kako se zahtijeva člankom 14. točkom (d) Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama jer se u Kineskom Taipeiju zemljište mora kupiti, a u kontinentalnoj se Kini ono iznajmljuje na 50 godina. Nadalje, gustoća naseljenosti, veličina i BDP kontinentalne Kine i Kineskog Taipeija vrlo se razlikuju i stoga ta tržišta nisu usporediva. Primjerice, 2020. gustoća naseljenosti u Kini bila je 149 osoba po kvadratnom kilometru zemljišta, a u Kineskom Taipeiju 650 osoba po kvadratnom kilometru zemljišta. Osim toga, veličina Kineskog Taipeija iznosi otprilike 36 197 km2, što je mnogo manje od predmetnih pokrajina kao što su Hubei (185 900 km2) i Jiangsu (102 600 km2). Stoga je kineska vlada tvrdila da su potrebne prilagodbe kako bi se odrazili ti čimbenici. Nadalje je tvrdila da nisu učinjene prilagodbe s obzirom na inflaciju te je zatražila detaljnu objavu podataka na kojima se temelji izračun referentne vrijednosti, posebice u odnosu na upotrijebljenu referentnu vrijednost cijena u Kineskom Taipeiju i podatke za prilagodbu iz prethodnih godina. |
| --- | --- |

(554)

Nadalje, kineska vlada tvrdila je da, ako se već treba upotrebljavati referentna vrijednost izvan kontinentalne Kine, metoda usporedbe koju je primijenila Komisija i odabir Kineskog Taipeija nisu bili ispravni. Prvo, Komisija nije točno usporedila određena obilježja Kineskog Taipeija, kao što su gospodarski razvoj, stanje industrijske infrastrukture itd. s obilježjima pokrajina i gradova u kontinentalnoj Kini jer ta tržišta nisu slična. Drugo, kineska vlada tvrdila je da cijene zemljišta u Kineskom Taipeiju nisu povezane s prevladavajućim tržišnim uvjetima u kontinentalnoj Kini kako se zahtijeva člankom 14. točkom (d) Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama jer se u Kineskom Taipeiju zemljište mora kupiti, a u kontinentalnoj se Kini ono iznajmljuje na 50 godina. Nadalje, gustoća naseljenosti, veličina i BDP kontinentalne Kine i Kineskog Taipeija vrlo se razlikuju i stoga ta tržišta nisu usporediva. Primjerice, 2020. gustoća naseljenosti u Kini bila je 149 osoba po kvadratnom kilometru zemljišta, a u Kineskom Taipeiju 650 osoba po kvadratnom kilometru zemljišta. Osim toga, veličina Kineskog Taipeija iznosi otprilike 36 197 km2, što je mnogo manje od predmetnih pokrajina kao što su Hubei (185 900 km2) i Jiangsu (102 600 km2). Stoga je kineska vlada tvrdila da su potrebne prilagodbe kako bi se odrazili ti čimbenici. Nadalje je tvrdila da nisu učinjene prilagodbe s obzirom na inflaciju te je zatražila detaljnu objavu podataka na kojima se temelji izračun referentne vrijednosti, posebice u odnosu na upotrijebljenu referentnu vrijednost cijena u Kineskom Taipeiju i podatke za prilagodbu iz prethodnih godina.

2

2

2

| (555) | Grupa ZTT isto je tako tvrdila da je referentna vrijednost koju je upotrijebila Komisija očito neprimjerena. Prvo, trebalo bi razmotriti stadij razvoja kineskih pokrajina u vrijeme stjecanja prava korištenja zemljišta, a ne u razdoblju ispitnog postupka, i usporediti ga s onim u Kineskom Taipeiju. Drugo, u protekle tri godine BDP Kineskog Taipeija bio je triput veći od BDP-a kontinentalne Kine i više od 50 % veći od onog 2020. u pokrajini Jiangsu. Treće, trebalo bi primijeniti indekse korekcije kineskih pokrajina u kojima se nalaze proizvođači u uzorku, a ne one Kineskog Taipeija. Naposljetku, ta je strana od Komisije zatražila da osigura smislene statističke podatke i pojedinosti za izračun referentne vrijednosti ili potpuni skup podataka za takav izračun. |
| --- | --- |

(555)

Grupa ZTT isto je tako tvrdila da je referentna vrijednost koju je upotrijebila Komisija očito neprimjerena. Prvo, trebalo bi razmotriti stadij razvoja kineskih pokrajina u vrijeme stjecanja prava korištenja zemljišta, a ne u razdoblju ispitnog postupka, i usporediti ga s onim u Kineskom Taipeiju. Drugo, u protekle tri godine BDP Kineskog Taipeija bio je triput veći od BDP-a kontinentalne Kine i više od 50 % veći od onog 2020. u pokrajini Jiangsu. Treće, trebalo bi primijeniti indekse korekcije kineskih pokrajina u kojima se nalaze proizvođači u uzorku, a ne one Kineskog Taipeija. Naposljetku, ta je strana od Komisije zatražila da osigura smislene statističke podatke i pojedinosti za izračun referentne vrijednosti ili potpuni skup podataka za takav izračun.

| (556) | Komisija je u tom pogledu napomenula da se odabir Kineskog Taipeija kao referentnog mjerila temeljio na ispitivanju više čimbenika navedenih u uvodnoj izjavi 550. Iako postoje određene razlike u tržišnim uvjetima između prava korištenja zemljišta u kontinentalnoj Kini i prodaje zemljišta u Kineskom Taipeiju, one nisu takve da bi osporile odabir Kineskog Taipeija kao valjanog referentnog mjerila. Štoviše, kineska vlada usporedila je vrijednosti gustoće naseljenosti na razini cijele zemlje. Pobliže promatrajući gustoću naseljenosti stvarnih lokacija proizvođača izvoznika, čini se da su vrijednosti gustoće naseljenosti u prosjeku slične. Primjerice, 2020. gustoća naseljenosti pokrajine Hubei bila je 308 osoba po km2, no gustoća grada Wuhan, u kojem se nalazi većina društava, bila je 1 145 osoba po km2 (129). Gustoća naseljenosti pokrajine Jiangsu bila je 830 osoba po km2 (130). Stoga je Komisija smatrala da nije bilo potrebe ni za kakvom prilagodbom. |
| --- | --- |

(556)

Komisija je u tom pogledu napomenula da se odabir Kineskog Taipeija kao referentnog mjerila temeljio na ispitivanju više čimbenika navedenih u uvodnoj izjavi 550. Iako postoje određene razlike u tržišnim uvjetima između prava korištenja zemljišta u kontinentalnoj Kini i prodaje zemljišta u Kineskom Taipeiju, one nisu takve da bi osporile odabir Kineskog Taipeija kao valjanog referentnog mjerila. Štoviše, kineska vlada usporedila je vrijednosti gustoće naseljenosti na razini cijele zemlje. Pobliže promatrajući gustoću naseljenosti stvarnih lokacija proizvođača izvoznika, čini se da su vrijednosti gustoće naseljenosti u prosjeku slične. Primjerice, 2020. gustoća naseljenosti pokrajine Hubei bila je 308 osoba po km2, no gustoća grada Wuhan, u kojem se nalazi većina društava, bila je 1 145 osoba po km2 (129). Gustoća naseljenosti pokrajine Jiangsu bila je 830 osoba po km2 (130). Stoga je Komisija smatrala da nije bilo potrebe ni za kakvom prilagodbom.

2

2

129

2

130

| (557) | Stopa subvencije utvrđena u odnosu na tu subvenciju tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

  Osiguravanje zemljišta uz naknadu manju od primjerene







  Naziv društva | Stopa subvencije |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(557)

Stopa subvencije utvrđena u odnosu na tu subvenciju tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

Osiguravanje zemljišta uz naknadu manju od primjerene

Osiguravanje zemljišta uz naknadu manju od primjerene

Naziv društva

Stopa subvencije

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,84  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,40  %

3.8.2.   Pružanje sirovina uz naknadu manju od primjerene

Pružanje sirovina uz naknadu manju od primjerene

| (558) | U pritužbi je podnositelj pritužbe naveo dokaze o tome da kineski proizvođači KOV-ova posluju u poticanoj industriji i da je razumno pretpostaviti da proizvođači KOV-ova u konačnici ostvaruju korist od subvencija koje se pružaju proizvođačima sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova. Proizvođači KOV-ova od toga mogu imati koristi izravno, ovisno o tome jesu li vertikalno integrirani, i neizravno ako bi te subvencije dovele do nižih cijena ulaznih elemenata na kineskom domaćem tržištu nego što bi to u suprotnome bio slučaj. |
| --- | --- |

(558)

U pritužbi je podnositelj pritužbe naveo dokaze o tome da kineski proizvođači KOV-ova posluju u poticanoj industriji i da je razumno pretpostaviti da proizvođači KOV-ova u konačnici ostvaruju korist od subvencija koje se pružaju proizvođačima sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova. Proizvođači KOV-ova od toga mogu imati koristi izravno, ovisno o tome jesu li vertikalno integrirani, i neizravno ako bi te subvencije dovele do nižih cijena ulaznih elemenata na kineskom domaćem tržištu nego što bi to u suprotnome bio slučaj.

| (559) | Iako je kineska vlada, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 168. i 169., za vrijeme daljinske unakrsne provjere dostavila dokumente o relevantnim pokrajinskim državnim politikama u Yunnanu, nije pomogla Komisiji da dobije informacije od privatnih poduzeća ili poduzeća u državnom vlasništvu i stoga se smatralo da je samo djelomično surađivala s obzirom na Komisijine zahtjeve za informacije o pružanju sirovina i povezanom tržištu. |
| --- | --- |

(559)

Iako je kineska vlada, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 168. i 169., za vrijeme daljinske unakrsne provjere dostavila dokumente o relevantnim pokrajinskim državnim politikama u Yunnanu, nije pomogla Komisiji da dobije informacije od privatnih poduzeća ili poduzeća u državnom vlasništvu i stoga se smatralo da je samo djelomično surađivala s obzirom na Komisijine zahtjeve za informacije o pružanju sirovina i povezanom tržištu.

| (560) | Na taj nalaz nije utjecao argument kineske vlade da je Komisija zatražila informacije o nerelevantnom tržištu s obzirom na to da je germanijev tetraklorid, a ne germanij, sirovina koja se upotrebljava u proizvodnji KOV-ova. Budući da je germanij izvorna sirovina za germanijev tetraklorid, propisi o germaniju i povezano tržište utječu na njegov konkretni derivat, germanijev tetraklorid. |
| --- | --- |

(560)

Na taj nalaz nije utjecao argument kineske vlade da je Komisija zatražila informacije o nerelevantnom tržištu s obzirom na to da je germanijev tetraklorid, a ne germanij, sirovina koja se upotrebljava u proizvodnji KOV-ova. Budući da je germanij izvorna sirovina za germanijev tetraklorid, propisi o germaniju i povezano tržište utječu na njegov konkretni derivat, germanijev tetraklorid.

| (561) | S obzirom na to da su grupe društava u ispitnom postupku vertikalno integrirane, sirovine koje pružaju povezani dobavljači subjekata koji proizvode KOV-ove u načelu su uključene u ispitni postupak. Stoga, ako su na razini tih povezanih dobavljača primljene određene ispitane subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, one su uključene u izračune za svaki prethodno analizirani program subvencija. |
| --- | --- |

(561)

S obzirom na to da su grupe društava u ispitnom postupku vertikalno integrirane, sirovine koje pružaju povezani dobavljači subjekata koji proizvode KOV-ove u načelu su uključene u ispitni postupak. Stoga, ako su na razini tih povezanih dobavljača primljene određene ispitane subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, one su uključene u izračune za svaki prethodno analizirani program subvencija.

| (562) | Komisija je ispitala i jesu li nepovezani dobavljači osnovnih sirovina pružali proizvođačima izvoznicima u uzorku ulazne elemente uz manju naknadu od primjerene. Komisija je posebice bila usmjerena na osnovne sirovine za proizvodnju KOV-ova koje su društva u uzorku kupovala u velikoj mjeri od nepovezanih dobavljača, tj. germanijev tetraklorid i silicijev klorid. |
| --- | --- |

(562)

Komisija je ispitala i jesu li nepovezani dobavljači osnovnih sirovina pružali proizvođačima izvoznicima u uzorku ulazne elemente uz manju naknadu od primjerene. Komisija je posebice bila usmjerena na osnovne sirovine za proizvodnju KOV-ova koje su društva u uzorku kupovala u velikoj mjeri od nepovezanih dobavljača, tj. germanijev tetraklorid i silicijev klorid.

| (563) | Izvorni ulazni materijal germanijeva tetraklorida je germanij, koji je neophodan za mnoge proizvode visoke tehnologije. Riječ je o važnom ulaznom materijalu koji se upotrebljava u proizvodnji KOV-ova kako bi se povećao njihov indeks refrakcije i smanjio gubitak signala na velikim udaljenostima (131). Zahvaljujući geološkim uvjetima, regija Yunnan bogata je germanijem. |
| --- | --- |

(563)

Izvorni ulazni materijal germanijeva tetraklorida je germanij, koji je neophodan za mnoge proizvode visoke tehnologije. Riječ je o važnom ulaznom materijalu koji se upotrebljava u proizvodnji KOV-ova kako bi se povećao njihov indeks refrakcije i smanjio gubitak signala na velikim udaljenostima (131). Zahvaljujući geološkim uvjetima, regija Yunnan bogata je germanijem.

131

| (564) | S obzirom na djelomičnu suradnju kineske vlade Komisija je analizirala ograničen skup dokumenata koji je kineska vlada dostavila i na temelju dostupnih informacija nadopunila ih je istraživanjem vladinih planova i politika o tim ulaznim elementima te sudionika na tržištu tih ulaznih elemenata. Komisija je utvrdila da je kineska vlada provodila planove i strategije kako bi podržala industriju germanija u regiji Yunnan. Planovi koji se odnose na proizvodnju te sirovine uključuju 13. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj pokrajine Yunnan (132), Obavijest vlade pokrajine Yunnan o razvoju industrije u Yunnanu za razdoblje 2016.–2020. (133) i Obavijest vlade pokrajine Yunnan o nizu mjera za potporu razvoju realnoga gospodarstva (134). |
| --- | --- |

(564)

S obzirom na djelomičnu suradnju kineske vlade Komisija je analizirala ograničen skup dokumenata koji je kineska vlada dostavila i na temelju dostupnih informacija nadopunila ih je istraživanjem vladinih planova i politika o tim ulaznim elementima te sudionika na tržištu tih ulaznih elemenata. Komisija je utvrdila da je kineska vlada provodila planove i strategije kako bi podržala industriju germanija u regiji Yunnan. Planovi koji se odnose na proizvodnju te sirovine uključuju 13. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj pokrajine Yunnan (132), Obavijest vlade pokrajine Yunnan o razvoju industrije u Yunnanu za razdoblje 2016.–2020. (133) i Obavijest vlade pokrajine Yunnan o nizu mjera za potporu razvoju realnoga gospodarstva (134).

132

133

134

| (565) | Germanij se izričito navodi u 13. petogodišnjem planu za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj pokrajine Yunnan u okviru cilja „aktivnog razvoja novih materijala za solarne ćelije kao što su germanij i tanki film” i „potpore razvoju nove generacije industrije informacijske tehnologije, ubrzanja razvoja novih elektroničkih informacijskih i poluvodičkih funkcionalnih materijala na temelju platinske skupine, germanija, indija te drugih rijetkih i plemenitih metala”. |
| --- | --- |

(565)

Germanij se izričito navodi u 13. petogodišnjem planu za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj pokrajine Yunnan u okviru cilja „aktivnog razvoja novih materijala za solarne ćelije kao što su germanij i tanki film” i „potpore razvoju nove generacije industrije informacijske tehnologije, ubrzanja razvoja novih elektroničkih informacijskih i poluvodičkih funkcionalnih materijala na temelju platinske skupine, germanija, indija te drugih rijetkih i plemenitih metala”.

| (566) | Ciljevi tog petogodišnjeg plana odražavaju se i nadopunjuju u daljnjim vladinim obavijestima i provedbenim mjerama. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 79., zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se dodjeljuju sektorima za koje je kineska vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni. |
| --- | --- |

(566)

Ciljevi tog petogodišnjeg plana odražavaju se i nadopunjuju u daljnjim vladinim obavijestima i provedbenim mjerama. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 79., zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se dodjeljuju sektorima za koje je kineska vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni.

| (567) | U Obavijesti vlade pokrajine Yunnan o razvoju industrije u Yunnanu za razdoblje 2016.–2020. pokrajinska vlada izričito je utvrdila strateške zadaće kao što su „aktivno promicati industrijski park za nove materijale od plemenitih metala u Yunnanu, [...] nacionalnu industrijsku bazu za germanij, izradu novih optoelektroničkih materijala i uređaja” te „otkloniti inozemne tehničke prepreke i ubrzati obradu novih materijala od rijetkih metala kao što su [...] germanij i novi materijali na temelju germanija” i „proaktivno uvoditi istraživanje i razvoj najsuvremenijih novih materijala kao što je [...] germanij”. |
| --- | --- |

(567)

U Obavijesti vlade pokrajine Yunnan o razvoju industrije u Yunnanu za razdoblje 2016.–2020. pokrajinska vlada izričito je utvrdila strateške zadaće kao što su „aktivno promicati industrijski park za nove materijale od plemenitih metala u Yunnanu, [...] nacionalnu industrijsku bazu za germanij, izradu novih optoelektroničkih materijala i uređaja” te „otkloniti inozemne tehničke prepreke i ubrzati obradu novih materijala od rijetkih metala kao što su [...] germanij i novi materijali na temelju germanija” i „proaktivno uvoditi istraživanje i razvoj najsuvremenijih novih materijala kao što je [...] germanij”.

| (568) | U trećem dokumentu u kojem se utvrđuju mehanizmi za promicanje industrije germanija u pokrajini Yunnan opisuje se izravna financijska potpora: „U skladu s načelima nabave i skladištenja za poduzeća, bankovnih zajmova, novčanih subvencija, tržišnog djelovanja i samofinanciranja, izvršili smo poslovnu nabavu i skladištenje [...] germanija, [...] i drugih ključnih obojenih metala u čitavoj pokrajini. Ukupno je nabavljeno i uskladišteno približno 800 000 tona, a prikupljanje i skladištenje trajat će godinu dana. Poduzeće će banci pozajmiti sredstva potrebna za prikupljanje i skladištenje u obliku zaloga proizvoda. Pokrajinska vlada uspostavila je poseban fond od 1 milijarde CNY kako bi se subvencionirali bankovni zajmovi za poduzeća. Od toga će se poduzećima koja nabavljaju i skladište kositar, germanij i indij dodijeliti subvencija u obliku 80 %-tnog popusta”. |
| --- | --- |

(568)

U trećem dokumentu u kojem se utvrđuju mehanizmi za promicanje industrije germanija u pokrajini Yunnan opisuje se izravna financijska potpora: „U skladu s načelima nabave i skladištenja za poduzeća, bankovnih zajmova, novčanih subvencija, tržišnog djelovanja i samofinanciranja, izvršili smo poslovnu nabavu i skladištenje [...] germanija, [...] i drugih ključnih obojenih metala u čitavoj pokrajini. Ukupno je nabavljeno i uskladišteno približno 800 000 tona, a prikupljanje i skladištenje trajat će godinu dana. Poduzeće će banci pozajmiti sredstva potrebna za prikupljanje i skladištenje u obliku zaloga proizvoda. Pokrajinska vlada uspostavila je poseban fond od 1 milijarde CNY kako bi se subvencionirali bankovni zajmovi za poduzeća. Od toga će se poduzećima koja nabavljaju i skladište kositar, germanij i indij dodijeliti subvencija u obliku 80 %-tnog popusta”.

| (569) | Na temelju javno dostupnih informacija Komisija je utvrdila da su društva iz pokrajine Yunnan koja posluju u industriji germanija, uključujući proizvođače germanijeva tetraklorida, primila subvencije od države. Primjerice, društvo YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium, koje je djelomično u državnom vlasništvu, i njegova društva kćeri primili su više isplata od kineske vlade. To je društvo u godišnjem izvješću iz 2020. prijavilo prihod od 21 847 627 CNY od isplata subvencije za 2019. Bespovratna sredstva primljena od kineske vlade dosegla su 2020. iznos od 55 361 284 CNY (135). Kineska vlada nije osiguravala bespovratna sredstva za industriju germanija samo jednom društvu. U svojem godišnjem izvješću za 2019. društvo u državnom vlasništvu Yunnan Chihong Zinc and Germanium isto je navelo da je te godine primilo subvencije u iznosu od 43 771 439 CNY (136). |
| --- | --- |

(569)

Na temelju javno dostupnih informacija Komisija je utvrdila da su društva iz pokrajine Yunnan koja posluju u industriji germanija, uključujući proizvođače germanijeva tetraklorida, primila subvencije od države. Primjerice, društvo YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium, koje je djelomično u državnom vlasništvu, i njegova društva kćeri primili su više isplata od kineske vlade. To je društvo u godišnjem izvješću iz 2020. prijavilo prihod od 21 847 627 CNY od isplata subvencije za 2019. Bespovratna sredstva primljena od kineske vlade dosegla su 2020. iznos od 55 361 284 CNY (135). Kineska vlada nije osiguravala bespovratna sredstva za industriju germanija samo jednom društvu. U svojem godišnjem izvješću za 2019. društvo u državnom vlasništvu Yunnan Chihong Zinc and Germanium isto je navelo da je te godine primilo subvencije u iznosu od 43 771 439 CNY (136).

135

136

| (570) | Stoga je očito da je kineska vlada uključena u cijeli lanac vrijednosti KOV-ova, što vjerojatno utječe na cijene te one zbog toga ne odražavaju tržišne sile. Opisanim sredstvima vlada intervenira u sektore koji proizvode sirovine koje se upotrebljavaju za proizvodnju KOV-ova, posebice germanij i germanijev tetraklorid. |
| --- | --- |

(570)

Stoga je očito da je kineska vlada uključena u cijeli lanac vrijednosti KOV-ova, što vjerojatno utječe na cijene te one zbog toga ne odražavaju tržišne sile. Opisanim sredstvima vlada intervenira u sektore koji proizvode sirovine koje se upotrebljavaju za proizvodnju KOV-ova, posebice germanij i germanijev tetraklorid.

| (571) | Međutim, s obzirom na to da se antidampinška pristojba može utvrditi na razini dampinške marže, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 769., i na potencijalnu relevantnost okolnosti utvrđenih u uvodnoj izjavi 765., Komisija je odlučila da neće nastaviti ispitni postupak u vezi s tom navodnom subvencijom i zadržala je pravo da se prema potrebi vrati tom pitanju. |
| --- | --- |

(571)

Međutim, s obzirom na to da se antidampinška pristojba može utvrditi na razini dampinške marže, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 769., i na potencijalnu relevantnost okolnosti utvrđenih u uvodnoj izjavi 765., Komisija je odlučila da neće nastaviti ispitni postupak u vezi s tom navodnom subvencijom i zadržala je pravo da se prema potrebi vrati tom pitanju.

3.9.   Zaključak o subvencioniranju

Zaključak o subvencioniranju

| (572) | Komisija je na temelju informacija koje su joj na raspolaganju izračunala iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za društva u uzorku u skladu s odredbama osnovne uredbe tako što je ispitala svaku subvenciju ili program subvencija te je zbrojila te iznose kako bi izračunala ukupan iznos subvencioniranja za svakog proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kako bi izračunala ukupni iznos subvencija u nastavku, Komisija je prvo izračunala postotak subvencioniranja, a to je iznos subvencije kao postotak ukupnog prometa društva. Taj je postotak zatim upotrijebljen za izračun subvencije dodijeljene izvozu predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Zatim je izračunan iznos subvencije po toni predmetnog proizvoda izvezenog u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka, a marže prikazane u nastavku izračunane su kao postotak vrijednosti troškova, osiguranja i vozarina („CIF”) istog izvoza po toni. |
| --- | --- |

(572)

Komisija je na temelju informacija koje su joj na raspolaganju izračunala iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za društva u uzorku u skladu s odredbama osnovne uredbe tako što je ispitala svaku subvenciju ili program subvencija te je zbrojila te iznose kako bi izračunala ukupan iznos subvencioniranja za svakog proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kako bi izračunala ukupni iznos subvencija u nastavku, Komisija je prvo izračunala postotak subvencioniranja, a to je iznos subvencije kao postotak ukupnog prometa društva. Taj je postotak zatim upotrijebljen za izračun subvencije dodijeljene izvozu predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Zatim je izračunan iznos subvencije po toni predmetnog proizvoda izvezenog u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka, a marže prikazane u nastavku izračunane su kao postotak vrijednosti troškova, osiguranja i vozarina („CIF”) istog izvoza po toni.

| (573) | U skladu s člankom 15. stavkom 3. osnovne uredbe ukupan iznos subvencije za društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, izračunan je na temelju ukupnog ponderiranog prosječnog iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, a koje su utvrđene za proizvođače izvoznike koji surađuju u uzorku, osim zanemarivih iznosa i iznosa subvencija utvrđenih za predmete koji podliježu odredbama članka 28. stavka 1. osnovne uredbe. Međutim, Komisija za utvrđivanje tih iznosa nije zanemarila nalaze koji se djelomično temelje na raspoloživim podacima. Naime, Komisija smatra da raspoloživi podaci upotrijebljeni u tim predmetima nisu znatno utjecali na informacije koje su bile potrebne za pravedno utvrđivanje iznosa subvencioniranja kako upotreba tog pristupa ne bi naštetila izvoznicima koji nisu bili pozvani na suradnju u ispitnom postupku (137). |
| --- | --- |

(573)

U skladu s člankom 15. stavkom 3. osnovne uredbe ukupan iznos subvencije za društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, izračunan je na temelju ukupnog ponderiranog prosječnog iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, a koje su utvrđene za proizvođače izvoznike koji surađuju u uzorku, osim zanemarivih iznosa i iznosa subvencija utvrđenih za predmete koji podliježu odredbama članka 28. stavka 1. osnovne uredbe. Međutim, Komisija za utvrđivanje tih iznosa nije zanemarila nalaze koji se djelomično temelje na raspoloživim podacima. Naime, Komisija smatra da raspoloživi podaci upotrijebljeni u tim predmetima nisu znatno utjecali na informacije koje su bile potrebne za pravedno utvrđivanje iznosa subvencioniranja kako upotreba tog pristupa ne bi naštetila izvoznicima koji nisu bili pozvani na suradnju u ispitnom postupku (137).

137

| (574) | S obzirom na visoku stopu suradnje kineskih proizvođača izvoznika i reprezentativnost uzorka i u smislu prihvatljivosti subvencija Komisija je smatrala primjerenim odrediti da će iznos za „sva ostala društva” biti jednak najvišem iznosu utvrđenom za društva u uzorku. Iznos za „sva ostala društva” primijenjen je na ona društva koja nisu surađivala u ispitnom postupku.






  Naziv društva | Stopa subvencije |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(574)

S obzirom na visoku stopu suradnje kineskih proizvođača izvoznika i reprezentativnost uzorka i u smislu prihvatljivosti subvencija Komisija je smatrala primjerenim odrediti da će iznos za „sva ostala društva” biti jednak najvišem iznosu utvrđenom za društva u uzorku. Iznos za „sva ostala društva” primijenjen je na ona društva koja nisu surađivala u ispitnom postupku.

Naziv društva

Stopa subvencije

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,33  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Ostala društva koja surađuju

7,8  %

Sva ostala društva

10,33  %

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   Mjerna jedinica

Mjerna jedinica

| (575) | Iako se službeni statistički podaci o uvozu iskazuju u kilogramima, Komisija je u skladu s primjedbama proizvođačâ izvoznika i industrije Unije smatrala da ta mjerna jedinica nije prikladna za ispravno mjerenje predmetnog obujma. Ispitni postupak pokazuje da industrija obično ne upotrebljava masu nego duljinu kao glavni pokazatelj obujma. Time bi se mogla izmjeriti duljina kabela (km kabela) ili ukupna duljina vlakana koja se u njemu nalaze (km vlakana). S obzirom na to da se trenutačni ispitni postupak odnosi na kabele, kilometri kabela smatraju se najprikladnijom mjernom jedinicom koja će se upotrijebiti za utvrđivanje štete u nastavku. |
| --- | --- |

(575)

Iako se službeni statistički podaci o uvozu iskazuju u kilogramima, Komisija je u skladu s primjedbama proizvođačâ izvoznika i industrije Unije smatrala da ta mjerna jedinica nije prikladna za ispravno mjerenje predmetnog obujma. Ispitni postupak pokazuje da industrija obično ne upotrebljava masu nego duljinu kao glavni pokazatelj obujma. Time bi se mogla izmjeriti duljina kabela (km kabela) ili ukupna duljina vlakana koja se u njemu nalaze (km vlakana). S obzirom na to da se trenutačni ispitni postupak odnosi na kabele, kilometri kabela smatraju se najprikladnijom mjernom jedinicom koja će se upotrijebiti za utvrđivanje štete u nastavku.

| (576) | U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da bi obujam uvoza trebalo izračunati na temelju kilometara vlakana umjesto na temelju kilometara kabela jer je kilometar vlakana prihvaćeni industrijski standard i jedina mjerna jedinica koja je odražavala goleme razlike u broju vlakana po kabelu. |
| --- | --- |

(576)

U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da bi obujam uvoza trebalo izračunati na temelju kilometara vlakana umjesto na temelju kilometara kabela jer je kilometar vlakana prihvaćeni industrijski standard i jedina mjerna jedinica koja je odražavala goleme razlike u broju vlakana po kabelu.

| (577) | Komisija je tvrdila da je kilometar kabela odgovarajuća mjerna jedinica jer su proizvodi koji su predmet ispitnog postupka kabeli, a broj vlakana u kabelu posebno je obilježje kabela koje se odražava u PCN-u. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(577)

Komisija je tvrdila da je kilometar kabela odgovarajuća mjerna jedinica jer su proizvodi koji su predmet ispitnog postupka kabeli, a broj vlakana u kabelu posebno je obilježje kabela koje se odražava u PCN-u. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.2.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (578) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 29 proizvođača u Uniji. Uz iznimku dvaju društava navedenih u sljedećem odjeljku, oni čine „industriju Unije” u smislu članka 9. stavka 1. osnovne uredbe. Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije utvrđivanje štete temelji se na podacima 27 država članica (EU-27) za cijelo razmatrano razdoblje. |
| --- | --- |

(578)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 29 proizvođača u Uniji. Uz iznimku dvaju društava navedenih u sljedećem odjeljku, oni čine „industriju Unije” u smislu članka 9. stavka 1. osnovne uredbe. Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije utvrđivanje štete temelji se na podacima 27 država članica (EU-27) za cijelo razmatrano razdoblje.

| (579) | Ukupna proizvodnja Unije u razdoblju ispitnog postupka bila je 1,2 milijuna kilometara kabela. Komisija je utvrdila taj podatak na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su izravni podaci od devet strana – šest podnositelja pritužbe, tri društva koja podupiru pritužbu – i tržišni podaci za preostale proizvođače. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., tri proizvođača iz Unije odabrano je u uzorak koji čini 52 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(579)

Ukupna proizvodnja Unije u razdoblju ispitnog postupka bila je 1,2 milijuna kilometara kabela. Komisija je utvrdila taj podatak na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su izravni podaci od devet strana – šest podnositelja pritužbe, tri društva koja podupiru pritužbu – i tržišni podaci za preostale proizvođače. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., tri proizvođača iz Unije odabrano je u uzorak koji čini 52 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

4.3.   Isključenje dvaju proizvođača iz industrije Unije

Isključenje dvaju proizvođača iz industrije Unije

| (580) | U skladu s člankom 9. stavkom 1. osnovne uredbe proizvođači koji su povezani s kineskim izvoznicima ili uvoznicima i/ili su sami uvoznici navodno subvencioniranog proizvoda mogu biti isključeni iz industrije Unije. Člankom 9. stavkom 2. definirano je kad se smatra da su proizvođači povezani s izvoznicima ili uvoznicima. |
| --- | --- |

(580)

U skladu s člankom 9. stavkom 1. osnovne uredbe proizvođači koji su povezani s kineskim izvoznicima ili uvoznicima i/ili su sami uvoznici navodno subvencioniranog proizvoda mogu biti isključeni iz industrije Unije. Člankom 9. stavkom 2. definirano je kad se smatra da su proizvođači povezani s izvoznicima ili uvoznicima.

| (581) | Komisija je ispitala postojeće odnose industrije Unije s izvoznicima ili uvoznicima predmetnog proizvoda. U ispitnom postupku pokazalo se da je jedan proizvođač iz Unije u uzorku uvezao zanemarivu količinu kabela od optičkih vlakana iz Kine, a da drugi ima manjinski dionički udio u proizvođaču izvozniku izvan uzorka. S obzirom na zanemarive količine koje je uvezao prvi proizvođač i činjenicu da je drugi dokazao da ne kontrolira tog proizvođača izvoznika niti da je pod njegovom kontrolom te da na temelju tog odnosa nije došlo do drukčijeg postupanja u odnosu na ostale, nepovezane proizvođače, Komisija je zaključila da nema razloga za isključivanje tih društava iz industrije Unije. |
| --- | --- |

(581)

Komisija je ispitala postojeće odnose industrije Unije s izvoznicima ili uvoznicima predmetnog proizvoda. U ispitnom postupku pokazalo se da je jedan proizvođač iz Unije u uzorku uvezao zanemarivu količinu kabela od optičkih vlakana iz Kine, a da drugi ima manjinski dionički udio u proizvođaču izvozniku izvan uzorka. S obzirom na zanemarive količine koje je uvezao prvi proizvođač i činjenicu da je drugi dokazao da ne kontrolira tog proizvođača izvoznika niti da je pod njegovom kontrolom te da na temelju tog odnosa nije došlo do drukčijeg postupanja u odnosu na ostale, nepovezane proizvođače, Komisija je zaključila da nema razloga za isključivanje tih društava iz industrije Unije.

| (582) | Kad je riječ o trećem proizvođaču izvan uzorka Komisija je, s obzirom na njegov odnos s kineskim proizvođačem izvoznikom (koji je pod kontrolom istog subjekta) i znatne količine uvoza iz Kine, smatrala primjerenim isključiti takvog proizvođača iz definicije industrije Unije unatoč znatnoj proizvodnji tog društva u Uniji. |
| --- | --- |

(582)

Kad je riječ o trećem proizvođaču izvan uzorka Komisija je, s obzirom na njegov odnos s kineskim proizvođačem izvoznikom (koji je pod kontrolom istog subjekta) i znatne količine uvoza iz Kine, smatrala primjerenim isključiti takvog proizvođača iz definicije industrije Unije unatoč znatnoj proizvodnji tog društva u Uniji.

| (583) | Slično tome, Komisija je o proizvođaču iz Unije koji ne surađuje i koji je prijavio znatnu količinu uvoza iz Kine odlučila da bi ga, uzimajući u obzir odnos s kineskim proizvođačem izvoznikom i znatne količine uvoza, trebalo isto tako isključiti iz industrije Unije. |
| --- | --- |

(583)

Slično tome, Komisija je o proizvođaču iz Unije koji ne surađuje i koji je prijavio znatnu količinu uvoza iz Kine odlučila da bi ga, uzimajući u obzir odnos s kineskim proizvođačem izvoznikom i znatne količine uvoza, trebalo isto tako isključiti iz industrije Unije.

| (584) | Budući da se ispitnim postupkom nije utvrdilo da je ijedan drugi proizvođač povezan s kineskim izvoznicima ili da je uvozio iz Kine, nisu potrebna daljnja isključenja iz definicije industrije Unije. |
| --- | --- |

(584)

Budući da se ispitnim postupkom nije utvrdilo da je ijedan drugi proizvođač povezan s kineskim izvoznicima ili da je uvozio iz Kine, nisu potrebna daljnja isključenja iz definicije industrije Unije.

| (585) | CCCME je tvrdio da je niz proizvođača iz Unije povezan s kineskim proizvođačima KOV-ova i zatražio od Komisije da provede segmentiranu analizu štete zasebnom analizom tog toka uvoza. |
| --- | --- |

(585)

CCCME je tvrdio da je niz proizvođača iz Unije povezan s kineskim proizvođačima KOV-ova i zatražio od Komisije da provede segmentiranu analizu štete zasebnom analizom tog toka uvoza.

| (586) | U primjedbama na konačnu objavu CCCME je ponovio tvrdnju da bi uvoz proizvođača iz Unije trebalo odvojiti i procijeniti zasebno od uvoza drugih strana. CCCME je također smatrao da bi Komisija trebala objaviti obujam i postotak uvoza proizvođača iz Unije od povezanih i nepovezanih kineskih proizvođača tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(586)

U primjedbama na konačnu objavu CCCME je ponovio tvrdnju da bi uvoz proizvođača iz Unije trebalo odvojiti i procijeniti zasebno od uvoza drugih strana. CCCME je također smatrao da bi Komisija trebala objaviti obujam i postotak uvoza proizvođača iz Unije od povezanih i nepovezanih kineskih proizvođača tijekom RIP-a.

| (587) | Kako je prethodno navedeno, Komisija je u analizi propisno uzela u obzir veze proizvođača iz Unije s kineskim društvima, isključujući proizvođače sa znatnim uvozom iz Kine, te je uzela u obzir njihov odnos s kineskim izvoznicima. Proizvođači iz Unije u uzorku uvozili su marginalne količine (manje od 1 % svoje proizvodnje) predmetnog proizvoda od povezanih društava iz Kine. Druga društva koja proizvode u Uniji i koja uvoze znatne količine nisu se smatrala industrijom Unije u smislu članka 9. stavka 1. osnovne uredbe, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 582. do 584. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(587)

Kako je prethodno navedeno, Komisija je u analizi propisno uzela u obzir veze proizvođača iz Unije s kineskim društvima, isključujući proizvođače sa znatnim uvozom iz Kine, te je uzela u obzir njihov odnos s kineskim izvoznicima. Proizvođači iz Unije u uzorku uvozili su marginalne količine (manje od 1 % svoje proizvodnje) predmetnog proizvoda od povezanih društava iz Kine. Druga društva koja proizvode u Uniji i koja uvoze znatne količine nisu se smatrala industrijom Unije u smislu članka 9. stavka 1. osnovne uredbe, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 582. do 584. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (588) | Društvo Connect Com dostavilo je popis drugih proizvođača kabela od optičkih vlakana iz Unije koji nisu uzeti u obzir u pritužbi. Komisija je napomenula da ta društva nisu surađivala u ispitnom postupku i da se procjene za proizvođače iz Unije koji ne surađuju temelje na pouzdanim podacima o tržištu (138). |
| --- | --- |

(588)

Društvo Connect Com dostavilo je popis drugih proizvođača kabela od optičkih vlakana iz Unije koji nisu uzeti u obzir u pritužbi. Komisija je napomenula da ta društva nisu surađivala u ispitnom postupku i da se procjene za proizvođače iz Unije koji ne surađuju temelje na pouzdanim podacima o tržištu (138).

138

4.4.   Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije

Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije

| (589) | Kako bi utvrdila je li industriji Unije nanesena šteta te kako bi odredila potrošnju i različite gospodarske pokazatelje povezane sa stanjem industrije Unije, Komisija je ispitala je li i u kojoj je mjeri daljnju upotrebu proizvodnje istovjetnog proizvoda industrije Unije potrebno uzeti u obzir u analizi. |
| --- | --- |

(589)

Kako bi utvrdila je li industriji Unije nanesena šteta te kako bi odredila potrošnju i različite gospodarske pokazatelje povezane sa stanjem industrije Unije, Komisija je ispitala je li i u kojoj je mjeri daljnju upotrebu proizvodnje istovjetnog proizvoda industrije Unije potrebno uzeti u obzir u analizi.

4.5.   Ograničena upotreba

Ograničena upotreba

| (590) | Komisija je utvrdila da je u razmatranom razdoblju od 5,8 % do 4,4 % proizvodnje proizvođača iz Unije bilo namijenjeno ograničenoj upotrebi. Kabeli su u tom slučaju isporučeni unutar istog društva ili grupa društava za daljnju obradu na kraju proizvodnog lanca, osobito za proizvodnju kabela s konektorima. |
| --- | --- |

(590)

Komisija je utvrdila da je u razmatranom razdoblju od 5,8 % do 4,4 % proizvodnje proizvođača iz Unije bilo namijenjeno ograničenoj upotrebi. Kabeli su u tom slučaju isporučeni unutar istog društva ili grupa društava za daljnju obradu na kraju proizvodnog lanca, osobito za proizvodnju kabela s konektorima.

| (591) | Za analizu štete važno je razlikovati ograničeno tržište od slobodnog tržišta jer proizvodi namijenjeni za ograničenu upotrebu nisu izloženi izravnom tržišnom natjecanju s uvozom. Nasuprot tome, proizvodnja namijenjena prodaji na slobodnom tržištu izravno se natječe s uvozom predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(591)

Za analizu štete važno je razlikovati ograničeno tržište od slobodnog tržišta jer proizvodi namijenjeni za ograničenu upotrebu nisu izloženi izravnom tržišnom natjecanju s uvozom. Nasuprot tome, proizvodnja namijenjena prodaji na slobodnom tržištu izravno se natječe s uvozom predmetnog proizvoda.

| (592) | Kako bi osigurala što potpuniju sliku industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za cjelokupnu djelatnost optičkih vlakana te utvrdila je li proizvodnja bila namijenjena ograničenoj upotrebi ili slobodnom tržištu. |
| --- | --- |

(592)

Kako bi osigurala što potpuniju sliku industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za cjelokupnu djelatnost optičkih vlakana te utvrdila je li proizvodnja bila namijenjena ograničenoj upotrebi ili slobodnom tržištu.

| (593) | Komisija je ispitala određene gospodarske pokazatelje povezane s industrijom Unije na temelju podataka za slobodno tržište. To su sljedeći pokazatelji: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije; tržišni udio; rast; obujam izvoza i izvozne cijene; profitabilnost; povrat ulaganja i novčani tok. Gdje je to bilo moguće i opravdano, nalazi ispitivanja uspoređeni su s podacima za ograničeno tržište kako bi se osigurala potpuna slika stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(593)

Komisija je ispitala određene gospodarske pokazatelje povezane s industrijom Unije na temelju podataka za slobodno tržište. To su sljedeći pokazatelji: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije; tržišni udio; rast; obujam izvoza i izvozne cijene; profitabilnost; povrat ulaganja i novčani tok. Gdje je to bilo moguće i opravdano, nalazi ispitivanja uspoređeni su s podacima za ograničeno tržište kako bi se osigurala potpuna slika stanja industrije Unije.

| (594) | Međutim, ostali gospodarski pokazatelji mogli su se smisleno ispitati samo upućivanjem na cjelokupnu djelatnost, uključujući ograničenu upotrebu industrije Unije (139). Oni su sljedeći: proizvodnja; kapacitet, iskorištenost kapaciteta; ulaganja; zalihe; zaposlenost; produktivnost; plaće i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(594)

Međutim, ostali gospodarski pokazatelji mogli su se smisleno ispitati samo upućivanjem na cjelokupnu djelatnost, uključujući ograničenu upotrebu industrije Unije (139). Oni su sljedeći: proizvodnja; kapacitet, iskorištenost kapaciteta; ulaganja; zalihe; zaposlenost; produktivnost; plaće i sposobnost prikupljanja kapitala.

139

| (595) | U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da se ograničeno tržište ne bi trebalo zanemariti pri analizi ukupnog tržišnog položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(595)

U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da se ograničeno tržište ne bi trebalo zanemariti pri analizi ukupnog tržišnog položaja industrije Unije.

| (596) | U tom pogledu, kako je opisano u nastavku, Komisija nije zanemarila ograničeno tržište, nego ga je utvrdila i ocijenila njegov razvoj tijekom vremena. To je dalo cjelovitu sliku stanja industrije Unije. Mala i sve manja veličina tog tržišta pokazuju da ono nema nikakav značajan utjecaj na stanje industrije Unije. Komisija usto podsjeća da kabeli s konektorima nisu predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(596)

U tom pogledu, kako je opisano u nastavku, Komisija nije zanemarila ograničeno tržište, nego ga je utvrdila i ocijenila njegov razvoj tijekom vremena. To je dalo cjelovitu sliku stanja industrije Unije. Mala i sve manja veličina tog tržišta pokazuju da ono nema nikakav značajan utjecaj na stanje industrije Unije. Komisija usto podsjeća da kabeli s konektorima nisu predmetni proizvod.

4.6.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (597) | Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju podataka o prodaji koje je utvrdio podnositelj pritužbe i podataka o uvozu utvrđenih u skladu s metodologijom opisanom u uvodnim izjavama od 600. do 607. |
| --- | --- |

(597)

Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju podataka o prodaji koje je utvrdio podnositelj pritužbe i podataka o uvozu utvrđenih u skladu s metodologijom opisanom u uvodnim izjavama od 600. do 607.

| (598) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u km kabela) | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Indeks | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Ograničeno tržište | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeks | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Izvor: | proizvođači izvoznici koji surađuju, carinska tijela EU-a, Eurostat, podnositelji pritužbe |

(598)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u km kabela)

Potrošnja u Uniji (u km kabela)

2017.

2018.

2019.

RIP

Ukupna potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Indeks

Indeks

100

100

120

120

130

130

138

138

Ograničeno tržište

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeks

Indeks

100

100

97

97

102

102

88

88

Izvor:

Izvor:

proizvođači izvoznici koji surađuju, carinska tijela EU-a, Eurostat, podnositelji pritužbe

| (599) | Potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji povećala se tijekom razmatranog razdoblja za 38 %. Doista, zbog opsežnog širenja digitalizacije u EU-u riječ je o tržištu koje snažno raste i za koje se očekuje da će tako ubrzano i nastaviti (140). Potrošnja je nastavila rasti do RIP-a, unatoč činjenici da se drugi dio razdoblja (tj. prva polovina 2020.) poklapa s prvim mjesecima poremećaja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Nalazi ispitnog postupka pokazuju da su pandemija koja je započela posljednjih mjeseci RIP-a i povezane preventivne mjere usporili rast, ali nisu spriječile povećanje potrošnje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom cijelog razdoblja ispitnog postupka. Ograničeno tržište sastoji se od upotrebe kabela od optičkih vlakana u rješenjima za povezivost koja nude društva, uključujući kabele opremljene konektorima; Tijekom razmatranog razdoblja zabilježeno je 12 %-tno smanjenje njihova obujma, vrlo ograničenog u odnosu na ukupno tržište. |
| --- | --- |

(599)

Potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji povećala se tijekom razmatranog razdoblja za 38 %. Doista, zbog opsežnog širenja digitalizacije u EU-u riječ je o tržištu koje snažno raste i za koje se očekuje da će tako ubrzano i nastaviti (140). Potrošnja je nastavila rasti do RIP-a, unatoč činjenici da se drugi dio razdoblja (tj. prva polovina 2020.) poklapa s prvim mjesecima poremećaja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Nalazi ispitnog postupka pokazuju da su pandemija koja je započela posljednjih mjeseci RIP-a i povezane preventivne mjere usporili rast, ali nisu spriječile povećanje potrošnje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom cijelog razdoblja ispitnog postupka. Ograničeno tržište sastoji se od upotrebe kabela od optičkih vlakana u rješenjima za povezivost koja nude društva, uključujući kabele opremljene konektorima; Tijekom razmatranog razdoblja zabilježeno je 12 %-tno smanjenje njihova obujma, vrlo ograničenog u odnosu na ukupno tržište.

140

4.7.   Uvoz iz predmetne zemlje

Uvoz iz predmetne zemlje

4.7.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (600) | Službeni statistički podaci o uvozu za oznaku KN 8544 70 00 iskazuju se u kilogramima, a ta oznaka sadržava i druge proizvode uz predmetni proizvod. Kako bi dobila precizniju sliku o uvozu, Komisija je pregledala detaljne informacije nacionalnih carinskih tijela o cijelom nizu pojedinačnih uvoznih transakcija tijekom razdoblja 2017.–RIP, kako su ih uvoznici prijavili u svojim carinskim deklaracijama i obradila navedena tijela. Informacije su se odnosile na uvoz u devet država članica (Bugarska, Danska, Francuska, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Rumunjska i Španjolska) i smatrale su se reprezentativnima jer su obuhvaćale 79 % uvoza tijekom razmatranog razdoblja. Detaljna analiza na temelju toga dovela je do zaključaka predstavljenih u nastavku. |
| --- | --- |

(600)

Službeni statistički podaci o uvozu za oznaku KN 8544 70 00 iskazuju se u kilogramima, a ta oznaka sadržava i druge proizvode uz predmetni proizvod. Kako bi dobila precizniju sliku o uvozu, Komisija je pregledala detaljne informacije nacionalnih carinskih tijela o cijelom nizu pojedinačnih uvoznih transakcija tijekom razdoblja 2017.–RIP, kako su ih uvoznici prijavili u svojim carinskim deklaracijama i obradila navedena tijela. Informacije su se odnosile na uvoz u devet država članica (Bugarska, Danska, Francuska, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Rumunjska i Španjolska) i smatrale su se reprezentativnima jer su obuhvaćale 79 % uvoza tijekom razmatranog razdoblja. Detaljna analiza na temelju toga dovela je do zaključaka predstavljenih u nastavku.

| (601) | U primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da je uvoz ispitan samo u devet država članica i da to nije reprezentativno jer velike države članice kao što su Italija, Poljska, Austrija i druge nisu bile uključene u tu analizu. U tom je pogledu Komisija napomenula da su informacije zaprimljene od nacionalnih carinskih tijela bile dodatna analiza kako bi se preciznije utvrdio predmetni proizvod u okviru cijele oznake KN 8544 70 00. Komisija je upotrijebila informacije svih nacionalnih tijela koja su na vrijeme odgovorila na njezin zahtjev za informacije i smatrala je da 79 % ukupnog uvoza pruža reprezentativnu sliku o udjelu predmetnog proizvoda u ukupnom uvozu u okviru te oznake KN. Stoga je Komisija smatrala taj argument neutemeljenim. |
| --- | --- |

(601)

U primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da je uvoz ispitan samo u devet država članica i da to nije reprezentativno jer velike države članice kao što su Italija, Poljska, Austrija i druge nisu bile uključene u tu analizu. U tom je pogledu Komisija napomenula da su informacije zaprimljene od nacionalnih carinskih tijela bile dodatna analiza kako bi se preciznije utvrdio predmetni proizvod u okviru cijele oznake KN 8544 70 00. Komisija je upotrijebila informacije svih nacionalnih tijela koja su na vrijeme odgovorila na njezin zahtjev za informacije i smatrala je da 79 % ukupnog uvoza pruža reprezentativnu sliku o udjelu predmetnog proizvoda u ukupnom uvozu u okviru te oznake KN. Stoga je Komisija smatrala taj argument neutemeljenim.

| (602) | Kad je riječ o obujmu uvoza iz Kine, utvrđen je na istoj osnovi kao i za zasebni antidampinški ispitni postupak, tj. na osnovi informacija koje su dostavili kineski proizvođači izvoznici prilikom odabira uzorka. |
| --- | --- |

(602)

Kad je riječ o obujmu uvoza iz Kine, utvrđen je na istoj osnovi kao i za zasebni antidampinški ispitni postupak, tj. na osnovi informacija koje su dostavili kineski proizvođači izvoznici prilikom odabira uzorka.

| (603) | Uvoz iz ostalih trećih zemalja utvrđen je na temelju detaljnog postupka navedenog u uvodnoj izjavi 600., u kojem je utvrđen uvoz predmetnog proizvoda u kg i koji je pretvoren u kilometre kabela primjenom preciznih čimbenika konverzije koje su kineski proizvođači izvoznici naveli u svojim odgovorima na dodatni zahtjev za informacije iz uvodne izjave 60. |
| --- | --- |

(603)

Uvoz iz ostalih trećih zemalja utvrđen je na temelju detaljnog postupka navedenog u uvodnoj izjavi 600., u kojem je utvrđen uvoz predmetnog proizvoda u kg i koji je pretvoren u kilometre kabela primjenom preciznih čimbenika konverzije koje su kineski proizvođači izvoznici naveli u svojim odgovorima na dodatni zahtjev za informacije iz uvodne izjave 60.

| (604) | Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju obujma uvoza u usporedbi s obujmom potrošnje na slobodnom tržištu koji je prikazan u tablici 1. |
| --- | --- |

(604)

Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju obujma uvoza u usporedbi s obujmom potrošnje na slobodnom tržištu koji je prikazan u tablici 1.

| (605) | Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u km kabela) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Indeks | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Tržišni udio (%) | 14,8 | 23,0 | 26,3 | 28,3 |
| Indeks | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Izvor: | proizvođači izvoznici koji surađuju, Eurostat, carinska tijela EU-a |

(605)

Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza i tržišni udio

Obujam uvoza i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

RIP

Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u km kabela)

189 479

354 167

434 754

498 335

Indeks

Indeks

100

100

187

187

229

229

263

263

Tržišni udio (%)

14,8

23,0

26,3

28,3

Indeks

Indeks

100

100

155

155

177

177

191

191

Izvor:

Izvor:

proizvođači izvoznici koji surađuju, Eurostat, carinska tijela EU-a

| (606) | U kontekstu znatnog viška kapaciteta u Kini (procijenjen na više od dvostruke veličine cijelog tržišta EU-a na temelju analize tržišta koju su dostavili podnositelji pritužbe (141)), uvoz iz predmetne zemlje povećao se s oko 190 000 km kabela na oko 500 000 km kabela tijekom razmatranog razdoblja, odnosno za 2,5 puta u vrlo kratkom vremenu. To povećanje od 163 % više je nego četiri puta veće od povećanja potrošnje, što naglašava dubinu i jačinu kineskog prodora na to tržište. |
| --- | --- |

(606)

U kontekstu znatnog viška kapaciteta u Kini (procijenjen na više od dvostruke veličine cijelog tržišta EU-a na temelju analize tržišta koju su dostavili podnositelji pritužbe (141)), uvoz iz predmetne zemlje povećao se s oko 190 000 km kabela na oko 500 000 km kabela tijekom razmatranog razdoblja, odnosno za 2,5 puta u vrlo kratkom vremenu. To povećanje od 163 % više je nego četiri puta veće od povećanja potrošnje, što naglašava dubinu i jačinu kineskog prodora na to tržište.

141

| (607) | Proizlazeći iz toga tržišni udio tog uvoza porastao je u razmatranom razdoblju s 14,8 % na 28,3 %, što je ogromno povećanje od 91 %. Treba napomenuti da se obujam kineskog uvoza povećavao svake godine razmatranog razdoblja, što je element koji naglašava brzinu i razmjer prodora na tržište. |
| --- | --- |

(607)

Proizlazeći iz toga tržišni udio tog uvoza porastao je u razmatranom razdoblju s 14,8 % na 28,3 %, što je ogromno povećanje od 91 %. Treba napomenuti da se obujam kineskog uvoza povećavao svake godine razmatranog razdoblja, što je element koji naglašava brzinu i razmjer prodora na tržište.

| (608) | U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da je tržišni udio industrije Unije podcijenjen i da je tržišni udio kineskog uvoza povećan. S tim u vezi CCCME je dalje tvrdio da bi se tržišni podaci trebali temeljiti na kilometrima vlakana umjesto na kilometrima kabela, što bi dovelo do manjeg tržišnog udjela kineskog uvoza. |
| --- | --- |

(608)

U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da je tržišni udio industrije Unije podcijenjen i da je tržišni udio kineskog uvoza povećan. S tim u vezi CCCME je dalje tvrdio da bi se tržišni podaci trebali temeljiti na kilometrima vlakana umjesto na kilometrima kabela, što bi dovelo do manjeg tržišnog udjela kineskog uvoza.

| (609) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da je kilometar kabela najprikladnija mjerna jedinica za predmetni proizvod, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 575. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(609)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da je kilometar kabela najprikladnija mjerna jedinica za predmetni proizvod, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 575. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.7.2.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje, sniženje cijena i pad cijena

Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje, sniženje cijena i pad cijena

| (610) | Komisija je cijene uvezenih proizvoda utvrdila na temelju odgovora na zahtjev za informacije koje su dostavili izvoznici koji surađuju. |
| --- | --- |

(610)

Komisija je cijene uvezenih proizvoda utvrdila na temelju odgovora na zahtjev za informacije koje su dostavili izvoznici koji surađuju.

| (611) | Prosječna cijena uvoza iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene (EUR/km kabela) | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 452,9 | 401,9 | 468,5 . | 349,1 |
| Indeks | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Izvor: | proizvođači izvoznici koji surađuju |

(611)

Prosječna cijena uvoza iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Uvozne cijene (EUR/km kabela)

Uvozne cijene (EUR/km kabela)

2017.

2018.

2019.

RIP

Kina

452,9

401,9

468,5 .

349,1

Indeks

Indeks

100

100

89

89

103

103

77

77

Izvor:

Izvor:

proizvođači izvoznici koji surađuju

| (612) | Uvozne cijene iz Kine smanjile su se u razmatranom razdoblju s 452 na 349 EUR/km kabela, što je pad od 23 %. To bi kretanje trebalo promatrati u svjetlu agresivnijeg nastupa kineskih proizvođača izvoznika, koji je povezan s viškom kapaciteta u toj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 606.). Taj bi pokazatelj trebalo promatrati i u kontekstu znatnih varijacija cijena za određenu duljinu različitih vrsta proizvoda, kao i velikih razlika u ponudi proizvoda iz godine u godinu. Razlika u proizvodu proizlazila je i iz varijabilnosti, a time i cijene vrsta kabela koji se prodaju, i iz činjenice da nisu svake godine sve vrste proizvoda bile na natječaju ili prodane. |
| --- | --- |

(612)

Uvozne cijene iz Kine smanjile su se u razmatranom razdoblju s 452 na 349 EUR/km kabela, što je pad od 23 %. To bi kretanje trebalo promatrati u svjetlu agresivnijeg nastupa kineskih proizvođača izvoznika, koji je povezan s viškom kapaciteta u toj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 606.). Taj bi pokazatelj trebalo promatrati i u kontekstu znatnih varijacija cijena za određenu duljinu različitih vrsta proizvoda, kao i velikih razlika u ponudi proizvoda iz godine u godinu. Razlika u proizvodu proizlazila je i iz varijabilnosti, a time i cijene vrsta kabela koji se prodaju, i iz činjenice da nisu svake godine sve vrste proizvoda bile na natječaju ili prodane.

| (613) | Kako bi se izbjegle razlike u ponudi proizvoda svojstvene cjenovnim serijama tijekom razmatranog razdoblja te kako bi se dobili točniji i reprezentativniji podaci, Komisija je analizirala i sveobuhvatne informacije kineskih izvoznika u uzorku i proizvođača iz Unije na temelju agregiranijih grupa izravno usporedivih proizvoda. To je dovelo do utvrđivanja 35 identičnih (odgovarajućih) grupa koje prodaju i kineski izvoznici i industrija Unije i koje su se prodavale u svakoj od ispitanih godina. Drugim riječima, Komisija je dobila potpuni vremenski niz s cijenom po vrsti proizvoda za svaku godinu u razmatranom razdoblju. Te se cijene mogu smatrati reprezentativnima za ukupni kineski izvoz tijekom razdoblja jer obuhvaćaju 62 % izvoza društava u uzorku tijekom RIP-a. Dobiveni reprezentativni vremenski niz kretao se kako slijedi, na ponderiranoj agregiranoj osnovi:

  Tablica 3.a


  Kineski uvoz (EUR/km kabela) | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna cijena | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Indeks | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Reprezentativnost (%) | 94 | 35 | 59 | 62 |

(613)

Kako bi se izbjegle razlike u ponudi proizvoda svojstvene cjenovnim serijama tijekom razmatranog razdoblja te kako bi se dobili točniji i reprezentativniji podaci, Komisija je analizirala i sveobuhvatne informacije kineskih izvoznika u uzorku i proizvođača iz Unije na temelju agregiranijih grupa izravno usporedivih proizvoda. To je dovelo do utvrđivanja 35 identičnih (odgovarajućih) grupa koje prodaju i kineski izvoznici i industrija Unije i koje su se prodavale u svakoj od ispitanih godina. Drugim riječima, Komisija je dobila potpuni vremenski niz s cijenom po vrsti proizvoda za svaku godinu u razmatranom razdoblju. Te se cijene mogu smatrati reprezentativnima za ukupni kineski izvoz tijekom razdoblja jer obuhvaćaju 62 % izvoza društava u uzorku tijekom RIP-a. Dobiveni reprezentativni vremenski niz kretao se kako slijedi, na ponderiranoj agregiranoj osnovi:

Tablica 3.a

Tablica 3.a

Kineski uvoz (EUR/km kabela)

Kineski uvoz (EUR/km kabela)

2017.

2018.

2019.

RIP

Prosječna cijena

854

720

593

320

Indeks

Indeks

100

100

84

84

69

69

38

38

Reprezentativnost (%)

94

35

59

62

| (614) | To pokazuje znatan i stalan pad cijena kineskog izvoza. Drugim riječima, kada se prodaja istih vrsta proizvoda uspoređuje iz godine u godinu, došlo je do jasnog i vidljivog pada kineskih uvoznih cijena u svakoj godini, koje su bile znatno niže od cijena proizvođača iz Unije u razdoblju od 2018. do RIP-a (tablica 7.a). |
| --- | --- |

(614)

To pokazuje znatan i stalan pad cijena kineskog izvoza. Drugim riječima, kada se prodaja istih vrsta proizvoda uspoređuje iz godine u godinu, došlo je do jasnog i vidljivog pada kineskih uvoznih cijena u svakoj godini, koje su bile znatno niže od cijena proizvođača iz Unije u razdoblju od 2018. do RIP-a (tablica 7.a).

| (615) | U tom kontekstu Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:






  — | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i |
| --- | --- | --- |

(615)

U tom kontekstu Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:

—

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i

| — | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje kineski proizvođači u uzorku naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nakon uvoza. |
| --- | --- |

—

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje kineski proizvođači u uzorku naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nakon uvoza.

| (616) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Utvrđeno je da je ponderirana prosječna marža sniženja cijena za dva proizvođača izvoznika u uzorku iznosila 30,0 % i 33,2 %, što je dalo opću maržu sniženja cijena od 31,5 %. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 673.Error! No bookmark name given., analiza natječaja potvrđuje postojanje sniženja cijena na razini natječaja. |
| --- | --- |

(616)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Utvrđeno je da je ponderirana prosječna marža sniženja cijena za dva proizvođača izvoznika u uzorku iznosila 30,0 % i 33,2 %, što je dalo opću maržu sniženja cijena od 31,5 %. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 673.Error! No bookmark name given., analiza natječaja potvrđuje postojanje sniženja cijena na razini natječaja.

Error! No bookmark name given.

| (617) | To je u skladu s cijenama utvrđenima u uvodnim izjavama 613. i 614. |
| --- | --- |

(617)

To je u skladu s cijenama utvrđenima u uvodnim izjavama 613. i 614.

| (618) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je i da Komisija nije dala nikakvo objašnjenje o agregiranim grupama PCN-a koje su stoga bile proizvoljne. CCCME je tvrdio da je upotreba tih grupa podrazumijevala problem istovjetnosti i usporedivosti cijena industrije Unije i kineskih cijena. CCCME je uputio na Izvješće povjerenstva iz predmeta Kina – oprema za rendgenske preglede (142), u kojem se navodi da je tijelo koje je provodilo ispitni postupak moralo osigurati da su proizvodi koje je uspoređivalo u okviru analize sniženja i sprečavanja rasta cijena doista bili usporedivi te je tvrdio da Komisija nije osigurala takvu usporedivost cijena. |
| --- | --- |

(618)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je i da Komisija nije dala nikakvo objašnjenje o agregiranim grupama PCN-a koje su stoga bile proizvoljne. CCCME je tvrdio da je upotreba tih grupa podrazumijevala problem istovjetnosti i usporedivosti cijena industrije Unije i kineskih cijena. CCCME je uputio na Izvješće povjerenstva iz predmeta Kina – oprema za rendgenske preglede (142), u kojem se navodi da je tijelo koje je provodilo ispitni postupak moralo osigurati da su proizvodi koje je uspoređivalo u okviru analize sniženja i sprečavanja rasta cijena doista bili usporedivi te je tvrdio da Komisija nije osigurala takvu usporedivost cijena.

Kina – oprema za rendgenske preglede

142

| (619) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom zbog dva razloga. Prvo, te grupe nisu upotrijebljene za potrebe izračuna sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena. Drugo, upotrijebljene su za usporedbu cijena za svaku vrstu zasebno, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 613., baš kako bi se osiguralo da na kretanja cijena s vremenom ne utječu znatne promjene u ponudi proizvoda u tom razdoblju, čime se poboljšala točnost usporedivosti tijekom vremena, na temelju grupa koje su, kako je prethodno objašnjeno, reprezentativne za predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(619)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom zbog dva razloga. Prvo, te grupe nisu upotrijebljene za potrebe izračuna sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena. Drugo, upotrijebljene su za usporedbu cijena za svaku vrstu zasebno, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 613., baš kako bi se osiguralo da na kretanja cijena s vremenom ne utječu znatne promjene u ponudi proizvoda u tom razdoblju, čime se poboljšala točnost usporedivosti tijekom vremena, na temelju grupa koje su, kako je prethodno objašnjeno, reprezentativne za predmetni proizvod.

| (620) | Komisija je napomenula da su kao referenca za usporedbu pri procjeni marži sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena upotrijebljeni modeli izvezeni u Uniju iz predmetne zemlje. Zbog prirode usporedbe izvozne prodaje proizvođača izvoznika s prodajom industrije Unije podrazumijeva se da industrija Unije nije prodavala sve izvezene modele. U ovom je slučaju stopa podudaranja iznosila oko 70 % za kineske proizvođače izvoznike u uzorku, što je Komisija smatrala sasvim dovoljnim da bi se osigurala opširna i poštena usporedba izvezenih modela i modela koje je prodala industrija Unije. |
| --- | --- |

(620)

Komisija je napomenula da su kao referenca za usporedbu pri procjeni marži sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena upotrijebljeni modeli izvezeni u Uniju iz predmetne zemlje. Zbog prirode usporedbe izvozne prodaje proizvođača izvoznika s prodajom industrije Unije podrazumijeva se da industrija Unije nije prodavala sve izvezene modele. U ovom je slučaju stopa podudaranja iznosila oko 70 % za kineske proizvođače izvoznike u uzorku, što je Komisija smatrala sasvim dovoljnim da bi se osigurala opširna i poštena usporedba izvezenih modela i modela koje je prodala industrija Unije.

4.8.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.8.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (621) | U skladu s člankom 8. stavkom 4. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(621)

U skladu s člankom 8. stavkom 4. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (622) | Komisija je od strana primila nekoliko primjedbi o šteti. Kineska vlada tvrdila je da uvoz iz Kine nije prouzročio štetu ili prijetnju štete jer je, prema pokazateljima, stanje industrije Unije bilo dobro, a industrija Unije i dalje je imala dominantan položaj sa svojim tržišnim udjelom. Connect Com napomenuo je da je smanjenje tržišnog udjela industrije Unije vrlo ograničeno i da se dogodilo u kontekstu mogućeg oligopolnog tržišta. |
| --- | --- |

(622)

Komisija je od strana primila nekoliko primjedbi o šteti. Kineska vlada tvrdila je da uvoz iz Kine nije prouzročio štetu ili prijetnju štete jer je, prema pokazateljima, stanje industrije Unije bilo dobro, a industrija Unije i dalje je imala dominantan položaj sa svojim tržišnim udjelom. Connect Com napomenuo je da je smanjenje tržišnog udjela industrije Unije vrlo ograničeno i da se dogodilo u kontekstu mogućeg oligopolnog tržišta.

| (623) | Tvrdio je da je šteta, čak i ako je postojala, bila neznatna ako se ostvarila dobit do minimalne profitne marže od 5 % te je u tom pogledu podsjetio na Odluku Komisije od 23. prosinca 1988. o prekidu antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih mobilnih radiotelefona podrijetlom iz Kanade, Hong Konga i Japana (143) i na presudu od 17. prosinca 1997., EFMA protiv Vijeća (144). Međutim, treba podsjetiti da se u Odluci o radiotelefonima profitna marža razmatrala s obzirom na poboljšanje drugih pokazatelja te da se navedeni predmet odnosio na tvrdnju koji je Opći sud odbacio, da je ciljna dobit koju je Komisija utvrdila tijekom ispitnog postupka trebala biti viša. Stoga se tim presedanima ne podupire stajalište da bi šteta bila neznatna ako su profitne marže iznad 5 %. Šteta se utvrđuje holističkom ocjenom svih čimbenika navedenih u članku 8. stavku 4. osnovne uredbe, analiziranih u kontekstu određenog tržišta i predmetne industrije. Nadalje, dobit koju je ostvarila industrija bila je niža od ciljne dobiti utvrđene uzimajući u obzir sve elemente povezane s predmetnom industrijom, kako je propisano člankom 12. stavkom 1.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(623)

Tvrdio je da je šteta, čak i ako je postojala, bila neznatna ako se ostvarila dobit do minimalne profitne marže od 5 % te je u tom pogledu podsjetio na Odluku Komisije od 23. prosinca 1988. o prekidu antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih mobilnih radiotelefona podrijetlom iz Kanade, Hong Konga i Japana (143) i na presudu od 17. prosinca 1997., EFMA protiv Vijeća (144). Međutim, treba podsjetiti da se u Odluci o radiotelefonima profitna marža razmatrala s obzirom na poboljšanje drugih pokazatelja te da se navedeni predmet odnosio na tvrdnju koji je Opći sud odbacio, da je ciljna dobit koju je Komisija utvrdila tijekom ispitnog postupka trebala biti viša. Stoga se tim presedanima ne podupire stajalište da bi šteta bila neznatna ako su profitne marže iznad 5 %. Šteta se utvrđuje holističkom ocjenom svih čimbenika navedenih u članku 8. stavku 4. osnovne uredbe, analiziranih u kontekstu određenog tržišta i predmetne industrije. Nadalje, dobit koju je ostvarila industrija bila je niža od ciljne dobiti utvrđene uzimajući u obzir sve elemente povezane s predmetnom industrijom, kako je propisano člankom 12. stavkom 1.a osnovne uredbe.

143

EFMA protiv Vijeća

144

| (624) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koji je dostavio podnositelj pritužbe i obuhvaća podatke koji se odnose na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(624)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koji je dostavio podnositelj pritužbe i obuhvaća podatke koji se odnose na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (625) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina subvencijske marže i oporavak od prethodnog subvencioniranja. |
| --- | --- |

(625)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina subvencijske marže i oporavak od prethodnog subvencioniranja.

| (626) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(626)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.8.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.8.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (627) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u km kabela) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Indeks | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Kapacitet proizvodnje (u km kabela) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Indeks | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 67 | 68 | 62 | 59 |
| Indeks | 100 | 102 | 92 | 88 |

(627)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

2017.

2018.

2019.

RIP

Obujam proizvodnje (u km kabela)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Indeks

Indeks

100

100

112

112

118

118

116

116

Kapacitet proizvodnje (u km kabela)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Indeks

Indeks

100

100

110

110

127

127

131

131

Iskorištenost kapaciteta (%)

67

68

62

59

Indeks

Indeks

100

100

102

102

92

92

88

88

| (628) | Tijekom razmatranog razdoblja razina obujma proizvodnje industrije Unije povećala se za 16 %. Detaljna analiza pokazuje da se od 2017. do 2019. proizvodnja u Uniji povećala za 18 %, a u razdoblju ispitnog postupka proizvodnja u Uniji blago je pala za 2 postotna boda. |
| --- | --- |

(628)

Tijekom razmatranog razdoblja razina obujma proizvodnje industrije Unije povećala se za 16 %. Detaljna analiza pokazuje da se od 2017. do 2019. proizvodnja u Uniji povećala za 18 %, a u razdoblju ispitnog postupka proizvodnja u Uniji blago je pala za 2 postotna boda.

| (629) | Ukupno povećanje tijekom razmatranog razdoblja bilo je posljedica rasta potražnje opisanog u tablici 1. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije uspjela je povećati proizvodnju za samo 16 % na tržištu koje je naraslo za 38 %. Industrija Unije stoga nije mogla u potpunosti iskoristiti rast tržišta. |
| --- | --- |

(629)

Ukupno povećanje tijekom razmatranog razdoblja bilo je posljedica rasta potražnje opisanog u tablici 1. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije uspjela je povećati proizvodnju za samo 16 % na tržištu koje je naraslo za 38 %. Industrija Unije stoga nije mogla u potpunosti iskoristiti rast tržišta.

| (630) | Tijekom razmatranog razdoblja proizvodni kapacitet u Uniji povećao se za 31 %. To je odraz ulaganja nekih proizvođača iz Unije kao odgovora na rast tržišta. Taj je pokušaj propao zbog povećanog prodora kineskih proizvoda, čiji su proizvođači, oslanjajući se na nepoštene strategije određivanja cijena, sve više preuzimali tržišne udjele od industrije Unije. |
| --- | --- |

(630)

Tijekom razmatranog razdoblja proizvodni kapacitet u Uniji povećao se za 31 %. To je odraz ulaganja nekih proizvođača iz Unije kao odgovora na rast tržišta. Taj je pokušaj propao zbog povećanog prodora kineskih proizvoda, čiji su proizvođači, oslanjajući se na nepoštene strategije određivanja cijena, sve više preuzimali tržišne udjele od industrije Unije.

| (631) | Zbog toga je iskorištenost kapaciteta pala za 12 % te je tijekom RIP-a dosegnula razinu ispod 60 %. Proizvođači iz Unije nisu mogli povećati proizvodnju u skladu s rastom tržišta. |
| --- | --- |

(631)

Zbog toga je iskorištenost kapaciteta pala za 12 % te je tijekom RIP-a dosegnula razinu ispod 60 %. Proizvođači iz Unije nisu mogli povećati proizvodnju u skladu s rastom tržišta.

4.8.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

| (632) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u km kabela) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Indeks | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Ograničeno tržište | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeks | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Ograničeno tržište izraženo u postocima prodaje u Uniji (%) | 7,0 | 6,3 | 6,2 | 5,4 |
| Indeks | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Prodaja na slobodnom tržištu | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Indeks | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Tržišni udio prodaje na slobodnom tržištu (%) | 64,3 | 57,6 | 57,2 | 53,5 |
| Indeks | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Izvor: | industrija Unije |

(632)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

RIP

Obujam prodaje na tržištu Unije (u km kabela)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Indeks

Indeks

100

100

107

107

114

114

113

113

Ograničeno tržište

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeks

Indeks

100

100

97

97

102

102

88

88

Ograničeno tržište izraženo u postocima prodaje u Uniji (%)

7,0

6,3

6,2

5,4

Indeks

Indeks

100

100

91

91

89

89

78

78

Prodaja na slobodnom tržištu

821 268

886 040

946 729

941 498

Indeks

Indeks

100

100

108

108

115

115

115

115

Tržišni udio prodaje na slobodnom tržištu (%)

64,3

57,6

57,2

53,5

Indeks

Indeks

100

100

90

90

89

89

83

83

Izvor:

Izvor:

industrija Unije

| (633) | Tijekom razmatranog razdoblja ukupni obujam prodaje u Uniji industrije Unije povećao se za 13 %. Međutim, zbog povećanja potrošnje tržišni udio na slobodnom tržištu smanjio se tijekom razmatranog razdoblja sa 64,3 % na 53,5 %, odnosno za više od 10 postotnih bodova (–17 %). |
| --- | --- |

(633)

Tijekom razmatranog razdoblja ukupni obujam prodaje u Uniji industrije Unije povećao se za 13 %. Međutim, zbog povećanja potrošnje tržišni udio na slobodnom tržištu smanjio se tijekom razmatranog razdoblja sa 64,3 % na 53,5 %, odnosno za više od 10 postotnih bodova (–17 %).

| (634) | I obujam prodaje Unije na slobodnom tržištu povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 15 %. Prodaja Unije vrlo blisko je pratila trend proizvodnje u Uniji zato što ta industrija uglavnom posluje na temelju sustava proizvodnje po narudžbi. |
| --- | --- |

(634)

I obujam prodaje Unije na slobodnom tržištu povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 15 %. Prodaja Unije vrlo blisko je pratila trend proizvodnje u Uniji zato što ta industrija uglavnom posluje na temelju sustava proizvodnje po narudžbi.

| (635) | Ograničeno tržište industrije Unije (izraženo kao postotak u ukupnoj prodaji u Uniji) bilo je na vrlo niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja i slijedilo silazni trend smanjenja postotka sa 7 % u 2017. na 5,4 % u RIP-u. Učinak toga je bio marginalan zbog ograničene veličine tog tržišta. |
| --- | --- |

(635)

Ograničeno tržište industrije Unije (izraženo kao postotak u ukupnoj prodaji u Uniji) bilo je na vrlo niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja i slijedilo silazni trend smanjenja postotka sa 7 % u 2017. na 5,4 % u RIP-u. Učinak toga je bio marginalan zbog ograničene veličine tog tržišta.

4.8.2.3.   Rast

| (636) | Iz pada tržišnog udjela prodajnog obujma Unije proizlazi da industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije mogla iskoristiti rast na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(636)

Iz pada tržišnog udjela prodajnog obujma Unije proizlazi da industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije mogla iskoristiti rast na tržištu Unije.

4.8.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

| (637) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika (u EPRV-u (145)) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Indeks | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Produktivnost (km kabela/EPRV) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Izvor: | industrija Unije |

(637)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2017.

2018.

2019.

RIP

Broj zaposlenika (u EPRV-u (145))

145

4 088

4 589

4 815

4 659

Indeks

Indeks

100

100

112

112

118

118

114

114

Produktivnost (km kabela/EPRV)

260

260

260

264

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

102

102

Izvor:

Izvor:

industrija Unije

| (638) | Zaposlenost u industriji Unije od 2017. do 2019. porasla je za 18 % na temelju EPRV-a. Zatim je u razdoblju ispitnog postupka slijedio pad od četiri postotna boda. To kretanje uvelike prati trend obujma proizvodnje prikazan u tablici 3. |
| --- | --- |

(638)

Zaposlenost u industriji Unije od 2017. do 2019. porasla je za 18 % na temelju EPRV-a. Zatim je u razdoblju ispitnog postupka slijedio pad od četiri postotna boda. To kretanje uvelike prati trend obujma proizvodnje prikazan u tablici 3.

| (639) | Budući da su se podaci za proizvodnju i zaposlenost blisko pratili, produktivnost izražena u kilometrima kabela po zaposleniku ostala je relativno stabilna. |
| --- | --- |

(639)

Budući da su se podaci za proizvodnju i zaposlenost blisko pratili, produktivnost izražena u kilometrima kabela po zaposleniku ostala je relativno stabilna.

4.8.2.5.   Visina subvencijske marže i oporavak od prethodnog subvencioniranja

| (640) | Sve su subvencijske marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih subvencijskih marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetne zemlje. |
| --- | --- |

(640)

Sve su subvencijske marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih subvencijskih marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetne zemlje.

de minimis

| (641) | Ovo je prvi antisubvencijski ispitni postupak u pogledu predmetnog proizvoda. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog subvencioniranja. |
| --- | --- |

(641)

Ovo je prvi antisubvencijski ispitni postupak u pogledu predmetnog proizvoda. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog subvencioniranja.

4.8.3.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.8.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (642) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prodajne cijene u Uniji | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/km kabela) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Indeks | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/km kabela) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Indeks | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Izvor: | proizvođači iz Unije u uzorku |

(642)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2017.

2018.

2019.

RIP

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/km kabela)

816

861

944

821

Indeks

Indeks

100

100

105

105

116

116

101

101

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/km kabela)

756

785

860

758

Indeks

Indeks

100

100

104

104

114

114

100

100

Izvor:

Izvor:

proizvođači iz Unije u uzorku

| (643) | Prodajne cijene na tržištu Unije nepovezanim stranama (slobodno tržište) povećale su se od 2017. do 2019. za 16 %, a zatim smanjile tijekom RIP-a i dosegnule sličnu razinu kao 2017. (+1 %). Međutim, razina cijena uvelike ovisi o složenosti prodanih proizvoda s obzirom na to da se cijene mogu znatno razlikovati ovisno o karakteristikama kabela (uključujući broj vlakana, broj i vrstu prevlake itd.). |
| --- | --- |

(643)

Prodajne cijene na tržištu Unije nepovezanim stranama (slobodno tržište) povećale su se od 2017. do 2019. za 16 %, a zatim smanjile tijekom RIP-a i dosegnule sličnu razinu kao 2017. (+1 %). Međutim, razina cijena uvelike ovisi o složenosti prodanih proizvoda s obzirom na to da se cijene mogu znatno razlikovati ovisno o karakteristikama kabela (uključujući broj vlakana, broj i vrstu prevlake itd.).

| (644) | To je očito kad se usporedi kretanje cijena s kretanjem troškova proizvodnje, jer složeniji kabeli, koji se mogu prodavati po višim cijenama, iziskuju i veće troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(644)

To je očito kad se usporedi kretanje cijena s kretanjem troškova proizvodnje, jer složeniji kabeli, koji se mogu prodavati po višim cijenama, iziskuju i veće troškove proizvodnje.

| (645) | Jedinični trošak proizvodnje povećao se od 2017 do 2019. za 14 %, što je približno u skladu s prosječnim cijenama na slobodnom tržištu Unije (16 %). Zatim se smanjio za 14 %, isto tako u skladu s padom cijena u istom razdoblju od 2019. do RIP-a (15 %). |
| --- | --- |

(645)

Jedinični trošak proizvodnje povećao se od 2017 do 2019. za 14 %, što je približno u skladu s prosječnim cijenama na slobodnom tržištu Unije (16 %). Zatim se smanjio za 14 %, isto tako u skladu s padom cijena u istom razdoblju od 2019. do RIP-a (15 %).

| (646) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 613., da bi se izbjegle varijacije u ponudi proizvoda svojstvene cjenovnoj seriji tijekom razmatranog razdoblja, Komisija je analizirala sveobuhvatne informacije kineskih izvoznika u uzorku i proizvođača iz Unije na temelju agregiranih grupa izravno usporedivih proizvoda. To je dovelo do utvrđivanja 35 identičnih (odgovarajućih) grupa koje prodaju i kineski izvoznici i industrija Unije i za koje postoje potpuni vremenski nizovi tijekom svake godine u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(646)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 613., da bi se izbjegle varijacije u ponudi proizvoda svojstvene cjenovnoj seriji tijekom razmatranog razdoblja, Komisija je analizirala sveobuhvatne informacije kineskih izvoznika u uzorku i proizvođača iz Unije na temelju agregiranih grupa izravno usporedivih proizvoda. To je dovelo do utvrđivanja 35 identičnih (odgovarajućih) grupa koje prodaju i kineski izvoznici i industrija Unije i za koje postoje potpuni vremenski nizovi tijekom svake godine u razmatranom razdoblju.

| (647) | Oni su reprezentativni za prodaju industrije EU-a u tom razdoblju, s više od 34 % prodaje takvih odgovarajućih proizvoda u razdoblju ispitnog postupka. Dobiveni reprezentativni vremenski niz je sljedeći:

  Tablica 7.a


  Industrija Unije (EUR/km kabela) | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna cijena | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Indeks | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Reprezentativnost (%) | 42 | 38 | 35 | 34 |

(647)

Oni su reprezentativni za prodaju industrije EU-a u tom razdoblju, s više od 34 % prodaje takvih odgovarajućih proizvoda u razdoblju ispitnog postupka. Dobiveni reprezentativni vremenski niz je sljedeći:

Tablica 7.a

Tablica 7.a

Industrija Unije (EUR/km kabela)

Industrija Unije (EUR/km kabela)

2017.

2018.

2019.

RIP

Prosječna cijena

817

780

792

719

Indeks

Indeks

100

100

95

95

97

97

88

88

Reprezentativnost (%)

42

38

35

34

| (648) | To upućuje na znatan pad cijena industrije Unije, sličan uočenom padu cijena kineskog izvoza iz uvodne izjave 613. |
| --- | --- |

(648)

To upućuje na znatan pad cijena industrije Unije, sličan uočenom padu cijena kineskog izvoza iz uvodne izjave 613.

| (649) | Nadalje, s obzirom na to da kupci često traže vrste KOV-ova izrađene po mjeri i prilagođene njihovim specifičnim potrebama te da određene države članice definiraju i posebne tehničke zahtjeve, uspoređivanjem cijena za istog kupca i državu članicu tijekom vremena dobiva se još preciznija slika kretanja cijena. Industrija Unije dostavila je dodatne detaljne informacije u tom pogledu. Cijene dvadeset najvažnijih takvih kombinacija skupina proizvoda, kupaca i država članica kretale su se kako slijedi (146):

  Tablica 7.b


  Industrija Unije (EUR/km kabela, indeks)









  2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(649)

Nadalje, s obzirom na to da kupci često traže vrste KOV-ova izrađene po mjeri i prilagođene njihovim specifičnim potrebama te da određene države članice definiraju i posebne tehničke zahtjeve, uspoređivanjem cijena za istog kupca i državu članicu tijekom vremena dobiva se još preciznija slika kretanja cijena. Industrija Unije dostavila je dodatne detaljne informacije u tom pogledu. Cijene dvadeset najvažnijih takvih kombinacija skupina proizvoda, kupaca i država članica kretale su se kako slijedi (146):

146

Tablica 7.b

Tablica 7.b

Industrija Unije (EUR/km kabela, indeks)

Industrija Unije (EUR/km kabela, indeks)

2017.

2018.

2019.

RIP

100

100

73

73

56

56

59

59

| (650) | To ponovno pokazuje jasan pad cijena industrije Unije tijekom tog razdoblja nakon pada cijena kineskog izvoza navedenog u uvodnim izjavama od 610. do 614. |
| --- | --- |

(650)

To ponovno pokazuje jasan pad cijena industrije Unije tijekom tog razdoblja nakon pada cijena kineskog izvoza navedenog u uvodnim izjavama od 610. do 614.

4.8.3.2.   Troškovi rada

| (651) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/EPRV) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Indeks | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Izvor: | proizvođači iz Unije u uzorku |

(651)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2017.

2018.

2019.

RIP

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/EPRV)

39 511

35 826

39 157

38 966

Indeks

Indeks

100

100

91

91

99

99

99

99

Izvor:

Izvor:

proizvođači iz Unije u uzorku

| (652) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku od 2017. do RIP-a ostali su relativno stabilni. Blago smanjenje zabilježeno 2018. odgovara porastu broja zaposlenih u ekvivalentu punog radnog vremena od 13 % i odražava trošak te dodatne radne snage. |
| --- | --- |

(652)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku od 2017. do RIP-a ostali su relativno stabilni. Blago smanjenje zabilježeno 2018. odgovara porastu broja zaposlenih u ekvivalentu punog radnog vremena od 13 % i odražava trošak te dodatne radne snage.

4.8.3.3.   Zalihe

| (653) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zalihe | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u km kabela) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Indeks | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%) | 12,7 | 13,5 | 12,9 | 13,9 |
| Indeks | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Izvor: | proizvođači iz Unije u uzorku |

(653)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Zalihe

Zalihe

2017.

2018.

2019.

RIP

Završne zalihe (u km kabela)

134 925

161 561

161 878

171 058

Indeks

Indeks

100

100

120

120

120

120

127

127

Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

12,7

13,5

12,9

13,9

Indeks

Indeks

100

100

106

106

102

102

110

110

Izvor:

Izvor:

proizvođači iz Unije u uzorku

| (654) | Zalihe proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se u razmatranom razdoblju za 27 %. Dok povećanje zaliha znači sporiji promet od prodaje određenih ponavljajućih stavki i možda je povezano sa sve većim poteškoćama koje industrija Unije ima u prodaji svojih proizvoda zbog vrlo agresivne cjenovne konkurencije kineskih proizvođača izvoznika, povećanje u razdoblju od 2019. do RIP-a može biti povezano i sa sezonskim efektom. U svakom slučaju, s obzirom na to da se većina proizvodnje odvija na temelju narudžbi i specifikacija kupaca, zalihe ne čine glavni pokazatelj štete. |
| --- | --- |

(654)

Zalihe proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se u razmatranom razdoblju za 27 %. Dok povećanje zaliha znači sporiji promet od prodaje određenih ponavljajućih stavki i možda je povezano sa sve većim poteškoćama koje industrija Unije ima u prodaji svojih proizvoda zbog vrlo agresivne cjenovne konkurencije kineskih proizvođača izvoznika, povećanje u razdoblju od 2019. do RIP-a može biti povezano i sa sezonskim efektom. U svakom slučaju, s obzirom na to da se većina proizvodnje odvija na temelju narudžbi i specifikacija kupaca, zalihe ne čine glavni pokazatelj štete.

4.8.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (655) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Indeks | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Novčani tok (EUR) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Indeks | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Ulaganja (EUR) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Indeks | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Povrat ulaganja (%) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Indeks | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Izvor: | proizvođači iz Unije u uzorku |

(655)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2017.

2018.

2019.

RIP

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

8,1

8,4

8,5

7,9

Indeks

Indeks

100

100

104

104

104

104

97

97

Novčani tok (EUR)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Indeks

Indeks

100

100

146

146

125

125

120

120

Ulaganja (EUR)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Indeks

Indeks

100

100

112

112

137

137

99

99

Povrat ulaganja (%)

34

36

24

20

Indeks

Indeks

100

100

105

105

70

70

58

58

Izvor:

Izvor:

proizvođači iz Unije u uzorku

| (656) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(656)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

| (657) | Profitabilnost proizvođača u uzorku tijekom cijelog razmatranog razdoblja bila je pozitivna, ali neuobičajeno niska, i smanjila se s 8,1 % u 2017. na 7,9 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(657)

Profitabilnost proizvođača u uzorku tijekom cijelog razmatranog razdoblja bila je pozitivna, ali neuobičajeno niska, i smanjila se s 8,1 % u 2017. na 7,9 % u razdoblju ispitnog postupka.

| (658) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je da je analizom obrnutog inženjeringa industrija Unije ostvarila vrlo veliku dobit određivanjem prekomjernih cijena na tržištu Unije, što je dovelo u ozbiljnu sumnju štetno stanje industrije Unije, te da je sniženje cijena posljedica nerazumnog određivanja cijena industrije Unije, a ne jeftinog uvoza iz Kine. |
| --- | --- |

(658)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je da je analizom obrnutog inženjeringa industrija Unije ostvarila vrlo veliku dobit određivanjem prekomjernih cijena na tržištu Unije, što je dovelo u ozbiljnu sumnju štetno stanje industrije Unije, te da je sniženje cijena posljedica nerazumnog određivanja cijena industrije Unije, a ne jeftinog uvoza iz Kine.

| (659) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Analiza obrnutog inženjeringa koju je predstavila grupa ZTT bila je djelomična i nije se temeljila na cjelovitoj procjeni troškova i cijena. Komisija je provjerila profitne marže na temelju sveobuhvatnih informacija, a u toj su se analizi pokazale onakvima kakve su opisane u uvodnim izjavama od 655. do 657. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(659)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Analiza obrnutog inženjeringa koju je predstavila grupa ZTT bila je djelomična i nije se temeljila na cjelovitoj procjeni troškova i cijena. Komisija je provjerila profitne marže na temelju sveobuhvatnih informacija, a u toj su se analizi pokazale onakvima kakve su opisane u uvodnim izjavama od 655. do 657. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (660) | Podnositelji pritužbe tvrdili su da bi potreba za ulaganjima i istraživanjem u sektoru zahtijevala profitnu maržu od 15 %. Ispitni postupak pokazao je da bi razinu već planiranih ulaganja koja bi se provela u uobičajenim okolnostima kako bi se držao korak s kretanjima na tržištu trebalo održavati prosječnom dobiti od 13,4 % na temelju razmatranog razdoblja. Tim je ulaganjima obuhvaćeno sljedeće: troškovi zamjene opreme i održavanja kako bi se osigurala učinkovitost postojećih kapaciteta, prilagođavanje kapaciteta promjenjivoj ponudi proizvoda; širenje kapaciteta; troškovi istraživanja i razvoja (inovacije proizvoda i procesa). |
| --- | --- |

(660)

Podnositelji pritužbe tvrdili su da bi potreba za ulaganjima i istraživanjem u sektoru zahtijevala profitnu maržu od 15 %. Ispitni postupak pokazao je da bi razinu već planiranih ulaganja koja bi se provela u uobičajenim okolnostima kako bi se držao korak s kretanjima na tržištu trebalo održavati prosječnom dobiti od 13,4 % na temelju razmatranog razdoblja. Tim je ulaganjima obuhvaćeno sljedeće: troškovi zamjene opreme i održavanja kako bi se osigurala učinkovitost postojećih kapaciteta, prilagođavanje kapaciteta promjenjivoj ponudi proizvoda; širenje kapaciteta; troškovi istraživanja i razvoja (inovacije proizvoda i procesa).

| (661) | Komisija je utvrdila da su prethodno navedene brojke u skladu s prijašnjom dobiti kada nije bilo kineskog subvencioniranog uvoza, koja je, kako je naglašeno u analizi iz tablice 10.a, bila u rasponu od 12 %. |
| --- | --- |

(661)

Komisija je utvrdila da su prethodno navedene brojke u skladu s prijašnjom dobiti kada nije bilo kineskog subvencioniranog uvoza, koja je, kako je naglašeno u analizi iz tablice 10.a, bila u rasponu od 12 %.

| (662) | Time se naglašava da razina dobiti u rasponu od 8 % tijekom razmatranog razdoblja nije dovoljna za održavanje poslovanja na rastućem visokotehnološkom tržištu te stoga pokazuje štetu nanesenu industriji Unije.

  Tablica 10.a


  Profitabilnost industrije Unije prije 2017. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitna marža (u %) | 10,4 | 12,6 | 12,4 |

(662)

Time se naglašava da razina dobiti u rasponu od 8 % tijekom razmatranog razdoblja nije dovoljna za održavanje poslovanja na rastućem visokotehnološkom tržištu te stoga pokazuje štetu nanesenu industriji Unije.

Tablica 10.a

Tablica 10.a

Profitabilnost industrije Unije prije 2017.

Profitabilnost industrije Unije prije 2017.

2014.

2015.

2016.

Profitna marža (u %)

10,4

12,6

12,4

| (663) | Međutim, to u ovom slučaju nije uočeno. Profitabilnost je doista pala u odnosu na razdoblje 2014.–2016. Niža razina dobiti u cijelom razmatranom razdoblju odraz je znatne cjenovne štete tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Zbog pritiska izazvanog uvozom iz Kine (i u smislu povećanog obujma i u smislu niskih cijena) industrija Unije nije mogla podići cijene i smanjiti troškove te posljedično doseći uobičajenu razinu dobiti prije nego što ju je pogodilo proširenje, a kamoli povećati tu razinu. |
| --- | --- |

(663)

Međutim, to u ovom slučaju nije uočeno. Profitabilnost je doista pala u odnosu na razdoblje 2014.–2016. Niža razina dobiti u cijelom razmatranom razdoblju odraz je znatne cjenovne štete tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Zbog pritiska izazvanog uvozom iz Kine (i u smislu povećanog obujma i u smislu niskih cijena) industrija Unije nije mogla podići cijene i smanjiti troškove te posljedično doseći uobičajenu razinu dobiti prije nego što ju je pogodilo proširenje, a kamoli povećati tu razinu.

| (664) | Nakon povećanja 2018. novčani se tok smanjio potkraj druge polovine razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(664)

Nakon povećanja 2018. novčani se tok smanjio potkraj druge polovine razmatranog razdoblja.

| (665) | Zbog pritiska od uvezene robe industrija Unije morala je odgoditi ulaganja, uključujući ona koja su već bila planirana i odobrena. Ta ulaganja, koja su bila usmjerena na proširenje postojećih proizvodnih kapaciteta Unije, prekinuta su (čak i nakon što je njihovo izvršenje već započelo) tijekom razmatranog razdoblja kao izravan učinak promijenjenih okolnosti na tržištu prouzročenih agresivnim cijenama kineskog uvoza. To je dovelo do naglog pada ulaganja na kraju razmatranog razdoblja, za razliku od trenda prethodnih godina i ukupnog rasta tržišta. |
| --- | --- |

(665)

Zbog pritiska od uvezene robe industrija Unije morala je odgoditi ulaganja, uključujući ona koja su već bila planirana i odobrena. Ta ulaganja, koja su bila usmjerena na proširenje postojećih proizvodnih kapaciteta Unije, prekinuta su (čak i nakon što je njihovo izvršenje već započelo) tijekom razmatranog razdoblja kao izravan učinak promijenjenih okolnosti na tržištu prouzročenih agresivnim cijenama kineskog uvoza. To je dovelo do naglog pada ulaganja na kraju razmatranog razdoblja, za razliku od trenda prethodnih godina i ukupnog rasta tržišta.

| (666) | U razmatranom se razdoblju povrat ulaganja kretao negativno i zapravo je pao za 42 %. To negativno kretanje pokazuje da, iako se nastavilo ulagati kako bi se održale i poboljšale učinkovitost i konkurentnost, povrati na ta ulaganja znatno su pali tijekom razmatranog razdoblja jer industrija Unije nije mogla poboljšati stopu profitabilnosti. |
| --- | --- |

(666)

U razmatranom se razdoblju povrat ulaganja kretao negativno i zapravo je pao za 42 %. To negativno kretanje pokazuje da, iako se nastavilo ulagati kako bi se održale i poboljšale učinkovitost i konkurentnost, povrati na ta ulaganja znatno su pali tijekom razmatranog razdoblja jer industrija Unije nije mogla poboljšati stopu profitabilnosti.

| (667) | S obzirom na tako brzi pad povrata ulaganja, sposobnost proizvodnih subjekata u uzorku za prikupljanje kapitala u budućnosti očito je ugrožena ako se situacija ne poboljša. |
| --- | --- |

(667)

S obzirom na tako brzi pad povrata ulaganja, sposobnost proizvodnih subjekata u uzorku za prikupljanje kapitala u budućnosti očito je ugrožena ako se situacija ne poboljša.

4.9.   Analiza prodaje na temelju natječaja

Analiza prodaje na temelju natječaja

| (668) | Većina KOV-ova prodaje se putem natječajnih postupaka. Kako bi dobila potreban uvid u taj važan aspekt tržišta i kako bi dopunila ostatak svoje analize štete, Komisija je od kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, proizvođača iz Unije u uzorku, uvoznika i korisnika zatražila detaljne informacije o natječajima. Pitanja su se odnosila na vrstu, postupak, vremenski okvir i druge relevantne značajke zaključenih i tekućih natječaja. Naručitelji su vrlo slabo surađivali s Komisijom. Nijedan naručitelj nije sudjelovao u ispitnom postupku, a među velikim telekomunikacijskim operaterima samo je Deutsche Telekom dostavio detaljne informacije o natječajima. |
| --- | --- |

(668)

Većina KOV-ova prodaje se putem natječajnih postupaka. Kako bi dobila potreban uvid u taj važan aspekt tržišta i kako bi dopunila ostatak svoje analize štete, Komisija je od kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, proizvođača iz Unije u uzorku, uvoznika i korisnika zatražila detaljne informacije o natječajima. Pitanja su se odnosila na vrstu, postupak, vremenski okvir i druge relevantne značajke zaključenih i tekućih natječaja. Naručitelji su vrlo slabo surađivali s Komisijom. Nijedan naručitelj nije sudjelovao u ispitnom postupku, a među velikim telekomunikacijskim operaterima samo je Deutsche Telekom dostavio detaljne informacije o natječajima.

| (669) | Nakon neuvođenja privremenih mjera Komisija je od proizvođača iz Unije u uzorku zatražila dodatne detaljne informacije o svim natječajima u kojima su sudjelovali tijekom razmatranog razdoblja, uključujući informacije o ponudama, cijenama i konkurentima, ako su dostupne. |
| --- | --- |

(669)

Nakon neuvođenja privremenih mjera Komisija je od proizvođača iz Unije u uzorku zatražila dodatne detaljne informacije o svim natječajima u kojima su sudjelovali tijekom razmatranog razdoblja, uključujući informacije o ponudama, cijenama i konkurentima, ako su dostupne.

| (670) | Dostavljene informacije pokazale su vrlo heterogenu i fragmentiranu sliku s vrlo velikim brojem natječaja koji se svake godine organiziraju u različitim državama članicama, širokim rasponom naručitelja i ponuditelja koji sudjeluju u natječajima te različitim trajanjem i uvjetima. S obzirom na naručitelje, natječaji mogu biti javni – organiziraju ih općine ili drugi javni subjekti, ili privatni – organiziraju ih veliki telekomunikacijski operateri ili mrežni operatori. Postoje i mnoge druge manje vrste ponuda, licitacija i e-dražbi, a manji iznosi mogu se nabavljati i izravnim kontaktom s kupcima. Svaki natječajni postupak vrlo je specifičan za naručitelja, koji može koristiti niz postupaka ovisno o konkretnom natječaju i kretanjima na tržištu. U natječajima sudjeluje i širok raspon sudionika. Kineski proizvođači izvoznici sudjeluju izravno (također putem svojih društava kćeri) i neizravno putem partnerstava s lokalnim društvima u različitim državama članicama. Uvoznici, trgovci i distributeri također se natječu s proizvođačima iz Unije. Ponekad su uključeni i instalateri, pa odabrani dobavljači preko njih obavljaju prodaju telekomunikacijskim operatorima. |
| --- | --- |

(670)

Dostavljene informacije pokazale su vrlo heterogenu i fragmentiranu sliku s vrlo velikim brojem natječaja koji se svake godine organiziraju u različitim državama članicama, širokim rasponom naručitelja i ponuditelja koji sudjeluju u natječajima te različitim trajanjem i uvjetima. S obzirom na naručitelje, natječaji mogu biti javni – organiziraju ih općine ili drugi javni subjekti, ili privatni – organiziraju ih veliki telekomunikacijski operateri ili mrežni operatori. Postoje i mnoge druge manje vrste ponuda, licitacija i e-dražbi, a manji iznosi mogu se nabavljati i izravnim kontaktom s kupcima. Svaki natječajni postupak vrlo je specifičan za naručitelja, koji može koristiti niz postupaka ovisno o konkretnom natječaju i kretanjima na tržištu. U natječajima sudjeluje i širok raspon sudionika. Kineski proizvođači izvoznici sudjeluju izravno (također putem svojih društava kćeri) i neizravno putem partnerstava s lokalnim društvima u različitim državama članicama. Uvoznici, trgovci i distributeri također se natječu s proizvođačima iz Unije. Ponekad su uključeni i instalateri, pa odabrani dobavljači preko njih obavljaju prodaju telekomunikacijskim operatorima.

| (671) | Ispitni postupak pokazao je i da se u Uniji organizira vrlo velik broj natječaja. Tri proizvođača iz Unije u uzorku prijavila su ukupno više od 500 natječaja u kojima su izravno sudjelovali tijekom razdoblja ispitnog postupka. Jedan od nepovezanih uvoznika koji surađuju godišnje je sudjelovao u 150 do 200 natječaja samo za njemačko tržište. |
| --- | --- |

(671)

Ispitni postupak pokazao je i da se u Uniji organizira vrlo velik broj natječaja. Tri proizvođača iz Unije u uzorku prijavila su ukupno više od 500 natječaja u kojima su izravno sudjelovali tijekom razdoblja ispitnog postupka. Jedan od nepovezanih uvoznika koji surađuju godišnje je sudjelovao u 150 do 200 natječaja samo za njemačko tržište.

| (672) | Trajanje natječaja uvelike varira, od isporuke odmah do tri godine. U dužim natječajima, iako su cijene dogovorene, količine nisu fiksne i stoga naručitelji mogu otvoriti dodatne natječaje koji zamjenjuju postojeće kada cijene padaju. Stoga, iako se u ponudama navodi neka vrsta opće „gornje granice” cjenovnih uvjeta, cijene su podložne stalnim promjenama tijekom natječaja. Zbog toga se oni obično prilagođavaju i uvelike odražavaju trenutačne tržišne uvjete. |
| --- | --- |

(672)

Trajanje natječaja uvelike varira, od isporuke odmah do tri godine. U dužim natječajima, iako su cijene dogovorene, količine nisu fiksne i stoga naručitelji mogu otvoriti dodatne natječaje koji zamjenjuju postojeće kada cijene padaju. Stoga, iako se u ponudama navodi neka vrsta opće „gornje granice” cjenovnih uvjeta, cijene su podložne stalnim promjenama tijekom natječaja. Zbog toga se oni obično prilagođavaju i uvelike odražavaju trenutačne tržišne uvjete.

| (673) | Komisija je analizirala detaljne informacije o natječajima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku kao odgovor na njezin zahtjev. Od prijavljenih natječaja u kojima su proizvođači iz Unije podnijeli ponudu tijekom razmatranog razdoblja Komisija je analizirala one za koje postoje konkretni dokazi o kineskom sudjelovanju. Tijekom razmatranog razdoblja bilo je 55 takvih natječaja. Analizirani natječaji čine 45 % prodaje proizvođača iz Unije u uzorku i 14 % ukupne potrošnje u EU-u tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za te je natječaje provedena detaljna analiza štete u cijeni i obujmu po natječaju, koja je pokazala znatne gubitke u prodaji (od 25 % do 100 %) i/ili pad cijena (od 5 % do 55 %) i/ili sniženje cijena (od 8 % do 39 %). Ta analiza natječaja dodatno je potvrdila pad cijena i sniženje cijena koji su već prethodno utvrđeni u cijelom razdoblju. |
| --- | --- |

(673)

Komisija je analizirala detaljne informacije o natječajima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku kao odgovor na njezin zahtjev. Od prijavljenih natječaja u kojima su proizvođači iz Unije podnijeli ponudu tijekom razmatranog razdoblja Komisija je analizirala one za koje postoje konkretni dokazi o kineskom sudjelovanju. Tijekom razmatranog razdoblja bilo je 55 takvih natječaja. Analizirani natječaji čine 45 % prodaje proizvođača iz Unije u uzorku i 14 % ukupne potrošnje u EU-u tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za te je natječaje provedena detaljna analiza štete u cijeni i obujmu po natječaju, koja je pokazala znatne gubitke u prodaji (od 25 % do 100 %) i/ili pad cijena (od 5 % do 55 %) i/ili sniženje cijena (od 8 % do 39 %). Ta analiza natječaja dodatno je potvrdila pad cijena i sniženje cijena koji su već prethodno utvrđeni u cijelom razdoblju.

| (674) | Connect Com dostavio je primjedbe na postupke nabave i istaknuo da proizvođači iz Unije koje zastupa podnositelj pritužbe općenito nisu izgubili velik broj postupaka nabave, nego samo jedan ili nekoliko velikih postupaka u privatnom sektoru. Naglasio je da je podnositelj pritužbe kao dokaz sniženja cijena uputio na jedan poziv na postupak nabave u privatnom sektoru i na ponašanje jednog kineskog proizvođača u pogledu određivanja cijena. Connect Com dostavio je obavijest o ugovorima dodijeljenima u jednom njemačkom okrugu, u kojoj su izričito navedene cijene odabranog ponuditelja. Ustvrdio je da je podnositelj pritužbe iz svojeg prikaza izostavio cijeli tržišni segment postupaka javne nabave. Prema tvrdnjama toga društva, proizvođači iz Unije koje zastupa podnositelj pritužbe nisu bili uspješni u tim postupcima jer nisu ispunjavali tražene kriterije (npr. skladišta, zalihe, širok raspon proizvoda, logistički koncept). Konkretno, Connect Com istaknuo je mali skladišni kapacitet društava Prysmian i Corning. Connect Com tvrdio je da bi odbijanje postojanja tržišnog segmenta postupaka javne nabave bilo pogrešno jer su cijene na tržištima postupaka javne nabave i onih u privatnom sektoru u velikoj mjeri podudarne ili međuovisne. Prema mišljenju toga društva, ne bi bilo ispravno uvesti pristojbe na cijelom tržištu koje je segmentirano na javne i privatne natječajne postupke. Upućuje se na uvodnu izjavu 42. Odluke Komisije 98/230/EZ (147). Na temelju te odluke Connect Com tvrdio je da u slučaju segmentiranih tržišta ne postoji ukupna šteta za industriju Unije ako, unatoč određenom padu prodaje u jednom tržišnom segmentu (u ovom slučaju privatni natječaji), industrija Unije ima mogućnosti prodaje u drugom tržišnom segmentu (u ovom slučaju javni natječaji) kojima se nadoknađuje smanjenje obujma prodaje. |
| --- | --- |

(674)

Connect Com dostavio je primjedbe na postupke nabave i istaknuo da proizvođači iz Unije koje zastupa podnositelj pritužbe općenito nisu izgubili velik broj postupaka nabave, nego samo jedan ili nekoliko velikih postupaka u privatnom sektoru. Naglasio je da je podnositelj pritužbe kao dokaz sniženja cijena uputio na jedan poziv na postupak nabave u privatnom sektoru i na ponašanje jednog kineskog proizvođača u pogledu određivanja cijena. Connect Com dostavio je obavijest o ugovorima dodijeljenima u jednom njemačkom okrugu, u kojoj su izričito navedene cijene odabranog ponuditelja. Ustvrdio je da je podnositelj pritužbe iz svojeg prikaza izostavio cijeli tržišni segment postupaka javne nabave. Prema tvrdnjama toga društva, proizvođači iz Unije koje zastupa podnositelj pritužbe nisu bili uspješni u tim postupcima jer nisu ispunjavali tražene kriterije (npr. skladišta, zalihe, širok raspon proizvoda, logistički koncept). Konkretno, Connect Com istaknuo je mali skladišni kapacitet društava Prysmian i Corning. Connect Com tvrdio je da bi odbijanje postojanja tržišnog segmenta postupaka javne nabave bilo pogrešno jer su cijene na tržištima postupaka javne nabave i onih u privatnom sektoru u velikoj mjeri podudarne ili međuovisne. Prema mišljenju toga društva, ne bi bilo ispravno uvesti pristojbe na cijelom tržištu koje je segmentirano na javne i privatne natječajne postupke. Upućuje se na uvodnu izjavu 42. Odluke Komisije 98/230/EZ (147). Na temelju te odluke Connect Com tvrdio je da u slučaju segmentiranih tržišta ne postoji ukupna šteta za industriju Unije ako, unatoč određenom padu prodaje u jednom tržišnom segmentu (u ovom slučaju privatni natječaji), industrija Unije ima mogućnosti prodaje u drugom tržišnom segmentu (u ovom slučaju javni natječaji) kojima se nadoknađuje smanjenje obujma prodaje.

147

| (675) | Argumenti i analiza iz uvodne izjave 673. proturječe tim tvrdnjama. Unatoč znatnim naporima industrije Unije da održi cjenovnu konkurentnost, velike udjele tržišta preuzeli su kineski izvoznici, čijim ponudama industrija Unije nije mogla konkurirati svojim cijenama. Kad je riječ o Odluci Komisije iz 1998. o uvozu volframovog oksida i volframove kiseline, Komisija je u tom predmetu utvrdila da bi smanjenje tržišnog udjela industrije Unije na otvorenom tržištu trebalo promatrati u svjetlu tendencije industrije Unije da upotrebljava sve veći udio svoje proizvodnje predmetnog proizvoda za proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Temeljno činjenično stanje u pogledu tih dvaju različitih tržišnih segmenata industrije Unije (otvoreno tržište i ograničena uporaba) razlikuje se od stanja tržišnog natjecanja u ovom slučaju u kojem se veličina ograničenog tržišta blago smanjuje tijekom razmatranog razdoblja i čini vrlo mali dio proizvodnje predmetnog proizvoda. Stoga su te tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(675)

Argumenti i analiza iz uvodne izjave 673. proturječe tim tvrdnjama. Unatoč znatnim naporima industrije Unije da održi cjenovnu konkurentnost, velike udjele tržišta preuzeli su kineski izvoznici, čijim ponudama industrija Unije nije mogla konkurirati svojim cijenama. Kad je riječ o Odluci Komisije iz 1998. o uvozu volframovog oksida i volframove kiseline, Komisija je u tom predmetu utvrdila da bi smanjenje tržišnog udjela industrije Unije na otvorenom tržištu trebalo promatrati u svjetlu tendencije industrije Unije da upotrebljava sve veći udio svoje proizvodnje predmetnog proizvoda za proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Temeljno činjenično stanje u pogledu tih dvaju različitih tržišnih segmenata industrije Unije (otvoreno tržište i ograničena uporaba) razlikuje se od stanja tržišnog natjecanja u ovom slučaju u kojem se veličina ograničenog tržišta blago smanjuje tijekom razmatranog razdoblja i čini vrlo mali dio proizvodnje predmetnog proizvoda. Stoga su te tvrdnje odbačene.

| (676) | U svojim primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da Komisija nije objavila koliko je natječaja dobio kineski proizvođač i iz kojeg razloga te je ponovio svoj argument da cijena nikad nije bila jedini odlučujući kriterij, već su to bile kvaliteta i logistika. Osim toga, Connect Com je zatražio objavu rezultata analize iz uvodne izjave 673. |
| --- | --- |

(676)

U svojim primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da Komisija nije objavila koliko je natječaja dobio kineski proizvođač i iz kojeg razloga te je ponovio svoj argument da cijena nikad nije bila jedini odlučujući kriterij, već su to bile kvaliteta i logistika. Osim toga, Connect Com je zatražio objavu rezultata analize iz uvodne izjave 673.

| (677) | Komisija je u tom pogledu prikupila detaljne informacije o natječajima tijekom razmatranog razdoblja. Komisija je provjerila i analizirala te podatke koji su vrlo povjerljivi i stoga se ne mogu otkriti zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

(677)

Komisija je u tom pogledu prikupila detaljne informacije o natječajima tijekom razmatranog razdoblja. Komisija je provjerila i analizirala te podatke koji su vrlo povjerljivi i stoga se ne mogu otkriti zainteresiranim stranama.

| (678) | Analiza natječaja upućuje na postupak ubrzane zamjene proizvoda industrije Unije kineskim proizvodima, što potvrđuju natječaji na kraju razdoblja ispitnog postupka. Ona je otkrila pad cijena i daljnje znatne gubitke obujma za industriju Unije koji su u skladu s općim prikazom štete i potvrđuju ga. |
| --- | --- |

(678)

Analiza natječaja upućuje na postupak ubrzane zamjene proizvoda industrije Unije kineskim proizvodima, što potvrđuju natječaji na kraju razdoblja ispitnog postupka. Ona je otkrila pad cijena i daljnje znatne gubitke obujma za industriju Unije koji su u skladu s općim prikazom štete i potvrđuju ga.

4.10.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (679) | Nekoliko je pokazatelja imalo pozitivan trend, primjerice proizvodnja, kapaciteti, obujam prodaje na tržištu Unije i zaposlenost. Međutim, kretanja tih pokazatelja nisu pratila povećanje potrošnje i oni su zapravo trebali jače rasti da bi industrija Unije u potpunosti mogla iskoristiti rast tržišta. Doista, unatoč povećanju obujma prodaje, industrija Unije izgubila je 10,8 postotnih bodova tržišnog udjela (sa 64,3 % na 53,5 %) na rastućem tržištu. To je povezano s pritiskom na cijene nastalim zbog kineskog izvoza, uz znatno sniženje i, u svakom slučaju, pad cijena tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(679)

Nekoliko je pokazatelja imalo pozitivan trend, primjerice proizvodnja, kapaciteti, obujam prodaje na tržištu Unije i zaposlenost. Međutim, kretanja tih pokazatelja nisu pratila povećanje potrošnje i oni su zapravo trebali jače rasti da bi industrija Unije u potpunosti mogla iskoristiti rast tržišta. Doista, unatoč povećanju obujma prodaje, industrija Unije izgubila je 10,8 postotnih bodova tržišnog udjela (sa 64,3 % na 53,5 %) na rastućem tržištu. To je povezano s pritiskom na cijene nastalim zbog kineskog izvoza, uz znatno sniženje i, u svakom slučaju, pad cijena tijekom razmatranog razdoblja.

| (680) | Prethodno navedeno dovelo je do financijske štete u obliku manje dobiti te pada ulaganja i povrata ulaganja. |
| --- | --- |

(680)

Prethodno navedeno dovelo je do financijske štete u obliku manje dobiti te pada ulaganja i povrata ulaganja.

| (681) | Osim toga, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 673., analiza prodaje putem natječaja upućuje na to da se tržišni udio i cijene sve brže smanjuju te da će se to nastaviti zbog iznimno agresivnog nastupa kineskih proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(681)

Osim toga, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 673., analiza prodaje putem natječaja upućuje na to da se tržišni udio i cijene sve brže smanjuju te da će se to nastaviti zbog iznimno agresivnog nastupa kineskih proizvođača izvoznika.

| (682) | U primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da nekoliko ključnih pokazatelja nije pokazalo da je industrija Unije pretrpjela štetu jer je njezina produktivnost ostala stabilna te se čak i povećala tijekom RIP-a, njezin obujam proizvodnje i zaposlenost ostali su stabilni, njezin se kapacitet povećao, njezine prodajne cijene ostale su stabilne uz blago smanjenje, a profitabilnost i ulaganja ostali su na visokim razinama. Osim toga, CCCME je tvrdio da je povjerenstvo u predmetu Tajland – H-grede (148) navelo da „takva pozitivna kretanja u nizu čimbenika zahtijevaju uvjerljivo objašnjenje zašto je i kako, s obzirom na očite pozitivne trendove, domaća industrija bila ili ostala oštećena u smislu Sporazuma”. CCCME je tvrdio da Komisija nije pružila takvo uvjerljivo objašnjenje. Isto je tako tvrdio da je Komisija u predmetu o vinskoj kiselini (149) zaključila da predmetna industrija nije pretrpjela štetu jer su se u razmatranom razdoblju povećali profitabilnost, novčani tok, ulaganja i zaposlenost, unatoč silaznim trendovima proizvodnje, obujma prodaje i tržišnog udjela te industrije. |
| --- | --- |

(682)

U primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da nekoliko ključnih pokazatelja nije pokazalo da je industrija Unije pretrpjela štetu jer je njezina produktivnost ostala stabilna te se čak i povećala tijekom RIP-a, njezin obujam proizvodnje i zaposlenost ostali su stabilni, njezin se kapacitet povećao, njezine prodajne cijene ostale su stabilne uz blago smanjenje, a profitabilnost i ulaganja ostali su na visokim razinama. Osim toga, CCCME je tvrdio da je povjerenstvo u predmetu Tajland – H-grede (148) navelo da „takva pozitivna kretanja u nizu čimbenika zahtijevaju uvjerljivo objašnjenje zašto je i kako, s obzirom na očite pozitivne trendove, domaća industrija bila ili ostala oštećena u smislu Sporazuma”. CCCME je tvrdio da Komisija nije pružila takvo uvjerljivo objašnjenje. Isto je tako tvrdio da je Komisija u predmetu o vinskoj kiselini (149) zaključila da predmetna industrija nije pretrpjela štetu jer su se u razmatranom razdoblju povećali profitabilnost, novčani tok, ulaganja i zaposlenost, unatoč silaznim trendovima proizvodnje, obujma prodaje i tržišnog udjela te industrije.

Tajland – H-grede

148

149

| (683) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 679., ti se pokazatelji moraju ocijeniti u odnosu na povećanu potrošnju na rastućem tržištu i ta je analiza pokazala da industrija Unije nije mogla na odgovarajući način imati koristi od rastućeg tržišta, čime se naglašavaju stvarni negativni učinci na rast industrije Unije. Osim toga, detaljna analiza natječaja pokazala je vrlo jasno sniženje cijena i rastuće gubitke prodaje industrije Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(683)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 679., ti se pokazatelji moraju ocijeniti u odnosu na povećanu potrošnju na rastućem tržištu i ta je analiza pokazala da industrija Unije nije mogla na odgovarajući način imati koristi od rastućeg tržišta, čime se naglašavaju stvarni negativni učinci na rast industrije Unije. Osim toga, detaljna analiza natječaja pokazala je vrlo jasno sniženje cijena i rastuće gubitke prodaje industrije Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (684) | Komisija podsjeća na to da se ponderiranje čimbenika štete razlikuje u svakom predmetu ovisno o industriji i činjeničnoj situaciji. Međutim, nijedan od predmeta koje je naveo CCCME nije činjenično usporediv s ovim predmetom. Primjerice, u predmetu o vinskoj kiselini profitabilnost industrije Unije zabilježila je stalan pozitivan trend u razmatranom razdoblju te je u razdoblju ispitnog postupka čak i premašila ciljnu dobit, što ovdje nije slučaj. Slično tome, činjenična situacija u ispitnom postupku povjerenstva u predmetu Tajland – H-grede bila je bitno drukčija. Što je najvažnije, povjerenstvo je izrazilo neslaganje s činjenicom da tajlandsko tijelo koje je provodilo ispitni postupak nije objasnilo kako bi pozitivni trendovi (naročito profitabilnost) potkrijepili pozitivno utvrđivanje štete. Stoga činjenice u ovom predmetu nisu slične onima iz predmeta o H-gredama. Osim toga što je u ovom predmetu nekoliko pokazatelja štete ukazalo na negativan trend, Komisija je u potpunosti objasnila svoju analizu i zaključke o čimbenicima štete. Stoga je Komisija utvrdila da zaključci iz predmeta koje je naveo CCCME nisu primjenjivi u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(684)

Komisija podsjeća na to da se ponderiranje čimbenika štete razlikuje u svakom predmetu ovisno o industriji i činjeničnoj situaciji. Međutim, nijedan od predmeta koje je naveo CCCME nije činjenično usporediv s ovim predmetom. Primjerice, u predmetu o vinskoj kiselini profitabilnost industrije Unije zabilježila je stalan pozitivan trend u razmatranom razdoblju te je u razdoblju ispitnog postupka čak i premašila ciljnu dobit, što ovdje nije slučaj. Slično tome, činjenična situacija u ispitnom postupku povjerenstva u predmetu Tajland – H-grede bila je bitno drukčija. Što je najvažnije, povjerenstvo je izrazilo neslaganje s činjenicom da tajlandsko tijelo koje je provodilo ispitni postupak nije objasnilo kako bi pozitivni trendovi (naročito profitabilnost) potkrijepili pozitivno utvrđivanje štete. Stoga činjenice u ovom predmetu nisu slične onima iz predmeta o H-gredama. Osim toga što je u ovom predmetu nekoliko pokazatelja štete ukazalo na negativan trend, Komisija je u potpunosti objasnila svoju analizu i zaključke o čimbenicima štete. Stoga je Komisija utvrdila da zaključci iz predmeta koje je naveo CCCME nisu primjenjivi u ovom ispitnom postupku.

Tajland – H-grede

| (685) | CCCME je tvrdio i da, prema povjerenstvu u predmetu EZ i određene države članice – veliki putnički zrakoplovi (150), kriteriji tržišnog udjela sami ne mogu biti temelj nalaza o materijalnoj šteti i da su, kako se potražnja povećala, svi sudionici na tržištu ostvarili prodaju, što je znak otvorenog i konkurentnog tržišta. Nadalje, CCCME je tvrdio da buduće pogoršanje stanja industrije Unije i višak kapaciteta izvoznika ne mogu biti osnova materijalne štete jer se ovim ispitnim postupkom nije ocjenjivala prijetnja štete niti se ispunio standard dokaza koji se zahtijeva za takav slučaj u skladu s predmetom T-528/09 – Hubei Xinyegang Steel protiv Vijeća (151), u kojem je Opći sud smatrao ocjenu viška kapaciteta izvoznika dijelom testa „prijetnje štete”. |
| --- | --- |

(685)

CCCME je tvrdio i da, prema povjerenstvu u predmetu EZ i određene države članice – veliki putnički zrakoplovi (150), kriteriji tržišnog udjela sami ne mogu biti temelj nalaza o materijalnoj šteti i da su, kako se potražnja povećala, svi sudionici na tržištu ostvarili prodaju, što je znak otvorenog i konkurentnog tržišta. Nadalje, CCCME je tvrdio da buduće pogoršanje stanja industrije Unije i višak kapaciteta izvoznika ne mogu biti osnova materijalne štete jer se ovim ispitnim postupkom nije ocjenjivala prijetnja štete niti se ispunio standard dokaza koji se zahtijeva za takav slučaj u skladu s predmetom T-528/09 – Hubei Xinyegang Steel protiv Vijeća (151), u kojem je Opći sud smatrao ocjenu viška kapaciteta izvoznika dijelom testa „prijetnje štete”.

EZ i određene države članice – veliki putnički zrakoplovi

150

Hubei Xinyegang Steel protiv Vijeća

151

| (686) | U tom pogledu Komisija podsjeća da se nalaz o materijalnoj šteti ne temelji samo na tržišnim udjelima, nego na svim gospodarskim pokazateljima ocijenjenima u uvodnim izjavama 599., 606., 612. i 661., koji su među ostalim uključivali stvarne negativne učinke na rast, pad cijena, sniženje cijena, sniženje ciljnih cijena i smanjenje dobiti koji pokazuju materijalnu štetu. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(686)

U tom pogledu Komisija podsjeća da se nalaz o materijalnoj šteti ne temelji samo na tržišnim udjelima, nego na svim gospodarskim pokazateljima ocijenjenima u uvodnim izjavama 599., 606., 612. i 661., koji su među ostalim uključivali stvarne negativne učinke na rast, pad cijena, sniženje cijena, sniženje ciljnih cijena i smanjenje dobiti koji pokazuju materijalnu štetu. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (687) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 8. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(687)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 8. stavka 4. osnovne uredbe.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (688) | Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 5. osnovne uredbe ispitala je li zbog subvencioniranog uvoza iz predmetne zemlje industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se subvencioniranom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu subvencionirani uvoz iz predmetne zemlje. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, prodaja na ograničenom tržištu i cijene sirovina. |
| --- | --- |

(688)

Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 5. osnovne uredbe ispitala je li zbog subvencioniranog uvoza iz predmetne zemlje industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se subvencioniranom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu subvencionirani uvoz iz predmetne zemlje. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, prodaja na ograničenom tržištu i cijene sirovina.

5.1.   Učinci subvencioniranog uvoza

Učinci subvencioniranog uvoza

| (689) | Pogoršanje tržišnog udjela industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja bilo je istodobno i izravno povezano s velikim prodorom na tržište Unije znatnog obujma uvoza iz Kine po znatno nižim cijenama od cijena industrije Unije te je u svakom slučaju došlo do znatnog pada cijena u prodaji u Uniji. |
| --- | --- |

(689)

Pogoršanje tržišnog udjela industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja bilo je istodobno i izravno povezano s velikim prodorom na tržište Unije znatnog obujma uvoza iz Kine po znatno nižim cijenama od cijena industrije Unije te je u svakom slučaju došlo do znatnog pada cijena u prodaji u Uniji.

| (690) | Obujam uvoza iz Kine povećao se za 2,5 puta ili +163 % (kako je prikazano u tablici 2.), s približno 189 000 km kabela 2017. na približno 498 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Kad je riječ o tržišnom udjelu, on se tijekom istog razdoblja povećao s 14,8 % na 28,3 %, što je gotovo dvostruko povećanje od (+91 %). U istom se razdoblju (kako je prikazano u tablici 5.) prodaja industrije Unije na slobodnom tržištu povećala za samo 14 %, a njezin je tržišni udio pao sa 64,3 % na 53,5 %, odnosno 10,8 postotnih bodova (ili -17 %). Prodaja na manjem ograničenom tržištu isto se tako umjereno povećala (-12 %). Subvencionirani uvoz povećao se i u apsolutnom i u relativnom smislu. Kako je prikazano u tablici 1., potrošnja na tržištu Unije povećala se u razmatranom razdoblju za 38 %, a očito je da je taj rast uglavnom pogodovao uvozu iz Kine. |
| --- | --- |

(690)

Obujam uvoza iz Kine povećao se za 2,5 puta ili +163 % (kako je prikazano u tablici 2.), s približno 189 000 km kabela 2017. na približno 498 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Kad je riječ o tržišnom udjelu, on se tijekom istog razdoblja povećao s 14,8 % na 28,3 %, što je gotovo dvostruko povećanje od (+91 %). U istom se razdoblju (kako je prikazano u tablici 5.) prodaja industrije Unije na slobodnom tržištu povećala za samo 14 %, a njezin je tržišni udio pao sa 64,3 % na 53,5 %, odnosno 10,8 postotnih bodova (ili -17 %). Prodaja na manjem ograničenom tržištu isto se tako umjereno povećala (-12 %). Subvencionirani uvoz povećao se i u apsolutnom i u relativnom smislu. Kako je prikazano u tablici 1., potrošnja na tržištu Unije povećala se u razmatranom razdoblju za 38 %, a očito je da je taj rast uglavnom pogodovao uvozu iz Kine.

| (691) | Cijene subvencioniranog uvoza znatno su se smanjile tijekom razmatranog razdoblja, na primjer za 62 % prema tablici 3.a. Usporedive prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim stranama (slobodno tržište) ukupno su pale za 12 % tijekom razdoblja na temelju analize iz tablice 7.a i za 41 % s detaljnijom analizom u tablici 7.b. Razina cijena uvelike ovisi o složenosti vrsta proizvoda koje se prodaju, a usporedba po vrsti domaćih i uvezenih proizvoda iz predmetne zemlje (na temelju društava u uzorku) najtočnije je sredstvo za ispitivanje kretanja cijena. Tijekom razdoblja ispitnog postupka to pokazuje ponderirane prosječne marže sniženja cijena za dva proizvođača izvoznika u uzorku veće od 30 %. |
| --- | --- |

(691)

Cijene subvencioniranog uvoza znatno su se smanjile tijekom razmatranog razdoblja, na primjer za 62 % prema tablici 3.a. Usporedive prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim stranama (slobodno tržište) ukupno su pale za 12 % tijekom razdoblja na temelju analize iz tablice 7.a i za 41 % s detaljnijom analizom u tablici 7.b. Razina cijena uvelike ovisi o složenosti vrsta proizvoda koje se prodaju, a usporedba po vrsti domaćih i uvezenih proizvoda iz predmetne zemlje (na temelju društava u uzorku) najtočnije je sredstvo za ispitivanje kretanja cijena. Tijekom razdoblja ispitnog postupka to pokazuje ponderirane prosječne marže sniženja cijena za dva proizvođača izvoznika u uzorku veće od 30 %.

| (692) | Takva agresivnost smanjuje tržišni udio industrije Unije od početka razmatranog razdoblja, a tijekom RIP-a kineski su proizvodi i dalje bili dostupni na tržištu po iznimno niskim cijenama (znatno ispod troška proizvodnje industrije Unije). To se, među ostalim, dogodilo i putem mehanizama opisanih u odjeljku o natječajima (uvodne izjave od 670. do 673.) i prouzročilo pad cijena, prodajne gubitke, pad tržišnog udjela i financijsku štetu u smislu smanjene profitabilnosti i slabljenja ulaganja te tako ugrozilo postojanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(692)

Takva agresivnost smanjuje tržišni udio industrije Unije od početka razmatranog razdoblja, a tijekom RIP-a kineski su proizvodi i dalje bili dostupni na tržištu po iznimno niskim cijenama (znatno ispod troška proizvodnje industrije Unije). To se, među ostalim, dogodilo i putem mehanizama opisanih u odjeljku o natječajima (uvodne izjave od 670. do 673.) i prouzročilo pad cijena, prodajne gubitke, pad tržišnog udjela i financijsku štetu u smislu smanjene profitabilnosti i slabljenja ulaganja te tako ugrozilo postojanje industrije Unije.

| (693) | Kako je opisano u uvodnoj izjavi 665., postojali su i dokazi da su određena planirana ulaganja i projekti širenja industrije Unije otkazani ili obustavljeni zbog povećanog uvoza iz Kine po agresivnim cijenama i posljedičnog gubitka tržišnog udjela industrije Unije. |
| --- | --- |

(693)

Kako je opisano u uvodnoj izjavi 665., postojali su i dokazi da su određena planirana ulaganja i projekti širenja industrije Unije otkazani ili obustavljeni zbog povećanog uvoza iz Kine po agresivnim cijenama i posljedičnog gubitka tržišnog udjela industrije Unije.

5.2.   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

5.2.1.   Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (694) | Uvoz iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koreja | Obujam (u km kabela) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Indeks | 100 | 251 . | 217 | 224 |
| | Tržišni udio (%) | 1,6 | 3,3 | 2,7 | 2,6 |
| | Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Indeks | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Turska | Obujam (u km kabela) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Indeks | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Tržišni udio (%) | 2,1 | 2,1 | 1,4 | 2,1 |
| | Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Indeks | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norveška | Obujam (u km kabela) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Indeks | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Tržišni udio (%) | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 1,5 |
| | Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Indeks | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u km kabela) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Indeks | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Tržišni udio (%) | 9,9 | 7,4 | 4,7 | 6,1 |
| | Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Indeks | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje | Obujam (u km kabela) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Indeks | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Tržišni udio (%) | 14,5 | 13,7 | 10,1 | 12,3 |
| | Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Indeks | 100 | 97 | 133 . | 75 |
| Izvor: | podaci carinskih tijela EU-a, Comext (Eurostat) |

(694)

Uvoz iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2017.

2018.

2019.

RIP

Koreja

Obujam (u km kabela)

20 450

51 339

44 405

45 908

Indeks

Indeks

100

100

251 .

251 .

217

217

224

224

Tržišni udio (%)

1,6

3,3

2,7

2,6

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

796

873

1 627

1 073

Indeks

Indeks

100

100

110

110

204

204

135

135

Turska

Obujam (u km kabela)

26 732

32 932

22 922

37 008

Indeks

Indeks

100

100

123

123

86

86

138

138

Tržišni udio (%)

2,1

2,1

1,4

2,1

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

428

501

776

594

Indeks

Indeks

100

100

117

117

181

181

139

139

Norveška

Obujam (u km kabela)

12 143

11 622

22 728

26 471

Indeks

Indeks

100

100

96

96

187

187

218

218

Tržišni udio (%)

1,0

0,8

1,4

1,5

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

330

271

279

261

Indeks

Indeks

100

100

82

82

85

85

79

79

Ostale treće zemlje

Obujam (u km kabela)

126 307

114 520

77 787

107 334

Indeks

Indeks

100

100

91

91

62

62

85

85

Tržišni udio (%)

9,9

7,4

4,7

6,1

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

1 631

1 728

2 447

1 218

Indeks

Indeks

100

100

106

106

150

150

75

75

Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje

Obujam (u km kabela)

185 633

210 414

167 842

216 721

Indeks

Indeks

100

100

113

113

90

90

117

117

Tržišni udio (%)

14,5

13,7

10,1

12,3

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

1 280

1 247

1 708

964

Indeks

Indeks

100

100

97

97

133 .

133 .

75

75

Izvor:

Izvor:

podaci carinskih tijela EU-a, Comext (Eurostat)

| (695) | Uvoz iz Koreje povećao se tijekom razmatranog razdoblja s približno 20 000 km kabela 2017. na približno 45 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Tržišni udio tog uvoza povećao se sa 1,6 % u 2017. na 2,6 % u razdoblju ispitnog postupka. Čini se da su prosječne korejske cijene znatno više od cijena industrije Unije i proizvođača izvoznika. Stoga se, s obzirom na visoke cijene i ograničen obujam, činilo da uvoz iz Koreje nije utjecao na štetu koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(695)

Uvoz iz Koreje povećao se tijekom razmatranog razdoblja s približno 20 000 km kabela 2017. na približno 45 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Tržišni udio tog uvoza povećao se sa 1,6 % u 2017. na 2,6 % u razdoblju ispitnog postupka. Čini se da su prosječne korejske cijene znatno više od cijena industrije Unije i proizvođača izvoznika. Stoga se, s obzirom na visoke cijene i ograničen obujam, činilo da uvoz iz Koreje nije utjecao na štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

| (696) | Čini se da se uvoz iz Turske prodavao po niskoj cijeni, iako višoj od kineskog uvoza u razdoblju 2018.–RIP i koja se postupno povećavala. Tržišni udio turskih izvoznika u razmatranom je razdoblju bio u osnovi stabilan na malo iznad 2 %. Ti se trendovi temelje na statističkim podacima koji obuhvaćaju mnoge vrste proizvoda pa, s obzirom na ukupan ograničeni obujam, Komisija nije mogla precizno procijeniti utjecaj tog uvoza na stanje industrije Unije. Iako se ne može isključiti da je turski uvoz mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, s obzirom na njegov relativni obujam u odnosu na uvoz predmetnog proizvoda i stabilan tržišni udio u cijelom razdoblju, Komisija je zaključila da, čak i ako je taj uvoz imao ograničen utjecaj na stanje industrije, on nije oslabio uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog kineskog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(696)

Čini se da se uvoz iz Turske prodavao po niskoj cijeni, iako višoj od kineskog uvoza u razdoblju 2018.–RIP i koja se postupno povećavala. Tržišni udio turskih izvoznika u razmatranom je razdoblju bio u osnovi stabilan na malo iznad 2 %. Ti se trendovi temelje na statističkim podacima koji obuhvaćaju mnoge vrste proizvoda pa, s obzirom na ukupan ograničeni obujam, Komisija nije mogla precizno procijeniti utjecaj tog uvoza na stanje industrije Unije. Iako se ne može isključiti da je turski uvoz mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, s obzirom na njegov relativni obujam u odnosu na uvoz predmetnog proizvoda i stabilan tržišni udio u cijelom razdoblju, Komisija je zaključila da, čak i ako je taj uvoz imao ograničen utjecaj na stanje industrije, on nije oslabio uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog kineskog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (697) | Konačno, i uvoz iz Norveške se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Norveške cijene, koje su već bile niske 2017., nastavile su padati u razmatranom razdoblju (-21 % od 2017. do RIP-a), na razinu koja je znatno ispod razine cijena industrije Unije i kineskih izvoznika. Tržišni udio norveških izvoznika povećao se u istom razdoblju s 1 % na 1,5 %. Ti se trendovi temelje na statističkim podacima koji obuhvaćaju mnoge vrste proizvoda pa, s obzirom na ukupan ograničeni obujam, Komisija nije mogla precizno procijeniti utjecaj tog uvoza na stanje industrije Unije. Iako se ne može isključiti da je norveški uvoz mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, s obzirom na njegov relativni obujam u odnosu na uvoz predmetnog proizvoda, Komisija je zaključila da, čak i ako je taj uvoz imao ograničen utjecaj na stanje industrije, nije oslabio uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog kineskog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(697)

Konačno, i uvoz iz Norveške se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Norveške cijene, koje su već bile niske 2017., nastavile su padati u razmatranom razdoblju (-21 % od 2017. do RIP-a), na razinu koja je znatno ispod razine cijena industrije Unije i kineskih izvoznika. Tržišni udio norveških izvoznika povećao se u istom razdoblju s 1 % na 1,5 %. Ti se trendovi temelje na statističkim podacima koji obuhvaćaju mnoge vrste proizvoda pa, s obzirom na ukupan ograničeni obujam, Komisija nije mogla precizno procijeniti utjecaj tog uvoza na stanje industrije Unije. Iako se ne može isključiti da je norveški uvoz mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, s obzirom na njegov relativni obujam u odnosu na uvoz predmetnog proizvoda, Komisija je zaključila da, čak i ako je taj uvoz imao ograničen utjecaj na stanje industrije, nije oslabio uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog kineskog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (698) | Uvoz iz ostalih trećih zemalja blago se smanjio u razmatranom razdoblju u apsolutnom smislu, ali je pritom izgubio znatan tržišni udio. Prosječne cijene bile su visoke i zato nema naznaka da su prouzročile materijalnu štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(698)

Uvoz iz ostalih trećih zemalja blago se smanjio u razmatranom razdoblju u apsolutnom smislu, ali je pritom izgubio znatan tržišni udio. Prosječne cijene bile su visoke i zato nema naznaka da su prouzročile materijalnu štetu industriji Unije.

| (699) | CCCME je tvrdio da uopće ne postoji veza između uvoza iz Kine i kretanja u industriji Unije. Konkretno, CCCME je tvrdio da se u kontekstu najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine od 2017. do 2018. profitabilnost industrije Unije povećala. CCCME je tvrdio i da su tijekom razdoblja od 2018. do 2019., kada se kineski uvoz povećao, a cijene smanjile, proizvođači iz Unije povećali svoje prodajne cijene i pritom nisu izgubili tržišni udio. |
| --- | --- |

(699)

CCCME je tvrdio da uopće ne postoji veza između uvoza iz Kine i kretanja u industriji Unije. Konkretno, CCCME je tvrdio da se u kontekstu najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine od 2017. do 2018. profitabilnost industrije Unije povećala. CCCME je tvrdio i da su tijekom razdoblja od 2018. do 2019., kada se kineski uvoz povećao, a cijene smanjile, proizvođači iz Unije povećali svoje prodajne cijene i pritom nisu izgubili tržišni udio.

| (700) | U tom pogledu Komisija podsjeća da se velika većina tržišta temelji na dugoročnim ugovorima o opskrbi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 668. do 678. Osim toga, profitabilnost industrije Unije bila je manja od ciljne dobiti u čitavom razmatranom razdoblju, što ukazuje na to da je industrija Unije već pretrpjela štetu 2018. i 2019., kad se, kako je primijetio CCCME, dampinški uvoz iz Kine znatno povećao. Stoga Komisija smatra da prethodno navedeni argumenti CCCME-a ne upućuju na nepostojanje uzročno-posljedične veze između dampinga i štete. Naime, samo su potvrdili da je postojao određeni vremenski odmak između porasta uvoza predmetnog proizvoda iz Kine i negativnog trenda nekih pokazatelja štete. |
| --- | --- |

(700)

U tom pogledu Komisija podsjeća da se velika većina tržišta temelji na dugoročnim ugovorima o opskrbi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 668. do 678. Osim toga, profitabilnost industrije Unije bila je manja od ciljne dobiti u čitavom razmatranom razdoblju, što ukazuje na to da je industrija Unije već pretrpjela štetu 2018. i 2019., kad se, kako je primijetio CCCME, dampinški uvoz iz Kine znatno povećao. Stoga Komisija smatra da prethodno navedeni argumenti CCCME-a ne upućuju na nepostojanje uzročno-posljedične veze između dampinga i štete. Naime, samo su potvrdili da je postojao određeni vremenski odmak između porasta uvoza predmetnog proizvoda iz Kine i negativnog trenda nekih pokazatelja štete.

| (701) | S obzirom na prethodno navedeno, uvoz iz zemalja osim Kine nije mogao uzrokovati uočeno pogoršanje rezultata industrije Unije i ni u kojem slučaju ne slabi uzročno-posljedičnu vezu između tog pogoršanja i prodora kineskog uvoza. |
| --- | --- |

(701)

S obzirom na prethodno navedeno, uvoz iz zemalja osim Kine nije mogao uzrokovati uočeno pogoršanje rezultata industrije Unije i ni u kojem slučaju ne slabi uzročno-posljedičnu vezu između tog pogoršanja i prodora kineskog uvoza.

5.2.2.   Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (702) | Obujam izvoza industrije Unije u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u km kabela) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Indeks | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Indeks | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Izvor: | industrija Unije |

(702)

Obujam izvoza industrije Unije u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije

2017.

2018.

2019.

RIP

Obujam izvoza (u km kabela)

85 676

99 295

95 397

108 672

Indeks

Indeks

100

100

116

116

111

111

127

127

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

1 329

1 111

1 282

949

Indeks

Indeks

100

100

84

84

96

96

71

71

Izvor:

Izvor:

industrija Unije

| (703) | Izvoz industrije Unije povećao se za 27 % u razmatranom razdoblju, s približno 85 000 km kabela u 2017. na približno 108 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(703)

Izvoz industrije Unije povećao se za 27 % u razmatranom razdoblju, s približno 85 000 km kabela u 2017. na približno 108 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka.

| (704) | Prosječna cijena izvoza proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se za 29 % u razmatranom razdoblju, s 1 329 EUR/km kabela u 2017. na 949 EUR/km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Razine cijena bile su iznad onih u Uniji. |
| --- | --- |

(704)

Prosječna cijena izvoza proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se za 29 % u razmatranom razdoblju, s 1 329 EUR/km kabela u 2017. na 949 EUR/km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Razine cijena bile su iznad onih u Uniji.

| (705) | U kontekstu povećanja izvoza i relativno visokih razina cijena, jasno je da taj izvoz ne bi prouzročio štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(705)

U kontekstu povećanja izvoza i relativno visokih razina cijena, jasno je da taj izvoz ne bi prouzročio štetu industriji Unije.

5.2.3.   Ograničeni obujam

Ograničeni obujam

| (706) | Kako je prikazano u tablici 4., u razmatranom razdoblju ograničena upotreba industrije Unija smanjila se za 12 %. |
| --- | --- |

(706)

Kako je prikazano u tablici 4., u razmatranom razdoblju ograničena upotreba industrije Unija smanjila se za 12 %.

| (707) | Imajući na umu ograničenu veličinu tržišta (procijenjenu na manje od 5 % proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a), Komisija je utvrdila da blago smanjenje ograničene upotrebe nije uzrokovalo materijalnu štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(707)

Imajući na umu ograničenu veličinu tržišta (procijenjenu na manje od 5 % proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a), Komisija je utvrdila da blago smanjenje ograničene upotrebe nije uzrokovalo materijalnu štetu industriji Unije.

5.2.4.   Cijena sirovina

Cijena sirovina

| (708) | Glavna sirovina koju upotrebljava industrija Unije su optička vlakna koja se proizvode u Uniji ili uvoze. Nekoliko uvoznika tvrdilo je da proizvođači iz Unije u uzorku kupuju optička vlakna od svojih povezanih društava izvan Unije po transfernim cijenama koje ne odgovaraju tržišnoj cijeni te sirovine. Zapravo, uvoznici su sumnjali da je ta transferna cijena previsoka i da je stoga dovela do niže stope dobiti za proizvođače iz EU-a u uzorku. |
| --- | --- |

(708)

Glavna sirovina koju upotrebljava industrija Unije su optička vlakna koja se proizvode u Uniji ili uvoze. Nekoliko uvoznika tvrdilo je da proizvođači iz Unije u uzorku kupuju optička vlakna od svojih povezanih društava izvan Unije po transfernim cijenama koje ne odgovaraju tržišnoj cijeni te sirovine. Zapravo, uvoznici su sumnjali da je ta transferna cijena previsoka i da je stoga dovela do niže stope dobiti za proizvođače iz EU-a u uzorku.

| (709) | Konkretno, Connect Com izrazio je zabrinutost zbog internih transfernih cijena za transakcije među društvima unutar grupa Prysmian i Corning. |
| --- | --- |

(709)

Konkretno, Connect Com izrazio je zabrinutost zbog internih transfernih cijena za transakcije među društvima unutar grupa Prysmian i Corning.

| (710) | Kako bi ispitala tu tvrdnju, Komisija je od proizvođača iz Unije u uzorku zatražila dodatne informacije o kupnji optičkih vlakana za proizvodnju kabela od optičkih vlakana tijekom RIP-a. Komisija je zatražila i informacije o optičkim vlaknima koja proizvode povezana društva proizvođača iz Unije u uzorku i o prodaji tih vlakana (obujam i količina) povezanim i nepovezanim kupcima unutar i izvan Unije. Usporedbom prodaje istih vrsta vlakana povezanim i nepovezanim stranama Komisija je mogla utvrditi da su cijene bile podjednake i da je stoga prodaja vlakana povezanim društvima obavljena po tržišnim uvjetima. Podaci o toj aktivnosti specifični su za trgovačko društvo i povjerljivi pa se ne mogu objaviti. |
| --- | --- |

(710)

Kako bi ispitala tu tvrdnju, Komisija je od proizvođača iz Unije u uzorku zatražila dodatne informacije o kupnji optičkih vlakana za proizvodnju kabela od optičkih vlakana tijekom RIP-a. Komisija je zatražila i informacije o optičkim vlaknima koja proizvode povezana društva proizvođača iz Unije u uzorku i o prodaji tih vlakana (obujam i količina) povezanim i nepovezanim kupcima unutar i izvan Unije. Usporedbom prodaje istih vrsta vlakana povezanim i nepovezanim stranama Komisija je mogla utvrditi da su cijene bile podjednake i da je stoga prodaja vlakana povezanim društvima obavljena po tržišnim uvjetima. Podaci o toj aktivnosti specifični su za trgovačko društvo i povjerljivi pa se ne mogu objaviti.

| (711) | Komisija je stoga zaključila da materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije nije nastala zbog utjecaja transfernih cijena na profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(711)

Komisija je stoga zaključila da materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije nije nastala zbog utjecaja transfernih cijena na profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku.

5.2.5.   Učinak pandemije bolesti COVID-19

Učinak pandemije bolesti COVID-19

| (712) | U podnesku o pokretanju postupka navedenom u uvodnoj izjavi 5. CCCME je tvrdio da postoji jasna veza između pada prodaje Unijine (i globalne) industrije KOV-ova i početka pandemije te da se takvo stanje ne bi trebalo iskoristiti za uvođenje neopravdanih mjera trgovinske zaštite. U primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da nije bilo jasno koji se dio podataka za RIP odnosi na 2019., a koji na 2020. i da stoga nije bilo moguće ocijeniti očekivani učinak pandemije bolesti COVID-19 te je zatražio raščlambu podataka za RIP. Komisija u pogledu te tvrdnje ističe da je zatražila da se svi podaci za RIP koje su dostavile stranke raščlane prema tromjesečju kako bi se mogli ocijeniti svi potencijalni učinci pandemije bolesti COVID-19 na RIP. U ispitnom postupku pokazalo se da je pandemija bolesti COVID-19 imala samo vrlo ograničeni i privremeni utjecaj na industriju (kako je opisano u uvodnim izjavama 599. i 729.) te da u razmatranom razdoblju nije spriječila znatno povećanje potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(712)

U podnesku o pokretanju postupka navedenom u uvodnoj izjavi 5. CCCME je tvrdio da postoji jasna veza između pada prodaje Unijine (i globalne) industrije KOV-ova i početka pandemije te da se takvo stanje ne bi trebalo iskoristiti za uvođenje neopravdanih mjera trgovinske zaštite. U primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da nije bilo jasno koji se dio podataka za RIP odnosi na 2019., a koji na 2020. i da stoga nije bilo moguće ocijeniti očekivani učinak pandemije bolesti COVID-19 te je zatražio raščlambu podataka za RIP. Komisija u pogledu te tvrdnje ističe da je zatražila da se svi podaci za RIP koje su dostavile stranke raščlane prema tromjesečju kako bi se mogli ocijeniti svi potencijalni učinci pandemije bolesti COVID-19 na RIP. U ispitnom postupku pokazalo se da je pandemija bolesti COVID-19 imala samo vrlo ograničeni i privremeni utjecaj na industriju (kako je opisano u uvodnim izjavama 599. i 729.) te da u razmatranom razdoblju nije spriječila znatno povećanje potrošnje u Uniji.

5.3.   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (713) | Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka subvencioniranog uvoza. Nikojim drugim čimbenicima nisu se mogla objasniti negativna kretanja industrije Unije u smislu gubitka tržišnog udjela, pada cijena i niske profitabilnosti, smanjenja ulaganja i povrata ulaganja. |
| --- | --- |

(713)

Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka subvencioniranog uvoza. Nikojim drugim čimbenicima nisu se mogla objasniti negativna kretanja industrije Unije u smislu gubitka tržišnog udjela, pada cijena i niske profitabilnosti, smanjenja ulaganja i povrata ulaganja.

| (714) | Zbog negativnog utjecaja subvencioniranog uvoza na profitabilnost i stalnog pritiska na cijene industrija Unije nije mogla ulagati u dugoročni opstanak industrije, što je bilo nužno. To potkrepljuju silazni trend opisan u uvodnoj izjavi 657. i otkazivanje planiranih ulaganja o kojem se raspravljalo u uvodnoj izjavi 665. |
| --- | --- |

(714)

Zbog negativnog utjecaja subvencioniranog uvoza na profitabilnost i stalnog pritiska na cijene industrija Unije nije mogla ulagati u dugoročni opstanak industrije, što je bilo nužno. To potkrepljuju silazni trend opisan u uvodnoj izjavi 657. i otkazivanje planiranih ulaganja o kojem se raspravljalo u uvodnoj izjavi 665.

| (715) | Na temelju toga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je subvencioniranim uvozom iz predmetne zemlje prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Ostali poznati čimbenici, pojedinačno ili zajedno, nisu mogli umanjiti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i materijalne štete. |
| --- | --- |

(715)

Na temelju toga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je subvencioniranim uvozom iz predmetne zemlje prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Ostali poznati čimbenici, pojedinačno ili zajedno, nisu mogli umanjiti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i materijalne štete.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (716) | U skladu s člankom 31. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđeno štetno subvencioniranje. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika, korisnika i drugih relevantnih gospodarskih subjekata. |
| --- | --- |

(716)

U skladu s člankom 31. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđeno štetno subvencioniranje. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika, korisnika i drugih relevantnih gospodarskih subjekata.

| (717) | Podneseno je nekoliko primjedaba u vezi s interesom Unije. Konkretno, kineska vlada tvrdila je da se uvozom iz Kine zapravo promiče razvoj tehnologije u industriji i potiče tržišno natjecanje na tržištu Unije. Prema tvrdnjama kineske vlade, ako bude prekomjerno zaštićena, industrija kabela od optičkih vlakana u Uniji izgubit će položaj u odnosu na treće zemlje, stoga Uniji nije u interesu provesti ispitni postupak u tom sektoru, koji bi mogao naštetiti bilateralnoj suradnji Kine i Unije u području digitalizacije. |
| --- | --- |

(717)

Podneseno je nekoliko primjedaba u vezi s interesom Unije. Konkretno, kineska vlada tvrdila je da se uvozom iz Kine zapravo promiče razvoj tehnologije u industriji i potiče tržišno natjecanje na tržištu Unije. Prema tvrdnjama kineske vlade, ako bude prekomjerno zaštićena, industrija kabela od optičkih vlakana u Uniji izgubit će položaj u odnosu na treće zemlje, stoga Uniji nije u interesu provesti ispitni postupak u tom sektoru, koji bi mogao naštetiti bilateralnoj suradnji Kine i Unije u području digitalizacije.

| (718) | Connect Com tvrdio je i da bi uvođenje mjera bilo štetno za industriju jer uvoznici iz Kine više ne bi mogli podnositi privlačne ponude u natječajima. Zbog toga bi se povećala razina cijena u natječajnim postupcima, a to bi se negativno odrazilo na javne proračune. |
| --- | --- |

(718)

Connect Com tvrdio je i da bi uvođenje mjera bilo štetno za industriju jer uvoznici iz Kine više ne bi mogli podnositi privlačne ponude u natječajima. Zbog toga bi se povećala razina cijena u natječajnim postupcima, a to bi se negativno odrazilo na javne proračune.

| (719) | CCCME je napomenuo da bi planu digitalizacije EU-a i prelasku na 5G mrežu najviše pogodovao prestanak ograničavanja opskrbe visokokvalitetnim kabelima od optičkih vlakana iz Kine. |
| --- | --- |

(719)

CCCME je napomenuo da bi planu digitalizacije EU-a i prelasku na 5G mrežu najviše pogodovao prestanak ograničavanja opskrbe visokokvalitetnim kabelima od optičkih vlakana iz Kine.

| (720) | Cable 77 je pak istaknuo da bi uvođenje pristojbi na kabele od optičkih vlakana utjecalo i na druge industrije te da bi, budu li uvedene pristojbe na kabele, trebalo uvesti i pristojbe na vlakna jer proizvođači iz Unije upotrebljavaju i vlakna proizvedena izvan Unije. |
| --- | --- |

(720)

Cable 77 je pak istaknuo da bi uvođenje pristojbi na kabele od optičkih vlakana utjecalo i na druge industrije te da bi, budu li uvedene pristojbe na kabele, trebalo uvesti i pristojbe na vlakna jer proizvođači iz Unije upotrebljavaju i vlakna proizvedena izvan Unije.

| (721) | Međutim, kako je detaljno opisano u sljedećim uvodnim izjavama, Komisija nije utvrdila uvjerljive razloge na temelju kojih bi zaključila da uvođenje mjera na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Kine nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(721)

Međutim, kako je detaljno opisano u sljedećim uvodnim izjavama, Komisija nije utvrdila uvjerljive razloge na temelju kojih bi zaključila da uvođenje mjera na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Kine nije u interesu Unije.

6.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (722) | U Uniji postoji 29 društava koja proizvode KOV-ove i zapošljavaju približno 4 700 radnika (EPRV). Proizvođači postoje na cijelom području Unije. |
| --- | --- |

(722)

U Uniji postoji 29 društava koja proizvode KOV-ove i zapošljavaju približno 4 700 radnika (EPRV). Proizvođači postoje na cijelom području Unije.

| (723) | Uvođenje mjera omogućilo bi industriji Unije da zadrži konkurentan položaj na tržištu i povrati izgubljeni tržišni udio te istodobno podigne profitabilnost prema održivim razinama. |
| --- | --- |

(723)

Uvođenje mjera omogućilo bi industriji Unije da zadrži konkurentan položaj na tržištu i povrati izgubljeni tržišni udio te istodobno podigne profitabilnost prema održivim razinama.

| (724) | Izostanak mjera vjerojatno će imati znatan negativan učinak na industriju Unije u smislu dodatnog pada cijena i manjeg obujma prodaje i proizvodnje, uz daljnje pogoršanje financijskog stanja u smislu profitabilnosti i ulaganja, što bi ugrozilo njezinu budućnost. |
| --- | --- |

(724)

Izostanak mjera vjerojatno će imati znatan negativan učinak na industriju Unije u smislu dodatnog pada cijena i manjeg obujma prodaje i proizvodnje, uz daljnje pogoršanje financijskog stanja u smislu profitabilnosti i ulaganja, što bi ugrozilo njezinu budućnost.

6.2.   Interes nepovezanih uvoznika

Interes nepovezanih uvoznika

| (725) | Suradnja uvoznog sektora bila je razmjerno slaba. Pet nepovezanih uvoznika dostavilo je obrazac za odabir uzorka u roku. Od tih pet uvoznika, četiri su dostavila odgovore na upitnik. Novi uvoznik javio se nakon pokretanja antisubvencijskog ispitnog postupka u vezi s kabelima od optičkih vlakana iz Kine i zatražio suradnju i u ovom ispitnom postupku. Komisija je tom uvozniku odobrila status zainteresirane strane za ovaj ispitni postupak od dana kad se javio te da razmotri podatke dostavljene za ovaj ispitni postupak ne dovodeći u pitanje postupovne korake koji su već poduzeti. |
| --- | --- |

(725)

Suradnja uvoznog sektora bila je razmjerno slaba. Pet nepovezanih uvoznika dostavilo je obrazac za odabir uzorka u roku. Od tih pet uvoznika, četiri su dostavila odgovore na upitnik. Novi uvoznik javio se nakon pokretanja antisubvencijskog ispitnog postupka u vezi s kabelima od optičkih vlakana iz Kine i zatražio suradnju i u ovom ispitnom postupku. Komisija je tom uvozniku odobrila status zainteresirane strane za ovaj ispitni postupak od dana kad se javio te da razmotri podatke dostavljene za ovaj ispitni postupak ne dovodeći u pitanje postupovne korake koji su već poduzeti.

| (726) | Tih pet uvoznika koji surađuju čine oko 12 % kineskog uvoza. Dva su uvoznika dala potpune podatke u odgovorima na upitnik, dok ostala tri nisu mogla dati točne podatke o dobiti za predmetni proizvod za RIP. Svi uvoznici koji surađuju usprotivili su se mjerama. |
| --- | --- |

(726)

Tih pet uvoznika koji surađuju čine oko 12 % kineskog uvoza. Dva su uvoznika dala potpune podatke u odgovorima na upitnik, dok ostala tri nisu mogla dati točne podatke o dobiti za predmetni proizvod za RIP. Svi uvoznici koji surađuju usprotivili su se mjerama.

| (727) | Uvoznici koji surađuju nalaze se u četiri različite države članice i u njima uglavnom djeluju. Iz Kine uvoze 70-90 % potrebnih KOV-ova, a preostali dio nabavljaju od proizvođača iz Unije i proizvođača iz ostalih trećih zemalja. Naglasili su važnost različitih izvora opskrbe. Uvoz KOV-ova iz trećih zemalja ne podliježe carini u Uniji. |
| --- | --- |

(727)

Uvoznici koji surađuju nalaze se u četiri različite države članice i u njima uglavnom djeluju. Iz Kine uvoze 70-90 % potrebnih KOV-ova, a preostali dio nabavljaju od proizvođača iz Unije i proizvođača iz ostalih trećih zemalja. Naglasili su važnost različitih izvora opskrbe. Uvoz KOV-ova iz trećih zemalja ne podliježe carini u Uniji.

| (728) | Važan dio aktivnosti uvoznika koji surađuju je podnošenje ponuda za manje projekte. Osim tih ponuda, potrošačima nude i dodatne proizvode (npr. cijevi, konektore i ormare) te složene usluge (npr. projektiranje i instalacija mreže). Predmetni proizvod u prosjeku čini otprilike jednu trećinu njihova ukupnog prometa. |
| --- | --- |

(728)

Važan dio aktivnosti uvoznika koji surađuju je podnošenje ponuda za manje projekte. Osim tih ponuda, potrošačima nude i dodatne proizvode (npr. cijevi, konektore i ormare) te složene usluge (npr. projektiranje i instalacija mreže). Predmetni proizvod u prosjeku čini otprilike jednu trećinu njihova ukupnog prometa.

| (729) | Nijedan uvoznik nije tvrdio da bi pandemija bolesti COVID-19 znatno utjecala na njihovu poslovnu djelatnost. Jedan je uvoznik izjavio da je u ožujku 2020. došlo do određenog usporavanja zbog ograničenja kretanja, ali i naglasio da su projekti postavljanja svjetlovoda za kućanstva (FTTH) zbog krize postali važniji. |
| --- | --- |

(729)

Nijedan uvoznik nije tvrdio da bi pandemija bolesti COVID-19 znatno utjecala na njihovu poslovnu djelatnost. Jedan je uvoznik izjavio da je u ožujku 2020. došlo do određenog usporavanja zbog ograničenja kretanja, ali i naglasio da su projekti postavljanja svjetlovoda za kućanstva (FTTH) zbog krize postali važniji.

| (730) | Uvoznici smatraju da je njihova konkurentska prednost u odnosu na proizvođače iz Unije u njihovoj učinkovitoj prodajnoj strukturi i logistici. Skraćuju vrijeme isporuke držanjem velikih zaliha u svojem skladištu te nastoje brzo i fleksibilno odgovoriti na potrebe kupaca. |
| --- | --- |

(730)

Uvoznici smatraju da je njihova konkurentska prednost u odnosu na proizvođače iz Unije u njihovoj učinkovitoj prodajnoj strukturi i logistici. Skraćuju vrijeme isporuke držanjem velikih zaliha u svojem skladištu te nastoje brzo i fleksibilno odgovoriti na potrebe kupaca.

| (731) | Uvoznici su tvrdili da ne mogu nabaviti sve KOV-ove od industrije Unije jer ne može isporučiti potrebne količine u traženom roku. Tvrdili su da je u razdoblju 2017.–2018. na tržištu vladala nestašica KOV-ova i njihove glavne sirovine, optičkih vlakana, i da industrija Unije tada nije mogla zadovoljiti njihovu potražnju te su morali pronaći druge dobavljače. Neki su uvoznici naglasili da se zbog uvođenja optičkih vlakana i 5G mreža potražnja za KOV-ovima povećava i da se očekuje daljnji rast. Tvrdili su da bi ta povećana potražnja, uz moguće mjere trgovinske zaštite, mogla prouzročiti novu nestašicu na tržištu i kašnjenja u širenju mreže optičkih vlakana i 5G mreže. |
| --- | --- |

(731)

Uvoznici su tvrdili da ne mogu nabaviti sve KOV-ove od industrije Unije jer ne može isporučiti potrebne količine u traženom roku. Tvrdili su da je u razdoblju 2017.–2018. na tržištu vladala nestašica KOV-ova i njihove glavne sirovine, optičkih vlakana, i da industrija Unije tada nije mogla zadovoljiti njihovu potražnju te su morali pronaći druge dobavljače. Neki su uvoznici naglasili da se zbog uvođenja optičkih vlakana i 5G mreža potražnja za KOV-ovima povećava i da se očekuje daljnji rast. Tvrdili su da bi ta povećana potražnja, uz moguće mjere trgovinske zaštite, mogla prouzročiti novu nestašicu na tržištu i kašnjenja u širenju mreže optičkih vlakana i 5G mreže.

| (732) | Industrija Unije pobila je tvrdnju o pitanju opskrbe, navodeći da ima velik rezervni kapacitet. Doista, ispitnim postupkom utvrđeno je da je iskorištenost kapaciteta industrije Unije tijekom RIP-a iznosila 59 %, a da je kapacitet proizvodnje kabela od optičkih vlakana veći od 2 milijuna km kabela, što je znatno iznad procijenjene potrošnje tih kabela u Uniji u nadolazećim godinama. Industrija Unije dostavila je dokaze da proizvođači iz Unije imaju kapacitet za proizvodnju više KOV-ova ako to bude potrebno. Nadalje, u trećim zemljama postoje alternativni izvori opskrbe. |
| --- | --- |

(732)

Industrija Unije pobila je tvrdnju o pitanju opskrbe, navodeći da ima velik rezervni kapacitet. Doista, ispitnim postupkom utvrđeno je da je iskorištenost kapaciteta industrije Unije tijekom RIP-a iznosila 59 %, a da je kapacitet proizvodnje kabela od optičkih vlakana veći od 2 milijuna km kabela, što je znatno iznad procijenjene potrošnje tih kabela u Uniji u nadolazećim godinama. Industrija Unije dostavila je dokaze da proizvođači iz Unije imaju kapacitet za proizvodnju više KOV-ova ako to bude potrebno. Nadalje, u trećim zemljama postoje alternativni izvori opskrbe.

| (733) | Uvoznici su isto tako tvrdili da imaju dugoročne ugovore o opskrbi sa svojim kupcima u kojima su dogovorene fiksne cijene za ukupno razdoblje od dvije do četiri godine te da ne postoji klauzula o prilagodbi cijena u slučaju nepredviđenih povećanja kupovnih cijena. Stoga povećanje troškova ne bi mogli prenijeti na kupce. Nadalje, uvoznici su tvrdili da ne mogu sudjelovati u natječajima koji su objavljeni tijekom ovog ispitnog postupka jer ne znaju koju će cijenu platiti za KOV-ove u slučaju uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(733)

Uvoznici su isto tako tvrdili da imaju dugoročne ugovore o opskrbi sa svojim kupcima u kojima su dogovorene fiksne cijene za ukupno razdoblje od dvije do četiri godine te da ne postoji klauzula o prilagodbi cijena u slučaju nepredviđenih povećanja kupovnih cijena. Stoga povećanje troškova ne bi mogli prenijeti na kupce. Nadalje, uvoznici su tvrdili da ne mogu sudjelovati u natječajima koji su objavljeni tijekom ovog ispitnog postupka jer ne znaju koju će cijenu platiti za KOV-ove u slučaju uvođenja mjera.

| (734) | Uvoznici su isto tako tvrdili da kod postojećih ugovora ne bi bilo moguće prebaciti izvor opskrbe u ostale treće zemlje jer su kabeli prošli složene postupke odobravanja, pa bi stoga postojao rizik znatnih kašnjenja i velikih teškoća u procesu upuhivanja koji se mora prilagoditi krutosti kabela, koja se razlikuje od dobavljača do dobavljača čak i za proizvode iste tehničke specifikacije. |
| --- | --- |

(734)

Uvoznici su isto tako tvrdili da kod postojećih ugovora ne bi bilo moguće prebaciti izvor opskrbe u ostale treće zemlje jer su kabeli prošli složene postupke odobravanja, pa bi stoga postojao rizik znatnih kašnjenja i velikih teškoća u procesu upuhivanja koji se mora prilagoditi krutosti kabela, koja se razlikuje od dobavljača do dobavljača čak i za proizvode iste tehničke specifikacije.

| (735) | Osim toga, neki su uvoznici tvrdili i da su kineski kabeli kvalitetniji od kabela koje proizvodi industrija Unije. Iako su tehničke specifikacije iste, tvrde da se kineski KOV-ovi proizvode na novijim proizvodnim linijama, a završne obrade, namatanje i tehnička svojstva višeg su standarda. Ti uvoznici tvrde i da se razlika u kvaliteti ne odnosi samo na proizvod, nego i na činjenicu da kineski proizvođači fleksibilnije i pravodobnije zadovoljavaju pojedinačne potrebe klijenata i pružaju bolje usluge nakon prodaje. Osim toga, jedan uvoznik tvrdi da je razlika u cijeni između kabela od optičkih vlakana iz Unije i Kine manja nego što je navedeno u pritužbi. Taj uvoznik tvrdi i da proizvođači iz Unije dobavljaju druge proizvode (cijevi, okna, spojnice) i smatra da bi im mjere omogućile da te druge proizvode povežu s KOV-ovima i prodaju ih kao dio projekta. Isto tako smatra da bi mjere odvratile proizvođače iz Unije od inovacija jer bi ih štitile od tržišnog natjecanja. Prema njegovu mišljenju, zbog toga bi se usporilo uvođenje mreža. |
| --- | --- |

(735)

Osim toga, neki su uvoznici tvrdili i da su kineski kabeli kvalitetniji od kabela koje proizvodi industrija Unije. Iako su tehničke specifikacije iste, tvrde da se kineski KOV-ovi proizvode na novijim proizvodnim linijama, a završne obrade, namatanje i tehnička svojstva višeg su standarda. Ti uvoznici tvrde i da se razlika u kvaliteti ne odnosi samo na proizvod, nego i na činjenicu da kineski proizvođači fleksibilnije i pravodobnije zadovoljavaju pojedinačne potrebe klijenata i pružaju bolje usluge nakon prodaje. Osim toga, jedan uvoznik tvrdi da je razlika u cijeni između kabela od optičkih vlakana iz Unije i Kine manja nego što je navedeno u pritužbi. Taj uvoznik tvrdi i da proizvođači iz Unije dobavljaju druge proizvode (cijevi, okna, spojnice) i smatra da bi im mjere omogućile da te druge proizvode povežu s KOV-ovima i prodaju ih kao dio projekta. Isto tako smatra da bi mjere odvratile proizvođače iz Unije od inovacija jer bi ih štitile od tržišnog natjecanja. Prema njegovu mišljenju, zbog toga bi se usporilo uvođenje mreža.

| (736) | U primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da predložena razina pristojbi znatno premašuje njegove profitne marže. Takva bi situacija dovela do znatnih gubitaka jer ne bi mogao prenijeti troškove pristojbe na svoje kupce, s kojima ima postojeće dugoročne ugovore s fiksnim cijenama. Osim toga, Connect Com tvrdio je da je njegova profitna marža za ugovore o javnoj nabavi obično bila znatno niža od 20 % i da zbog antisubvencijskih mjera u kombinaciji s antidampinškim mjerama ne bi mogao ispuniti postojeće ugovore. Stoga bi pristojbe s vremenom mogle dovesti do njegova stečaja. Tvrdili su i da proizvođači iz Unije nisu bili u mogućnosti ili voljni na vrijeme isporučivati KOV-ove u skladu s njihovim zahtjevima te da bi došlo do nestašice KOV-ova i znatnog kašnjenja u vremenu isporuke i u uvođenju mreža ako se mjere uvedu. Usto, Connect Com tvrdio je da nije bilo ispravno povećati profitnu maržu za proizvođače iz EU-a s 8 % na 12 %, a pritom smanjiti profitnu maržu uvoznika do nule ili čak do gubitaka. |
| --- | --- |

(736)

U primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da predložena razina pristojbi znatno premašuje njegove profitne marže. Takva bi situacija dovela do znatnih gubitaka jer ne bi mogao prenijeti troškove pristojbe na svoje kupce, s kojima ima postojeće dugoročne ugovore s fiksnim cijenama. Osim toga, Connect Com tvrdio je da je njegova profitna marža za ugovore o javnoj nabavi obično bila znatno niža od 20 % i da zbog antisubvencijskih mjera u kombinaciji s antidampinškim mjerama ne bi mogao ispuniti postojeće ugovore. Stoga bi pristojbe s vremenom mogle dovesti do njegova stečaja. Tvrdili su i da proizvođači iz Unije nisu bili u mogućnosti ili voljni na vrijeme isporučivati KOV-ove u skladu s njihovim zahtjevima te da bi došlo do nestašice KOV-ova i znatnog kašnjenja u vremenu isporuke i u uvođenju mreža ako se mjere uvedu. Usto, Connect Com tvrdio je da nije bilo ispravno povećati profitnu maržu za proizvođače iz EU-a s 8 % na 12 %, a pritom smanjiti profitnu maržu uvoznika do nule ili čak do gubitaka.

| (737) | Komisija je utvrdila da uvoznici koji surađuju imaju stabilne poslovne veze sa svojim dobavljačima KOV-ova u Kini, ali da s njima nemaju dugoročne ugovore kojima se utvrđuju količine ili kupovne cijene. Naime, uvoznici šalju redovite narudžbe za veće količine KOV-ova i dobivaju od kineskih proizvođača cjenovnu ponudu za svaku narudžbu. Iako uvoznici tvrde da bi promjena dobavljača bila skupa i dugotrajna, svi kupuju i iz drugih izvora (tj. u Uniji, Sjedinjenim Američkim Državama, Indiji, Kazahstanu, Bjelarusu, Ukrajini) te su uspješno pronašli nove dobavljače tijekom navodne nestašice u razdoblju 2017.–2018. To upućuje na to da, iako bi uvoznici doista morali platiti višu cijenu za narudžbe koje su poslane, ali nisu zaprimljene prije uvođenja mjera, ne bi im bilo pretjerano teško pronaći nove dobavljače u relativno kratkom roku. |
| --- | --- |

(737)

Komisija je utvrdila da uvoznici koji surađuju imaju stabilne poslovne veze sa svojim dobavljačima KOV-ova u Kini, ali da s njima nemaju dugoročne ugovore kojima se utvrđuju količine ili kupovne cijene. Naime, uvoznici šalju redovite narudžbe za veće količine KOV-ova i dobivaju od kineskih proizvođača cjenovnu ponudu za svaku narudžbu. Iako uvoznici tvrde da bi promjena dobavljača bila skupa i dugotrajna, svi kupuju i iz drugih izvora (tj. u Uniji, Sjedinjenim Američkim Državama, Indiji, Kazahstanu, Bjelarusu, Ukrajini) te su uspješno pronašli nove dobavljače tijekom navodne nestašice u razdoblju 2017.–2018. To upućuje na to da, iako bi uvoznici doista morali platiti višu cijenu za narudžbe koje su poslane, ali nisu zaprimljene prije uvođenja mjera, ne bi im bilo pretjerano teško pronaći nove dobavljače u relativno kratkom roku.

| (738) | Iako će kompenzacijske mjere vjerojatno imati određeni negativni utjecaj na uvoznike i možda smanjiti njihovu profitabilnost, uvoznici će moći apsorbirati i/ili prenijeti dio povećanja troškova uzrokovanog pristojbom na svoje kupce s obzirom na velike profitne marže iznad 20 %. Također imaju mogućnost potražiti alternativne izvore opskrbe, među ostalim iz ostalih trećih zemalja i industrije Unije. Stoga bi kombinacija drugih izvora opskrbe predmetnim proizvodom i sposobnost apsorbiranja i/ili barem djelomičnog prenošenja učinka pristojbi na kupce značili da uvođenje mjera ne utječe nerazmjerno na nepovezane uvoznike. |
| --- | --- |

(738)

Iako će kompenzacijske mjere vjerojatno imati određeni negativni utjecaj na uvoznike i možda smanjiti njihovu profitabilnost, uvoznici će moći apsorbirati i/ili prenijeti dio povećanja troškova uzrokovanog pristojbom na svoje kupce s obzirom na velike profitne marže iznad 20 %. Također imaju mogućnost potražiti alternativne izvore opskrbe, među ostalim iz ostalih trećih zemalja i industrije Unije. Stoga bi kombinacija drugih izvora opskrbe predmetnim proizvodom i sposobnost apsorbiranja i/ili barem djelomičnog prenošenja učinka pristojbi na kupce značili da uvođenje mjera ne utječe nerazmjerno na nepovezane uvoznike.

| (739) | U primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da bi uvođenje kompenzacijskih mjera naštetilo planu digitalizacije EU-a i ciljevima povezivosti jer bi one dovele do kritičnih nestašica tog ključnog proizvoda za 5G mreže i do viših cijena, no nije dostavio dokaze u vezi s time. |
| --- | --- |

(739)

U primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da bi uvođenje kompenzacijskih mjera naštetilo planu digitalizacije EU-a i ciljevima povezivosti jer bi one dovele do kritičnih nestašica tog ključnog proizvoda za 5G mreže i do viših cijena, no nije dostavio dokaze u vezi s time.

| (740) | Tvrdnje koje se odnose na razlike u kvaliteti, nedovoljnu opskrbu, nesposobnost ili nespremnost industrije Unije da opskrbljuje tržište, razlike u cijenama, profitabilnost uvoznika, rizike monopola ili oligopola, poticaje za inovacije i vrijeme uvođenja telekomunikacijskih mreža nisu potkrijepljene te se stoga nisu mogle prihvatiti. |
| --- | --- |

(740)

Tvrdnje koje se odnose na razlike u kvaliteti, nedovoljnu opskrbu, nesposobnost ili nespremnost industrije Unije da opskrbljuje tržište, razlike u cijenama, profitabilnost uvoznika, rizike monopola ili oligopola, poticaje za inovacije i vrijeme uvođenja telekomunikacijskih mreža nisu potkrijepljene te se stoga nisu mogle prihvatiti.

| (741) | U svakom slučaju, ispitni postupak pokazao je da je jedan od važnih aspekata štete u ovom predmetu upravo činjenica da, zbog dampinškog uvoza iz Kine, industrija Unije nije mogla postići razinu dobiti koja bi joj omogućila nastavak ulaganja u, među ostalim, dodatne kapacitete za zadovoljavanje sve veće potražnje na rastućem tržištu Unije. Očekivani učinak mjera upravo je ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta i omogućavanje takve dobiti, ulaganja i širenja kapaciteta. |
| --- | --- |

(741)

U svakom slučaju, ispitni postupak pokazao je da je jedan od važnih aspekata štete u ovom predmetu upravo činjenica da, zbog dampinškog uvoza iz Kine, industrija Unije nije mogla postići razinu dobiti koja bi joj omogućila nastavak ulaganja u, među ostalim, dodatne kapacitete za zadovoljavanje sve veće potražnje na rastućem tržištu Unije. Očekivani učinak mjera upravo je ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta i omogućavanje takve dobiti, ulaganja i širenja kapaciteta.

| (742) | U svojim primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da su troškovi sirovina znatno rasli u svim sektorima te da je to utjecalo i na proizvodnju širokopojasnih kabela. U tom je pogledu Connect Com naveo primjere povećanja cijena nepoznatog kineskog dobavljača od drugog tromjesečja 2020. do drugog tromjesečja 2021. Connect Com je u vezi s tim tvrdio da postoji hitna potreba za proširenjem širokopojasnih kabelskih mreža u Europi, ali proizvođači iz Unije ne mogu kratkoročno odgovoriti na potražnju po konkurentnim i prihvatljivim cijenama te stoga pristojbe ne bi trebalo uvesti ili bi ih trebalo barem suspendirati. |
| --- | --- |

(742)

U svojim primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da su troškovi sirovina znatno rasli u svim sektorima te da je to utjecalo i na proizvodnju širokopojasnih kabela. U tom je pogledu Connect Com naveo primjere povećanja cijena nepoznatog kineskog dobavljača od drugog tromjesečja 2020. do drugog tromjesečja 2021. Connect Com je u vezi s tim tvrdio da postoji hitna potreba za proširenjem širokopojasnih kabelskih mreža u Europi, ali proizvođači iz Unije ne mogu kratkoročno odgovoriti na potražnju po konkurentnim i prihvatljivim cijenama te stoga pristojbe ne bi trebalo uvesti ili bi ih trebalo barem suspendirati.

| (743) | Ni reprezentativnost ni učinak tog povećanja cijene na korisnike i uvoznike nisu potkrijepljeni dokazima. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(743)

Ni reprezentativnost ni učinak tog povećanja cijene na korisnike i uvoznike nisu potkrijepljeni dokazima. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

6.3.   Interes korisnika i distributera

Interes korisnika i distributera

| (744) | Predmetni proizvod nabavlja nekoliko sektora, uglavnom veliki telekomunikacijski operatori, javna tijela odgovorna za širenje širokopojasne mreže (kao što su općine), instalateri i operatori te distributeri. |
| --- | --- |

(744)

Predmetni proizvod nabavlja nekoliko sektora, uglavnom veliki telekomunikacijski operatori, javna tijela odgovorna za širenje širokopojasne mreže (kao što su općine), instalateri i operatori te distributeri.

| (745) | U ispitnom postupku surađivao je mali broj korisnika: dva velika telekomunikacijska operatora (Deutsche Telekom u Njemačkoj i Proximus u Belgiji), pet instalatera i operatora mreže, jedan distributer i jedan mali korisnik. Korisnici koji surađuju čine manje od 12 % ukupnog obujma uvoza kabela od optičkih vlakana iz Kine i manje od 9 % ukupnog obujma njihove potrošnje u EU-u tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(745)

U ispitnom postupku surađivao je mali broj korisnika: dva velika telekomunikacijska operatora (Deutsche Telekom u Njemačkoj i Proximus u Belgiji), pet instalatera i operatora mreže, jedan distributer i jedan mali korisnik. Korisnici koji surađuju čine manje od 12 % ukupnog obujma uvoza kabela od optičkih vlakana iz Kine i manje od 9 % ukupnog obujma njihove potrošnje u EU-u tijekom RIP-a.

| (746) | Mnogi odgovori koje su korisnici dali u upitniku bili su vrlo manjkavi i nisu sadržavali argumente ili informacije o interesu Unije. Nijedno javno tijelo koje nabavlja KOV-ove nije surađivalo u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(746)

Mnogi odgovori koje su korisnici dali u upitniku bili su vrlo manjkavi i nisu sadržavali argumente ili informacije o interesu Unije. Nijedno javno tijelo koje nabavlja KOV-ove nije surađivalo u ispitnom postupku.

| (747) | BYCN Axione i drugi korisnik koji kupuju KOV-ove uglavnom od proizvođača iz Unije nisu izrazili protivljenje mjerama. Deutsche Telekom i španjolski distributer Comercial Electro Industrial S.A. („Comel”) protivili bi se uvođenju mjera. |
| --- | --- |

(747)

BYCN Axione i drugi korisnik koji kupuju KOV-ove uglavnom od proizvođača iz Unije nisu izrazili protivljenje mjerama. Deutsche Telekom i španjolski distributer Comercial Electro Industrial S.A. („Comel”) protivili bi se uvođenju mjera.

| (748) | Deutsche Telekom očekuje povećanje potražnje za kabelima od optičkih vlakana zbog masovnog uvođenja 5G mreže i tvrdi da su ti kabeli svjetsko tržište sa standardiziranom tehnologijom, globalnom upotrebom i dobavljačima. Tvrdi da pristojbe na KOV-ove iz Kine mogu dovesti do znatnih problema u zadovoljavanju potražnje za kabelima u Uniji i do otežavanja ili odgađanja uvođenja mreže te da bi kupcima iz EU-a prouzročile znatno povećanje troškova. Tvrdi i da su se cijene smanjile zbog postojeće prekapacitiranosti i da su svi sudionici uložili u povećanje kapaciteta tijekom navodnog manjka opskrbe prije nekoliko godina. |
| --- | --- |

(748)

Deutsche Telekom očekuje povećanje potražnje za kabelima od optičkih vlakana zbog masovnog uvođenja 5G mreže i tvrdi da su ti kabeli svjetsko tržište sa standardiziranom tehnologijom, globalnom upotrebom i dobavljačima. Tvrdi da pristojbe na KOV-ove iz Kine mogu dovesti do znatnih problema u zadovoljavanju potražnje za kabelima u Uniji i do otežavanja ili odgađanja uvođenja mreže te da bi kupcima iz EU-a prouzročile znatno povećanje troškova. Tvrdi i da su se cijene smanjile zbog postojeće prekapacitiranosti i da su svi sudionici uložili u povećanje kapaciteta tijekom navodnog manjka opskrbe prije nekoliko godina.

| (749) | Komisija je zaključila da je neizbježno da bi kompenzacijske pristojbe prouzročile troškove korisnicima koji kupuju KOV-ove iz Kine, ali da je to posljedica nepoštenog izvoznog ponašanja kineskih izvoznika. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom trošku uvođenja digitalnih mreža – u slučaju 5G mreže to je znatno manje od 5 %. Kupnje predmetnog proizvoda koje obavljaju telekomunikacijski operatori koji surađuju čine zanemariv postotak prometa tih društava koja kupuju znatan dio KOV-ova iz drugih izvora. U pogledu tvrdnje drugog korisnika da je teško promijeniti dobavljače, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 737., ostali uvoznici također su tvrdili da kupuju od različitih izvora u trećim zemljama. Isto tako, korisnici mogu pronaći alternativne izvore opskrbe, uključujući dobavljače iz ostalih trećih zemalja. Budući da se u sljedećim godinama očekuje povećanje potražnje za KOV-ovima, korisnici i distributeri natjecat će se na većem tržištu nego prije. To im je prilika da zadrže i razviju svoje poslovanje čak i ako se njihove cijene povećaju zbog kompenzacijskih pristojbi. |
| --- | --- |

(749)

Komisija je zaključila da je neizbježno da bi kompenzacijske pristojbe prouzročile troškove korisnicima koji kupuju KOV-ove iz Kine, ali da je to posljedica nepoštenog izvoznog ponašanja kineskih izvoznika. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom trošku uvođenja digitalnih mreža – u slučaju 5G mreže to je znatno manje od 5 %. Kupnje predmetnog proizvoda koje obavljaju telekomunikacijski operatori koji surađuju čine zanemariv postotak prometa tih društava koja kupuju znatan dio KOV-ova iz drugih izvora. U pogledu tvrdnje drugog korisnika da je teško promijeniti dobavljače, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 737., ostali uvoznici također su tvrdili da kupuju od različitih izvora u trećim zemljama. Isto tako, korisnici mogu pronaći alternativne izvore opskrbe, uključujući dobavljače iz ostalih trećih zemalja. Budući da se u sljedećim godinama očekuje povećanje potražnje za KOV-ovima, korisnici i distributeri natjecat će se na većem tržištu nego prije. To im je prilika da zadrže i razviju svoje poslovanje čak i ako se njihove cijene povećaju zbog kompenzacijskih pristojbi.

| (750) | Nadalje se naglašava da postojanje viška kapaciteta koji potiče Kina ne opravdava nepoštene trgovinske prakse jer šteta koju nanose industriji Unije ugrožava njezinu budućnost i raznolikost ponude, a time i tržišno natjecanje u Uniji. |
| --- | --- |

(750)

Nadalje se naglašava da postojanje viška kapaciteta koji potiče Kina ne opravdava nepoštene trgovinske prakse jer šteta koju nanose industriji Unije ugrožava njezinu budućnost i raznolikost ponude, a time i tržišno natjecanje u Uniji.

| (751) | Stoga je Komisija zaključila da uvođenje mjera ne utječe nerazmjerno na korisnike i distributere. |
| --- | --- |

(751)

Stoga je Komisija zaključila da uvođenje mjera ne utječe nerazmjerno na korisnike i distributere.

6.4.   Ostali čimbenici

Ostali čimbenici

| (752) | Kabeli od optičkih vlakana potrebni su za izgradnju brzih širokopojasnih mreža i zato su veoma važni građanima, poduzećima i javnim tijelima u cijelom EU-u koji ovise o tim mrežama za rad od kuće, učenje kod kuće, vođenje poslovanja ili pružanje usluga. Ulaganja u okviru programa NextGenerationEU (152) jedan su od glavnih prioriteta Europske unije, a među ciljevima programa je i uvođenje širokopojasne infrastrukture visoke tehnologije do svakog kutka EU-a. Kabeli od optičkih vlakana stoga su ključni za digitalno desetljeće EU-a (153) i njegov digitalni suverenitet. |
| --- | --- |

(752)

Kabeli od optičkih vlakana potrebni su za izgradnju brzih širokopojasnih mreža i zato su veoma važni građanima, poduzećima i javnim tijelima u cijelom EU-u koji ovise o tim mrežama za rad od kuće, učenje kod kuće, vođenje poslovanja ili pružanje usluga. Ulaganja u okviru programa NextGenerationEU (152) jedan su od glavnih prioriteta Europske unije, a među ciljevima programa je i uvođenje širokopojasne infrastrukture visoke tehnologije do svakog kutka EU-a. Kabeli od optičkih vlakana stoga su ključni za digitalno desetljeće EU-a (153) i njegov digitalni suverenitet.

152

153

| (753) | S obzirom na važnost predmetnog proizvoda u kontekstu navedenih javnih ciljeva, Komisija je pažljivo analizirala utjecaj potencijalnih mjera na projekte uvođenja širokopojasne mreže. |
| --- | --- |

(753)

S obzirom na važnost predmetnog proizvoda u kontekstu navedenih javnih ciljeva, Komisija je pažljivo analizirala utjecaj potencijalnih mjera na projekte uvođenja širokopojasne mreže.

| (754) | Nekoliko je strana tvrdilo da bi potrošači i javni proračuni u Uniji bili oštećeni u slučaju uvođenja mjera jer bi porasla cijena KOV-ova, a time i ukupna cijena projekata uvođenja mreža. |
| --- | --- |

(754)

Nekoliko je strana tvrdilo da bi potrošači i javni proračuni u Uniji bili oštećeni u slučaju uvođenja mjera jer bi porasla cijena KOV-ova, a time i ukupna cijena projekata uvođenja mreža.

| (755) | Komisija je stoga analizirala trošak KOV-ova u ukupnom trošku tih projekata. Ispitni postupak pokazao je da KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom trošku uvođenja digitalnih mreža. Naime, građevinski radovi (tj. kopanje tla radi polaganja kabela) čine najvažniju troškovnu stavku u tim projektima, na koju otpada oko 80 % troškova. Preostalih 20 % čine troškovi materijala, koji uključuju i druge proizvode kao što su cijevi, ormari i konektori. Komisija je utvrdila da KOV-ovi čine manji udio u ukupnim troškovima tih projekata, u slučaju 5G mreže manje od 5 %, prema tvrdnjama jednog od velikih korisnika. Proizvođači iz EU-a i uvoznici koji surađuju također su ustvrdili da je udio KOV-ova u ukupnim troškovima mrežnih projekata oko 5-10 %. |
| --- | --- |

(755)

Komisija je stoga analizirala trošak KOV-ova u ukupnom trošku tih projekata. Ispitni postupak pokazao je da KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom trošku uvođenja digitalnih mreža. Naime, građevinski radovi (tj. kopanje tla radi polaganja kabela) čine najvažniju troškovnu stavku u tim projektima, na koju otpada oko 80 % troškova. Preostalih 20 % čine troškovi materijala, koji uključuju i druge proizvode kao što su cijevi, ormari i konektori. Komisija je utvrdila da KOV-ovi čine manji udio u ukupnim troškovima tih projekata, u slučaju 5G mreže manje od 5 %, prema tvrdnjama jednog od velikih korisnika. Proizvođači iz EU-a i uvoznici koji surađuju također su ustvrdili da je udio KOV-ova u ukupnim troškovima mrežnih projekata oko 5-10 %.

| (756) | Skromna razina suradnje glavnih mrežnih operatera u EU-u i javnih tijela odgovornih za velike projekte uvođenja mreža također ukazuje na to da moguće mjere za KOV-ove ne bi imale znatan utjecaj na troškove i rokove tih projekata. |
| --- | --- |

(756)

Skromna razina suradnje glavnih mrežnih operatera u EU-u i javnih tijela odgovornih za velike projekte uvođenja mreža također ukazuje na to da moguće mjere za KOV-ove ne bi imale znatan utjecaj na troškove i rokove tih projekata.

6.5.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (757) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da u Uniji i ostalim trećim zemljama postoji dostatan kapacitet za zamjenu uvoza podrijetlom iz Kine. Usto, uvođenje kompenzacijskih mjera omogućilo bi industriji Unije da ulaže u svoje proizvodne pogone u Uniji i nove tehnologije, što bi pogodovalo korisničkim sektorima. Istodobno mjere ne bi spriječile pošteno sudjelovanje uvoza iz trećih zemalja (uključujući Kinu) u natjecanju na tržištu Unije. Čak i da se potražnja za KOV-ovima poveća u sljedećim godinama, kako očekuju sudionici na tržištu, uvoznici i korisnici predmetnog proizvoda ne bi bili izloženi nikakvom zamjetnijem riziku od nestašica u opskrbi pa ni uvođenje širokopojasne svjetlovodne mreže do kućanstva i poduzeća ne bi kasnilo. |
| --- | --- |

(757)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da u Uniji i ostalim trećim zemljama postoji dostatan kapacitet za zamjenu uvoza podrijetlom iz Kine. Usto, uvođenje kompenzacijskih mjera omogućilo bi industriji Unije da ulaže u svoje proizvodne pogone u Uniji i nove tehnologije, što bi pogodovalo korisničkim sektorima. Istodobno mjere ne bi spriječile pošteno sudjelovanje uvoza iz trećih zemalja (uključujući Kinu) u natjecanju na tržištu Unije. Čak i da se potražnja za KOV-ovima poveća u sljedećim godinama, kako očekuju sudionici na tržištu, uvoznici i korisnici predmetnog proizvoda ne bi bili izloženi nikakvom zamjetnijem riziku od nestašica u opskrbi pa ni uvođenje širokopojasne svjetlovodne mreže do kućanstva i poduzeća ne bi kasnilo.

| (758) | Općenito, iako bi zbog izostanka mjera korisnici, uvoznici, krajnji kupci i javni proračuni mogli kratkoročno imati koristi od jeftinijih proizvoda, subvencionirani uvoz iz Kine neizbježno bi izgurao proizvođače iz Unije s tržišta Unije, pa bi korisnički sektori izgubili vrijedne izvore opskrbe, a u nedostatku konkurencije proizvođača iz Unije uvozne bi cijene možda porasle. Naposljetku, opstanak proizvođača iz Unije ključan je za digitalnu suverenost EU-a. |
| --- | --- |

(758)

Općenito, iako bi zbog izostanka mjera korisnici, uvoznici, krajnji kupci i javni proračuni mogli kratkoročno imati koristi od jeftinijih proizvoda, subvencionirani uvoz iz Kine neizbježno bi izgurao proizvođače iz Unije s tržišta Unije, pa bi korisnički sektori izgubili vrijedne izvore opskrbe, a u nedostatku konkurencije proizvođača iz Unije uvozne bi cijene možda porasle. Naposljetku, opstanak proizvođača iz Unije ključan je za digitalnu suverenost EU-a.

| (759) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz KOV-ova podrijetlom iz Narodne Republike Kine u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(759)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz KOV-ova podrijetlom iz Narodne Republike Kine u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije.

7.   KONAČNE KOMPENZACIJSKE MJERE

KONAČNE KOMPENZACIJSKE MJERE

| (760) | S obzirom na zaključke donesene u pogledu subvencioniranja, štete, uzročnosti i interesa Unije te u skladu s člankom 15. osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu. |
| --- | --- |

(760)

S obzirom na zaključke donesene u pogledu subvencioniranja, štete, uzročnosti i interesa Unije te u skladu s člankom 15. osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu.

7.1.   Razina konačnih kompenzacijskih mjera

Razina konačnih kompenzacijskih mjera

| (761) | Člankom 15. stavkom 1. trećim podstavkom osnovne uredbe propisano je da konačna kompenzacijska pristojba ne smije prijeći utvrđeni iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(761)

Člankom 15. stavkom 1. trećim podstavkom osnovne uredbe propisano je da konačna kompenzacijska pristojba ne smije prijeći utvrđeni iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (762) | U članku 15. stavku 1. četvrtom podstavku navodi se da „ako Komisija na osnovi svih podnesenih podataka može jasno zaključiti da nije u interesu Unije odrediti iznos mjera u skladu sa stavkom 1. trećim podstavkom, iznos kompenzacijske pristojbe niži je ako bi takva manja pristojba bila dostatna za uklanjanje štete nanesene industriji Unije”. |
| --- | --- |

(762)

U članku 15. stavku 1. četvrtom podstavku navodi se da „ako Komisija na osnovi svih podnesenih podataka može jasno zaključiti da nije u interesu Unije odrediti iznos mjera u skladu sa stavkom 1. trećim podstavkom, iznos kompenzacijske pristojbe niži je ako bi takva manja pristojba bila dostatna za uklanjanje štete nanesene industriji Unije”.

| (763) | Komisiji nisu dostavljeni takvi podaci pa će se razina kompenzacijskih mjera utvrditi u skladu s člankom 15. stavkom 1. trećim podstavkom. |
| --- | --- |

(763)

Komisiji nisu dostavljeni takvi podaci pa će se razina kompenzacijskih mjera utvrditi u skladu s člankom 15. stavkom 1. trećim podstavkom.

| (764) | Na temelju prethodno navedenog stope konačne kompenzacijske pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:






  Društvo | Stopa kompenzacijske pristojbe |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(764)

Na temelju prethodno navedenog stope konačne kompenzacijske pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Društvo

Stopa kompenzacijske pristojbe

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Ostala društva koja surađuju i u antisubvencijskom i u antidampinškom ispitnom postupku navedena u Prilogu I.

7,8  %

Ostala društva koja surađuju u antidampinškom, ali ne u antisubvencijskom ispitnom postupku navedena u Prilogu II.

10,3  %

Sva ostala društva

10,3  %

| (765) | Antisubvencijski ispitni postupak proveden je usporedno sa zasebnim antidampinškim ispitnim postupkom u pogledu istog predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a, u kojem je Komisija uvela antidampinške mjere na razini dampinške marže. Komisija je osigurala da uvođenje kumulativne pristojbe koja odražava razinu subvencioniranja i ukupnu razinu dampinga ne dovede do dvostruke kompenzacije učinaka subvencioniranja („dvostruko računanje”) u skladu s člankom 24. stavkom 1. i člankom 15. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(765)

Antisubvencijski ispitni postupak proveden je usporedno sa zasebnim antidampinškim ispitnim postupkom u pogledu istog predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a, u kojem je Komisija uvela antidampinške mjere na razini dampinške marže. Komisija je osigurala da uvođenje kumulativne pristojbe koja odražava razinu subvencioniranja i ukupnu razinu dampinga ne dovede do dvostruke kompenzacije učinaka subvencioniranja („dvostruko računanje”) u skladu s člankom 24. stavkom 1. i člankom 15. stavkom 2. osnovne uredbe.

| (766) | Uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 6.a Uredbe (EU) 2016/1036 (154) s upućivanjem na nenarušene troškove i dobit u odgovarajućoj vanjskoj reprezentativnoj zemlji. Stoga je, u skladu s člankom 15. stavkom 2. osnovne uredbe i kako bi se izbjeglo dvostruko računanje, Komisija prvo uvela konačnu kompenzacijsku pristojbu na razini utvrđenog konačnog iznosa subvencioniranja, a zatim preostalu konačnu antidampinšku pristojbu koja odgovara relevantnoj dampinškoj marži umanjenoj za iznos kompenzacijske pristojbe, do relevantne razine uklanjanja štete utvrđene u zasebnom antidampinškom ispitnom postupku. Budući da je Komisija smanjila dampinšku maržu koja je utvrđena na temelju ukupnog iznosa subvencioniranja utvrđenog u NRK-u, nije došlo do dvostrukog računanja u smislu članka 24. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(766)

Uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 6.a Uredbe (EU) 2016/1036 (154) s upućivanjem na nenarušene troškove i dobit u odgovarajućoj vanjskoj reprezentativnoj zemlji. Stoga je, u skladu s člankom 15. stavkom 2. osnovne uredbe i kako bi se izbjeglo dvostruko računanje, Komisija prvo uvela konačnu kompenzacijsku pristojbu na razini utvrđenog konačnog iznosa subvencioniranja, a zatim preostalu konačnu antidampinšku pristojbu koja odgovara relevantnoj dampinškoj marži umanjenoj za iznos kompenzacijske pristojbe, do relevantne razine uklanjanja štete utvrđene u zasebnom antidampinškom ispitnom postupku. Budući da je Komisija smanjila dampinšku maržu koja je utvrđena na temelju ukupnog iznosa subvencioniranja utvrđenog u NRK-u, nije došlo do dvostrukog računanja u smislu članka 24. stavka 1. osnovne uredbe.

154

| (767) | S obzirom na visoku stopu suradnje kineskih proizvođača izvoznika Komisija je utvrdila da bi najviša pristojba uvedena društvima u uzorku bila reprezentativna kao pristojba za „sva ostala društva”. Pristojba za „sva ostala društva” primjenjivat će se na ona društva koja nisu surađivala u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(767)

S obzirom na visoku stopu suradnje kineskih proizvođača izvoznika Komisija je utvrdila da bi najviša pristojba uvedena društvima u uzorku bila reprezentativna kao pristojba za „sva ostala društva”. Pristojba za „sva ostala društva” primjenjivat će se na ona društva koja nisu surađivala u ovom ispitnom postupku.

| (768) | U skladu s člankom 15. stavkom 3. osnovne uredbe ukupan iznos subvencije za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, izračunan je na temelju ukupnog ponderiranog prosječnog iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, a koje su utvrđene za proizvođače izvoznike koji surađuju u uzorku, osim zanemarivih iznosa i iznosa subvencija utvrđenih za predmete koji podliježu odredbama članka 28. stavka 1. osnovne uredbe. Međutim, Komisija za utvrđivanje tih iznosa nije zanemarila nalaze koji se djelomično temelje na raspoloživim podacima. Naime, Komisija je smatrala da raspoloživi podaci upotrijebljeni u tim predmetima nisu znatno utjecali na informacije koje su bile potrebne za pravedno utvrđivanje iznosa subvencioniranja kako upotreba tog pristupa ne bi naštetila izvoznicima koji nisu bili pozvani na suradnju u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(768)

U skladu s člankom 15. stavkom 3. osnovne uredbe ukupan iznos subvencije za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, izračunan je na temelju ukupnog ponderiranog prosječnog iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, a koje su utvrđene za proizvođače izvoznike koji surađuju u uzorku, osim zanemarivih iznosa i iznosa subvencija utvrđenih za predmete koji podliježu odredbama članka 28. stavka 1. osnovne uredbe. Međutim, Komisija za utvrđivanje tih iznosa nije zanemarila nalaze koji se djelomično temelje na raspoloživim podacima. Naime, Komisija je smatrala da raspoloživi podaci upotrijebljeni u tim predmetima nisu znatno utjecali na informacije koje su bile potrebne za pravedno utvrđivanje iznosa subvencioniranja kako upotreba tog pristupa ne bi naštetila izvoznicima koji nisu bili pozvani na suradnju u ispitnom postupku.

| (769) | Na temelju prethodno navedenog, stope pristojbi koje će se uvesti određene su kako slijedi:










  Društvo | Dampinška marža | Stopa subvencije | Razina uklanjanja štete | Stopa kompenzacijske pristojbe | Stopa antidampinške pristojbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(769)

Na temelju prethodno navedenog, stope pristojbi koje će se uvesti određene su kako slijedi:

Društvo

Dampinška marža

Stopa subvencije

Razina uklanjanja štete

Stopa kompenzacijske pristojbe

Stopa antidampinške pristojbe

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

5,1  %

42,0  %

5,1  %

14,6  %

Ostala društva koja surađuju i u antisubvencijskom i u antidampinškom ispitnom postupku navedena u Prilogu I.

31,2  %

7,8  %

52,7  %

7,8  %

23,4  %

Ostala društva koja surađuju u antidampinškom, ali ne u antisubvencijskom ispitnom postupku navedena u Prilogu II.

31,2  %

10,3  %

52,8  %

10,3  %

20,9  %

Sva ostala društva

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

| (770) | Stopa kompenzacijske pristojbe za pojedina društva određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga odražava stanje utvrđeno tijekom ispitnog postupka u pogledu predmetnog društva. Ta se stopa pristojbe (za razliku od pristojbe na državnom području cijele zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala društva”) stoga primjenjuje isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koje proizvodi navedeno društvo. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo društvo koje se posebno ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno navode, ne mogu imati koristi od tih stopa i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(770)

Stopa kompenzacijske pristojbe za pojedina društva određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga odražava stanje utvrđeno tijekom ispitnog postupka u pogledu predmetnog društva. Ta se stopa pristojbe (za razliku od pristojbe na državnom području cijele zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala društva”) stoga primjenjuje isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koje proizvodi navedeno društvo. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo društvo koje se posebno ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno navode, ne mogu imati koristi od tih stopa i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (771) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji. Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(771)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji. Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

7.2.   Posebna odredba o praćenju

Posebna odredba o praćenju

| (772) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih kompenzacijskih pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne kompenzacijske pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati kompenzacijsku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(772)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih kompenzacijskih pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne kompenzacijske pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati kompenzacijsku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (773) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica trebala bi obaviti uobičajene provjere i trebala bi, kao i u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) za potrebe provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te moraju osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(773)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica trebala bi obaviti uobičajene provjere i trebala bi, kao i u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) za potrebe provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te moraju osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima.

| (774) | Ako se obujam izvoza jednog od društava na koje se primjenjuje pojedinačna niža stopa pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 23. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U tom se postupku među ostalim može ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i naknadnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje. |
| --- | --- |

(774)

Ako se obujam izvoza jednog od društava na koje se primjenjuje pojedinačna niža stopa pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 23. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U tom se postupku među ostalim može ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i naknadnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje.

| (775) | Kako bi se osigurala propisna provedba kompenzacijske pristojbe, razinu pristojbe za sva ostala društva potrebno je primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju nego i na one proizvođače koji tijekom razdoblja ispitnog postupka nisu izvozili u Uniju. |
| --- | --- |

(775)

Kako bi se osigurala propisna provedba kompenzacijske pristojbe, razinu pristojbe za sva ostala društva potrebno je primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju nego i na one proizvođače koji tijekom razdoblja ispitnog postupka nisu izvozili u Uniju.

8.   OBJAVA

OBJAVA

| (776) | Zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz NRK-a. Zainteresirane strane dobile su priliku za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni. |
| --- | --- |

(776)

Zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz NRK-a. Zainteresirane strane dobile su priliku za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni.

9.   ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

| (777) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (155), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(777)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (155), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

155

| (778) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 765. i 769., Komisija je od dampinške marže oduzela dio iznosa subvencije u cilju izbjegavanja dvostrukog računanja. Stoga, ako dođe do bilo kakve izmjene ili ukidanja konačnih kompenzacijskih pristojbi, razinu antidampinških pristojbi trebalo bi automatski povećati za isti udio kako bi se odrazio stvarni razmjer dvostrukog računanja kao posljedica te izmjene ili ukidanja. Do promjene antidampinških pristojbi trebalo bi doći od stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(778)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 765. i 769., Komisija je od dampinške marže oduzela dio iznosa subvencije u cilju izbjegavanja dvostrukog računanja. Stoga, ako dođe do bilo kakve izmjene ili ukidanja konačnih kompenzacijskih pristojbi, razinu antidampinških pristojbi trebalo bi automatski povećati za isti udio kako bi se odrazio stvarni razmjer dvostrukog računanja kao posljedica te izmjene ili ukidanja. Do promjene antidampinških pristojbi trebalo bi doći od stupanja na snagu ove Uredbe.

| (779) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 (156), |
| --- | --- |

(779)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 (156),

156

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna kompenzacijska pristojba na uvoz kabela od monomodnih optičkih vlakana, izrađenih od jednog ili više pojedinačno oplaštenih vlakana, sa zaštitnim kućištem, neovisno o tome sadržavaju li električne vodiče, trenutačno razvrstanih u oznaku KN ex 8544 70 00 (oznaka TARIC 8544700010) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

Isključeni su sljedeći proizvodi:

| i. | kabeli u kojima su sva optička vlakna pojedinačno opremljena operativnim konektorima na jednom ili oba kraja, i |
| --- | --- |

i.

kabeli u kojima su sva optička vlakna pojedinačno opremljena operativnim konektorima na jednom ili oba kraja, i

| ii. | kabeli za podmorsku upotrebu. Kabeli za podmorsku upotrebu su kabeli od optičkih vlakana izolirani plastičnom masom, koji sadržavaju bakreni ili aluminijski vodič i čija se vlakna nalaze u jednom ili više metalnih modula. |
| --- | --- |

ii.

kabeli za podmorsku upotrebu. Kabeli za podmorsku upotrebu su kabeli od optičkih vlakana izolirani plastičnom masom, koji sadržavaju bakreni ili aluminijski vodič i čija se vlakna nalaze u jednom ili više metalnih modula.

2.   Konačna kompenzacijska pristojba koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća:

| Društvo | Konačna kompenzacijska pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  1. | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

Društvo

Konačna kompenzacijska pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Grupa FTT:

1.

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| 2. | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

2.

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| 3. | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

C696

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

C697

Ostala društva koja surađuju i u antisubvencijskom i u antidampinškom ispitnom postupku navedena u Prilogu I.

7,8  %

Ostala društva koja surađuju u antidampinškom, ali ne u antisubvencijskom ispitnom postupku navedena u Prilogu II.

10,3  %

Sva ostala društva

10,3  %

C999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa kompenzacijskih pristojbi utvrđenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (predmetnog proizvoda) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

5.   U carinskoj deklaraciji navodi se dužina u kilometrima proizvoda opisanog u članku 1. stavku 1., pod uvjetom da je ta specifikacija u skladu s Prilogom I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (157).

6.   U slučajevima u kojima je kompenzacijska pristojba oduzeta od antidampinške pristojbe za određene proizvođače izvoznike, zahtjevi za povrat na temelju članka 21. Uredbe (EU) 2016/1037 pokreću i ocjenu dampinške marže za tog proizvođača izvoznika koja je prevladavala tijekom razdoblja ispitnog postupka u vezi s povratom.

Članak 2.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2011 (158) mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:







  Društvo | Konačna antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

1.

Članak 1. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

Društvo

Konačna antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

33,7  %

C696

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

14,6  %

C697

Ostala društva koja surađuju i u antisubvencijskom i u antidampinškom ispitnom postupku navedena u Prilogu I.

23,4  %

Ostala društva koja surađuju u antidampinškom, ali ne u antisubvencijskom ispitnom postupku navedena u Prilogu II.

20,9  %

Sva ostala društva

33,7  %

C699”

| 2. | Umeće se novi članak 1. stavak 7.:

  „7.   Ako se konačne kompenzacijske pristojbe uvedene člankom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2022/72 (*1) izmijene ili uklone, pristojbe utvrđene u stavku 2. ili u Prilozima I. ili II. povećavaju se u istom omjeru ograničeno na utvrđenu stvarnu dampinšku maržu ili utvrđenu maržu štete, kako je primjereno za društvo, od stupanja na snagu ove Uredbe.


  (*1)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/72 оd 18. siječnja 2022. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 12, 19.1.2022., str. 34.).”
  " |
| --- | --- |

2.

Umeće se novi članak 1. stavak 7.:

„7.   Ako se konačne kompenzacijske pristojbe uvedene člankom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2022/72 (*1) izmijene ili uklone, pristojbe utvrđene u stavku 2. ili u Prilozima I. ili II. povećavaju se u istom omjeru ograničeno na utvrđenu stvarnu dampinšku maržu ili utvrđenu maržu štete, kako je primjereno za društvo, od stupanja na snagu ove Uredbe.

(*1)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/72 оd 18. siječnja 2022. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 12, 19.1.2022., str. 34.).”
  "

*1

| 3. | Umeće se novi članak 1. stavak 8.:

  „8.   U slučajevima u kojima je kompenzacijska pristojba oduzeta od antidampinške pristojbe za određene proizvođače izvoznike, zahtjevi za povrat na temelju članka 21. Uredbe (EU) 2016/1037 pokreću i ocjenu dampinške marže za tog proizvođača izvoznika koja je prevladavala tijekom razdoblja ispitnog postupka u vezi s povratom.” |
| --- | --- |

3.

Umeće se novi članak 1. stavak 8.:

„8.   U slučajevima u kojima je kompenzacijska pristojba oduzeta od antidampinške pristojbe za određene proizvođače izvoznike, zahtjevi za povrat na temelju članka 21. Uredbe (EU) 2016/1037 pokreću i ocjenu dampinške marže za tog proizvođača izvoznika koja je prevladavala tijekom razdoblja ispitnog postupka u vezi s povratom.”

| 4. | Prilog I. zamjenjuje se prilozima I. i II. ove Uredbe. |
| --- | --- |

4.

Prilog I. zamjenjuje se prilozima I. i II. ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. siječnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

1

(2)  
  SL C 442, 21.12.2020., str. 18.

2

(3)  Izraz „kineska vlada” u ovoj se Uredbi upotrebljava u širem smislu te uključuje Državno vijeće te sva ministarstva, odjele, agencije i uprave na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.

3

(4)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 316, 24.9.2020., str. 10.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 od 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 146, 9.6.2017., str. 17.) („predmet o toplovaljanim plosnatim proizvodima”), Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1690 od 9. studenoga 2018. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih pneumatskih guma, novih ili protektiranih, od kaučuka, vrste koja se rabi za autobuse ili kamione i s indeksom opterećenja većim od 121, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1579 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih pneumatskih guma, novih ili protektiranih, od kaučuka, vrste koja se rabi za autobuse ili kamione, s indeksom opterećenja većim od 121, podrijetlom iz Narodne Republike Kine te o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2018/163 (SL L 283, 12.11.2018., str. 1.) („predmet o gumama”), Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/72 od 17. siječnja 2019. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 16, 18.1.2019., str. 5.) („predmet o e-biciklima”) i Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/776 od 12. lipnja 2020. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2020/492 o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta (SL L 189, 15.6.2020., str. 33.) („predmet o tkaninama od staklenih vlakana”).

5

(6)  Vidjeti Izvješće povjerenstva, Sjedinjene Američke Države – mjere kompenzacijske pristojbe za određene proizvode iz Kine, WT/DS437/R, doneseno 16. siječnja 2015., točka 7.152.

6

Sjedinjene Američke Države – mjere kompenzacijske pristojbe za određene proizvode iz Kine

(7)  Vidjeti predmete navedene u bilješci 5.

7

(8)  Dostupno na https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2508.

8

(9)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (2020/C 86/06), SL C 86, 16.3.2020., str. 6.

9

(10)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2. („Izvješće”) – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.

10

(11)  Vidjeti Katalog smjernica za ključne proizvode i usluge u strateškim industrijama u nastajanju. http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf i Katalog Made in China 2025 za „četiri stupa”. http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html i http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf, posljednji pristup obje stranice 18. kolovoza 2021.

11

(12)  Izvješće – poglavlje 2., str. 17.

12

(13)  Obavijest Državnog vijeća o izdavanju dokumenta Made in China 2025 (GuoFa (2015.) br. 28) – Rubrika za objavu vladinih informacija (www.gov.cn), posljednji pristup 28. lipnja 2021.

13

(14)  Vidjeti komisiju US – China Economic and Security Review Commission: 13. petogodišnji plan, str. 12.

14

(15)  http://www.gov.cn/xinwen/2014-10/14/content_2764849.htm, posljednji pristup 6. kolovoza 2021.

15

(16)  http://www.forestry.gov.cn/lczb/5/20210429/101204144404645.html, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

16

(17)  https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/gjss/sjdt/201806/t20180612_1154987.html?code=&state=123, posljednji pristup 6. kolovoza 2021.

17

(18)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf, posljednji pristup 28. lipnja 2021.

18

(19)  Vidjeti inicijativu Made in China 2025, poglavlje 4.: Strateška potpora i opskrba.

19

(20)  http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html, posljednji pristup 6. kolovoza 2021.

20

(21)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-06/24/content_9972.htm, posljednji pristup 6. kolovoza 2021.

21

(22)  http://www.gov.cn/xinwen/2016-12/08/content_5145162.htm, posljednji pristup 6. kolovoza 2021.

22

(23)  http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n4509627/c5862297/part/5862506.doc, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

23

(24)  https://www.miit.gov.cn/ztzl/rdzt/znzzxggz/wjfb/art/2020/art_4430cca546bd4f4c9dd7c96b31bc7c11.html, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

24

(25)  https://www.directindustry.com/soc/yangtze-optical-fibre-cable-joint-stock-limited-company-212621.html, posljednji pristup 6. kolovoza 2021.

25

(26)  http://www.gov.cn/zwgk/2009-04/15/content_1282430.htm, posljednji pristup 2. kolovoza 2021.

26

(27)  http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm, posljednji pristup 2. kolovoza 2021.

27

(28)  http://www.gov.cn/zwgk/2010-04/08/content_1576039.htm, posljednji pristup 2. kolovoza 2021.

28

(29)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-07/04/content_10002.htm, posljednji pristup 2. kolovoza 2021.

29

(30)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm, posljednji pristup 5. kolovoza 2021.

30

(31)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/gg/201702/t20170204_961174.html?code=&state=123, posljednji pristup 3. kolovoza 2021.

31

(32)  http://www.gov.cn/zwgk/2006-12/21/content_474651.htm, posljednji pristup 7. kolovoza 2021.

32

(33)  http://www.most.gov.cn/xwzx/xwfb/200312/t20031214_10451.html, posljednji pristup 7. kolovoza 2021.

33

(34)  Izvješće Žalbenog tijela, „Europske zajednice i određene države članice – mjere koje utječu na trgovinu velikim putničkim zrakoplovima”.

34

(35)  https://itlaw.wikia.org/wiki/Broadband_infrastructure, posljednji pristup 26. listopada 2021.

35

https://www.investopedia.com/terms/b/broadband.asp, posljednji pristup 26. listopada 2021.

(36)  Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.), koji je Uredbom br. 9 od 27. ožujka 2011. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme i koji je izmijenjen u skladu s Odlukom Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o izmjeni relevantnih odredbi Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) koji je Uredbom br. 21 od 16. veljače 2013. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme.

36

(37)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

37

(38)  13. petogodišnji plan za nacionalne zone za razvoj visokotehnološke industrije (2017.), str. 9., http://www.most.gov.cn/xxgk/xinxifenlei/fdzdgknr/fgzc/gfxwj/gfxwj2017/201705/t20170510_132712.html, posljednji pristup 10. kolovoza 2021.

38

(39)  Povlaštene politike nacionalnih zona industrijskog razvoja visoke tehnologije, stranica 1.

39

(40)  Povlaštene politike nacionalnih zona industrijskog razvoja visoke tehnologije, stranica 1.

40

(41)  Vidjeti odjeljak 3.3.1. kataloga.

41

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

(42)  Vidjeti Obavijest Narodne vlade pokrajine Zhejiang o objavi Akcijskog plana za sveobuhvatnu transformaciju i modernizaciju tradicionalnih proizvodnih industrija u pokrajini Zhejiang (2017.–2020.). http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html, posljednji pristup 11. kolovoza 2021.

42

(43)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

43

(44)  Vidjeti članak „Wuhan East Lake: a National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies” (Istočno jezero u Wuhanu: nacionalna zona visoke tehnologije u kojoj se kombiniraju politike ulaganja i poreznih olakšica), internetske stranice Pedata, 27. veljače 2013., https://free.pedata.cn/755314.html, posljednji pristup 10. kolovoza 2021. Vidjeti ulomak: „Deset društava uvršteno je u ‚novi treći odbor’ i primilo je odgovarajuće državne subvencije; [...] Radi poticanja ulagača u vlasnički kapital da budu prisutni u parku ili da ulažu u poduzeća u parku, relevantna tijela pokrajine Hubei, općine Wuhan i Zone Istočnog jezera za visoku tehnologiju osnovala su fondove za usmjeravanje poduzetničkog kapitala. U usporedbi s obalnim zonama za visoku tehnologiju, ulaganje u vlasnički kapital u Zoni Istočnog jezera za visoku tehnologiju, koja je u unutrašnjosti, započelo je kasnije, no privlačnost te zone institucijama za poduzetnički i privatni kapital relativno je velika zbog malih zapreka za registraciju poslovanja, snažne političke potpore i mnogobrojnih državnih fondova za usmjeravanje ulaganja.”

44

(45)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, str. 133. i 138.–139., posljednji pristup 11. kolovoza 2021.

45

(46)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf, str. 205. i 215., posljednji pristup 11. kolovoza 2021.

46

(47)  
  SL C 394, 17.12.1998., str. 6.

47

(48)  Na primjer, Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 452/2011 (SL L 128, 14.5.2011., str. 18.) (premazani fini papir), Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 215/2013 (SL L 73, 11.3.2013, str. 16.) (organski prevučeni proizvodi od čelika), Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/366 (SL L 56, 3.3.2017., str. 1.), (solarne ploče), Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1379/2014 (SL L 367, 23.12.2014., str. 22.) (filamentna staklena vlakna), Provedbena odluka Komisije 2014/918/EU (SL L 360, 17.12.2014., str. 65.) (poliesterska rezana vlakna).

48

premazani fini papir

organski prevučeni proizvodi od čelika

solarne ploče

filamentna staklena vlakna

poliesterska rezana vlakna

(49)  Izvješće povjerenstva, EZ – veliki putnički zrakoplovi, točke 7.1230 – 7.1231; Izvješće povjerenstva, SAD – antidampinške i kompenzacijske pristojbe (Kina), točke 9.138–9.139.

49

(50)  Izvješće povjerenstva, Sjedinjene Američke Države – konačne antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine, WT/DS379/R, točke 9.140–9.144, 9.157.

50

(51)  WT/DS379/AB/R (SAD – antidampinške i kompenzacijske pristojbe za određene proizvode iz Kine), izvješće Žalbenog tijela od 11. ožujka 2011., DS 379, točka 318. Vidjeti i WT/DS436/AB/R (SAD – ugljični čelik (Indija)), izvješće Žalbenog tijela od 8. prosinca 2014., točke od 4.9. do 4.10., od 4.17. do 4.20. i WT/DS437/AB/R (Sjedinjene Američke Države – mjere kompenzacijske pristojbe za određene proizvode iz Kine), izvješće Žalbenog tijela od 18. prosinca 2014., točka 4.92.

51

(52)  Dekret Državnog vijeća Narodne Republike Kine (br. 283).

52

(53)  https://www.reuters.com/article/us-china-banks-party-idUSKBN1JN0XN, posljednji pristup 13. kolovoza 2021.

53

(54)  Prema Provedbenim mjerama CBIRC-a za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja za poslovne banke s kineskim kapitalom (Uredba CBIRC-a [2017.] br. 1), Provedbenim mjerama CBIRC-a za pitanja izdavanja administrativnih odobrenja koja se odnose na banke sa stranim kapitalom (Uredba CBIRC-a [2015.] br. 4) i Administrativnim mjerama za kvalifikacije direktora i viših službenika financijskih institucija u bankarskom sektoru (CBIRC [2013.] br. 3).

54

(55)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html, posljednji pristup 3. kolovoza 2021.

55

(56)  Vidjeti, na primjer, predmet o toplovaljanim plosnatim proizvodima, predmet o gumama i predmet o e-biciklima naveden u bilješci 5. odnosno u odjeljku 3.4.1.1.b, odjeljku 3.4.1.1.b i odjeljku 3.5.1.1.

56

(57)  Vidjeti http://english.eximbank.gov.cn/Profile/AboutTB/Introduction/, posljednji pristup 28.10.2021.

57

(58)  Vidjeti predmet o tkaninama od staklenih vlakana i predmet o gumama navedene u bilješci 5.

58

(59)  Vidjeti predmet o tkaninama od staklenih vlakana i predmet o gumama navedene u bilješci 5.

59

(60)  WT/DS/296 (DS296 Sjedinjene Države – ispitni postupak o kompenzacijskoj pristojbi za čipove memorija s dinamičkim nasumičnim pristupom (DRAMS) iz Koreje), Izvješće Žalbenog tijela od 21. veljače 2005., točka 116.

60

(61)  Izvješće Žalbenog tijela, DS 296, točka 116.

61

(62)  Izvješće Žalbenog tijela, DS 296, točka 115.

62

(63)  Izvješće Žalbenog tijela, DS 296, točka 114., u suglasju s Izvješćem povjerenstva, DS 194 točka 8.31. o toj temi.

63

(64)  Izvješće Žalbenog tijela, DS 296, točka 115.

64

(65)  Vidjeti predmet o tkaninama od staklenih vlakana i predmet o gumama navedene u bilješci 5.

65

(66)  Radni dokument MMF-a „Resolving China’s Corporate Debt Problem” (Rješavanje problema korporativnog duga u Kini), Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan Yu i Longmei Zhang, listopad 2016., WP/16/203.

66

(67)  Livingston, M. Poon, W.P.H. i Zhou, L. (2017.). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry (Jesu li kineski kreditni rejtinzi relevantni? Studija kineskog tržišta obveznica i industrije kreditnih rejtinga), u publikaciji Journal of Banking & Finance, str. 24.

67

(68)  
  China bond market insight 2021 (Uvid u kinesko tržište obveznica iz 2021.), https://assets.bbhub.io/professional/sites/10/China-bond-market-booklet.pdf, posljednji pristup 8. kolovoza 2021.

68

China bond market insight 2021

(69)  
  China bond market insight 2021 (Uvid u kinesko tržište obveznica iz 2021.), bilješka 59., str. 31.

69

China bond market insight 2021

(70)  Price, A.H., Brightbill T.C., DeFrancesco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. i Neelakantan, U., 2017., China’s broken promises: why it is not a market-economy (Kineska prekršena obećanja: zašto Kina nije tržišno gospodarstvo), Wiley Rein LLP, str. 68.

70

(71)  Vidjeti Okvirne mjere za upravljanje dodjelom kreditnog rejtinga na tržištu vrijednosnih papira, koje je službeno objavilo Kinesko regulatorno tijelo za vrijednosne papire, Uredba Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire [2007.] br. 50, 24. kolovoza 2007.; Obavijest Narodne banke Kine o kvalifikacijama društva China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. i drugih institucija koje se bave dodjelom kreditnog rejtinga korporativnim obveznicama, Yinfa [1997.] br. 547, 16. prosinca 1997. i Objavu br. 14 [2018.] Narodne banke Kine i Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire o pitanjima povezanima s pružanjem usluga kreditnog rejtinga koje obavljaju agencije za procjenu kreditnog rejtinga na međubankovnom tržištu obveznica.

71

(72)  Radni dokument NBK-a br. 2017/5, 25. svibnja 2017., str. 28.

72

(73)  Vidjeti internetske stranice Fonda Kineske razvojne banke: http://www.cdb.com.cn/English/ywgl/zhjryw/gkfzjj/, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

73

(74)  Vidjeti predmet o toplovaljanim plosnatim proizvodima (uvodne izjave od 152. do 244.), predmet o gumama (uvodna izjava 236.) i predmet o tkaninama od staklenih vlakana (uvodna izjava 300.), navedene u bilješci 5.

74

(75)  Vidjeti uvodnu izjavu 189.

75

(76)  U slučaju zajmova s fiksnim kamatnim stopama. Za zajmove s promjenjivom kamatnom stopom primijenjena je referentna stopa NBK-a ili nakon 20. kolovoza 2019. povlaštena stopa za zajmove.

76

(77)  Omjer duga i vlasničkog kapitala upotrebljava se za procjenu financijske poluge društva. Izražen je kao usporedba ukupnih obveza društva i vlasničkog kapitala njegovih dioničara.

77

(78)  Povratom na vlasnički kapital mjeri se profitabilnost društva u odnosu na vlasnički kapital posjednikâ dionica. Izračunava se dijeljenjem dobiti prije oporezivanja s vlasničkim kapitalom posjednikâ dionica.

78

(79)  Izvor: Capital IQ, 2018., uključeno u prospekt obveznica društva Jiangsu Zhongtian Technology.

79

(80)  U okviru takvog sporazuma društvo bi moglo pretvoriti dio svojeg duga u udjele i tako smanjiti obveze u svojoj bilanci.

80

(81)  Predmet o toplovaljanim plosnatim proizvodima i predmet o gumama navedeni u bilješci 5., uvodne izjave od 175. do 187. iz predmeta o toplovaljanim plosnatim proizvodima te uvodna izjava 256. i dalje iz predmeta o gumama.

81

(82)  Vidjeti https://www.barclays.co.uk/current-accounts/bank-account/overdrafts/overdraft-charges/, posljednji pristup 18. kolovoza 2021., naknade za prekoračenja za poslovne korisnike – „za prekoračenja u iznosu većem od 15 000 GBP plaća se naknada za otvaranje od 1,5 % dogovorenog ograničenja prekoračenja i naknada za produljenje od 1,5 %”.

82

(83)  Vidjeti predmet o tkaninama od staklenih vlakana naveden u bilješci 5. (uvodne izjave 354. i 355.).

83

(84)  Vidjeti bilješku 79.

84

(85)  https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/finance/commitment-fee/

85

(86)  https://www.barclays.co.uk/business-banking/borrow/overdrafts/

86

(87)  Vidjeti internetske stranice Narodne banke Kine:

87

https://www.boc.cn/en/cbservice/cncb6/cb61/200811/t20081112_1324239.html, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

(88)  Ibidem.

88

(89)  Vidjeti internetske stranice banke DBS: https://www.dbs.com.cn/corporate/financing/working-capital/bank-acceptance-draft-bad-issuance, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

89

(90)  Vidjeti predmet o tkaninama od staklenih vlakana naveden u bilješci 5., uvodna izjava 385.

90

(91)  Vidjeti predmet o tkaninama od staklenih vlakana naveden u bilješci 5., uvodna izjava 399.

91

(92)  
  Quarterly Review, Summer 1981 (Tromjesečni pregled, ljeto 1981.).

92

Quarterly Review, Summer 1981

(93)  Vidjeti Bank of Canada Discussion Paper: A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market (Dokument za raspravu Središnje banke Kanade: uvod u tržište akcepata kanadskih bankara) i https://fast.bnm.gov.my/fastweb/public/files/BA_Apr2004_Updated.pdf

93

Bank of Canada Discussion Paper: A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market

(94)  Vidjeti uvodnu izjavu 189.

94

(95)  Zakonodavstvo primjenjivo u vrijeme izdavanja konvertibilnih obveznica.

95

(96)  Posljednji put izmijenjen 28. prosinca 2019. Predsjedničkim dekretom br. 37, s učinkom od 1. ožujka 2020.

96

(97)  Posljednji put izmijenjene 14. veljače 2020. na temelju Odluke o reviziji „Administrativnih mjera za izdavanje vrijednosnih papira društava uvrštenih na burzu” Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire, s učinkom od 14. veljače 2020.

97

(98)  Zamijenjene Administrativnim mjerama za usluge pokrovitelja za izdavanje i uvrštavanje vrijednosnih papira, Dekret br. 170 Kineskog regulatornog tijela za vrijednosne papire od 12. lipnja 2020., s učinkom od 12. lipnja 2020.

98

(99)  Vidjeti China bond market insight 2021 (Uvid u kinesko tržište obveznica iz 2021.), bilješka 59., str. 33.

99

China bond market insight 2021

(100)  Budući da nije bilo javno dostupnih podataka specifičnih za konvertibilne korporativne obveznice, Komisija je upotrijebila podatke dostupne za korporativne obveznice, koji bi trebali uključivati i konvertibilne korporativne obveznice.

100

(101)  Vidjeti uvodnu izjavu 189.

101

(102)  Posljednji put izmijenjen 28. prosinca 2019. Predsjedničkim dekretom br. 37, s učinkom od 1. ožujka 2020.

102

(103)  Vidjeti China bond market insight 2021 (Uvid u kinesko tržište obveznica iz 2021.), bilješka 59., str. 33.

103

China bond market insight 2021

(104)  Studija OECD-a o kineskim politikama i programima izvoznih kredita, str. 7., točka 32., dostupna na https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

104

(105)  Vidjeti internetsku stranicu društva Sinosure, profil društva, potpora inicijativi Made in China, https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml, posljednji pristup 17. kolovoza 2021.

105

(106)  Vidjeti predmet o gumama, prethodno citiran u bilješci 5., uvodna izjava 429.

106

(107)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

107

(108)  Kineski katalog izvoznih proizvoda visoke tehnologije, primjerice br. 775, 780, 781, 1035, 1098, 1100, 1104, 1107 i 1109.

108

(109)  http://www.mofcom.gov.cn/aarticle/b/g/200411/20041100300040.html, posljednji pristup 12. kolovoza 2021.

109

(110)  Godišnje izvješće društva Sinosure za 2019., str. 11., https://www.sinosure.com.cn/images/xwzx/ndbd/2020/08/27/38BBA5826A689D7D5B1DAE8BB66FACF8.pdf, posljednji pristup 18. kolovoza 2019.

110

(111)  Ibid., str. 28. i 29.

111

(112)  Uredba br. 23 Predsjednika Narodne Republike Kine.

112

(113)  Pravilnik za provedbu Zakona Narodne Republike Kine o porezu na dobit poduzeća (izmijenjen 2019.) – Uredba br. 714 Državnog vijeća Narodne Republike Kine.

113

(114)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm, posljednji pristup 17. kolovoza 2021.

114

(115)  Priopćenje [2021.] br. 13 Ministarstva financija i Državne porezne uprave o dodatnim poboljšanjima politike ponderiranog odbitka rashoda za istraživanje i razvoj prije oporezivanja.

115

(116)  Vidjeti predmet o toplovaljanim plosnatim proizvodima, predmet o gumama i predmet o tkaninama od staklenih vlakana navedene u bilješci 5., uvodne izjave 330., 521. odnosno 560.

116

(117)  Uvodna izjava 182. Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 215/2013 od 11. ožujka 2013. o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 73, 15.3.2013., str. 16.).

117

Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 451/2011 od 6. svibnja 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 128, 14.5.2011., str. 1.)

(118)  Vidjeti predmet o tkaninama od staklenih vlakana, uvodna izjava 531.

118

(119)  Nekoliko mišljenja Središnjeg odbora Komunističke partije Kine i Državnog vijeća o daljnjem produbljivanju reforme elektroenergetskog sustava (Zhong Fa [2015.] br. 9), odjeljak III. točka 4.

119

(120)  Okružnica Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o smanjenju troškova električne energije poduzeća radi potpore ponovnom pokretanju razvoja rada i proizvodnje te radi potpore reformi cijena [2020.] br. 258.

120

(121)  Vidjeti predmet o tkaninama od staklenih vlakana, predmet o organskim prevučenim proizvodima od čelika i predmet o solarnim pločama.

121

(122)  Vidjeti odjeljak 3.1.

122

(123)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2 – poglavlje 9., str. 213.–215.

123

(124)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2 – poglavlje 9., str. 209.–211.

124

(125)  Vidjeti bilješku 105.

125

(126)  Potvrdio Opći sud u predmetu T-444/11 Gold East Paper i Gold Huacheng Paper protiv Vijeća, presuda Općeg suda od 11. rujna 2014., ECLI:EU:T:2014:773.

126

(127)  Vidjeti predmet o tkaninama od staklenih vlakana, predmet o organskim prevučenim proizvodima od čelika i predmet o solarnim pločama.

127

(128)  https://idbpark.moeaidb.gov.tw/, posljednji pristup 18. kolovoza 2021.

128

(129)  Hubei – Wikipedia.

129

(130)  Jiangsu – Wikipedia.

130

(131)  https://www.earthmagazine.org/article/mineral-resource-month-germanium/, posljednji pristup 17. kolovoza 2021.

131

(132)  https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/gjfzgh/201603/P020191104614882474091.pdf, posljednji pristup 4. kolovoza 2021.

132

(133)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/201701/t20170106_143075.html, posljednji pristup 4. kolovoza 2021.

133

(134)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/202004/t20200426_203069.html, posljednji pristup 4. kolovoza 2021.

134

(135)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202104221487092732_1.pdf?1619123432000.pdf, str. 171., posljednji pristup 5. kolovoza 2021.

135

(136)  https://chxz.chinalco.com.cn/tzzgx/dqbg/202103/P020210325553668267186.pdf, str. 221., posljednji pristup 6. kolovoza 2021.

136

(137)  Vidjeti i, mutatis mutandi, WT/DS294/AB/RW, SAD – Postavljanje na nulu (članak 21.5. DSU-a), Izvješće žalbenog tijela od 14. svibnja 2009., točka 453.

137

mutatis mutandi

(138)  CRU-ov pregled tržišta kabela (kolovoz 2020.), dopunjen podacima o tržištu koje je dostavio podnositelj pritužbe.

138

(139)  Ti su se pokazatelji temeljili na izravnim podacima koje je podnositelj pritužbe prikupio o osam proizvođača iz Unije koji su podnijeli pritužbu ili je podupiru (pri čemu je jedno društvo isključeno zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 574.), a čiji je udio u proizvodnji u Uniji tijekom RIP-a iznosio gotovo 80 %, uz procjenu za preostale proizvođače iz Unije temeljenu na istraživanju tržišta i podacima o tržištu.

139

(140)  CRU-ovi tržišni izgledi kabela, kolovoz 2020., str. 29., i CRU-ov sažetak svjetskog tržišta kabela prema primjeni i regiji, veljača 2021.

140

(141)  Procjene na temelju javnih izvora (CRU-ov članak od 10. siječnja 2020. Further instability on the horizon as tumultuous year ends (Daljnja nestabilnost na obzoru na kraju burne godine) i prezentacije s CRU-ove konferencije za industriju žice i kabela, lipanj 2019.), uključene kao prilozi 6.1. i 6.5. pritužbi i s dodatnim objašnjenjima u pritužbi.

141

Further instability on the horizon as tumultuous year ends

(142)  Izvješće povjerenstva – Kina – konačne antidampinške pristojbe na opremu za sigurnosne rendgenske preglede iz Europske unije – WT/DS425/R, točka 7.67.

142

(143)  
  SL L 362, 21.3.1988., str. 59., uvodna izjava 7.

143

(144)  Presuda od 17. prosinca 1997., EFMA protiv Vijeća, T-121/95, EU:T:1997:198, točke 105. i dalje.

144

EFMA protiv Vijeća

(145)  Ekvivalent punog radnog vremena.

145

(146)  One su reprezentativne i obuhvaćaju 36 % prodaje industrije EU-a tijekom RIP-a.

146

(147)  Odluka Komisije 98/230/EZ od 20. ožujka 1998. o završetku antidampinškog postupka u vezi s uvozom volframovog oksida i volframove kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 87, 21.3.1998., str. 24.).

147

(148)  Izvješće povjerenstva, Tajland – antidampinške pristojbe na profile od željeza i nelegiranoga čelika i H-grede iz Poljske, WT/DS122/R, točke 7.245-7.256

148

(149)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/176 оd 9. veljače 2016. o prekidu antidampinškog postupka povezanog s uvozom vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvodi Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (SL L 33, 10.2.2016., str. 14.), uvodna izjava 140.

149

(150)  Izvješće povjerenstva, Europske zajednice i određene države članice – mjere koje utječu na trgovinu velikim putničkim zrakoplovima, WT/DS316, točka 7.2083.

150

(151)  Presuda Općeg suda od 29. siječnja 2014., Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd protiv Vijeća Europske unije, T-528/09, EU:T:2014:35, točke 79.–80.

151

(152)  U svojem govoru o stanju Unije 2020. predsjednica Komisije Ursula von der Leyen izjavila je: „Povećana ulaganja u okviru instrumenta NextGenerationEU jedinstvena su prilika da razvoj stigne u svako selo. Zato ulaganja želimo usmjeriti u sigurnu povezivost te razvoj mreže 5G, 6G i optičke mreže. Instrument NextGenerationEU jedinstvena je prilika i za stvaranje usklađenijeg europskog pristupa povezivosti i uvođenju digitalne infrastrukture.”

152

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/SPEECH_20_1655

(153)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Digitalni kompas 2030.: Europski put prema digitalnom desetljeću, Bruxelles, 9.3.2021. COM(2021) 118 final.

153

(154)  Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).

154

(155)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

155

(156)  Kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EU) 2018/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 143, 7.6.2018., str. 1.).

156

(157)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.), Prilog I. „Kombinirana nomenklatura”.

157

(158)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2011 оd 17. studenoga 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 410, 18.11.2021., str. 51.).

158

---

PRILOG I.

Ostala društva koja surađuju i u antisubvencijskom i u antidampinškom ispitnom postupku

| Naziv društva | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd. | C700 |
| Grupa Fasten: | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd. |

Naziv društva

Dodatna oznaka TARIC

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd.

C700

Grupa Fasten:

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd.

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd.

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd.

C703

Jiangsu Etern Co., Ltd.

C704

Grupa Jiangsu Hengtong:

| | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd. |
| --- | --- |

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd.

| | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd.

| | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd.

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd.

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd.

C709

Grupa SDG:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd.

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd.

C725

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd.

C712

Shenzhen Wanbao Optical Fiber Communication Co., Ltd.

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd.

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd.

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd.

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd.

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd.

C718

Grupa Yangtze Optical Fibre and Cable:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd.

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd.

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

PRILOG II.

Ostala društva koja surađuju u antidampinškom ispitnom postupku, ali ne i u antisubvencijskom ispitnom postupku

| Naziv društva | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd. | C698 |
| Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd. | C710 |

Naziv društva

Dodatna oznaka TARIC

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd.

C698

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd.

C710

---

ODLUKE

| 19.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 12/148

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/73

od 18. siječnja 2022.

o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/1490 u pogledu odobravanja Mađarskoj da tijekom dodatnog razdoblja primjenjuje posebnu mjeru kojom se odstupa od članka 287. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a posebno njezin članak 395. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Na temelju članka 287. točke 12. Direktive 2006/112/EZ Mađarska može od poreza na dodanu vrijednost (PDV) izuzeti porezne obveznike čiji godišnji promet ne prelazi protuvrijednost od 35 000 EUR u nacionalnoj valuti prema deviznom tečaju na dan njezina pristupanja. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 287. točke 12. Direktive 2006/112/EZ Mađarska može od poreza na dodanu vrijednost (PDV) izuzeti porezne obveznike čiji godišnji promet ne prelazi protuvrijednost od 35 000 EUR u nacionalnoj valuti prema deviznom tečaju na dan njezina pristupanja.

| (2) | Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/1490 (2) Mađarskoj je odobreno uvođenje posebne mjere kojom se odstupa od članka 287. Direktive 2006/112/EZ kako bi od plaćanja PDV-a izuzela porezne obveznike čiji godišnji promet ne prelazi protuvrijednost od 48 000 EUR u nacionalnoj valuti prema deviznom tečaju na dan njezina pristupanja Uniji, do 31. prosinca 2021. ili do stupanja na snagu direktive o izmjeni članaka od 281. do 294. Direktive 2006/112/EZ, ovisno o tome koji datum nastupi ranije („posebna mjera”). |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/1490 (2) Mađarskoj je odobreno uvođenje posebne mjere kojom se odstupa od članka 287. Direktive 2006/112/EZ kako bi od plaćanja PDV-a izuzela porezne obveznike čiji godišnji promet ne prelazi protuvrijednost od 48 000 EUR u nacionalnoj valuti prema deviznom tečaju na dan njezina pristupanja Uniji, do 31. prosinca 2021. ili do stupanja na snagu direktive o izmjeni članaka od 281. do 294. Direktive 2006/112/EZ, ovisno o tome koji datum nastupi ranije („posebna mjera”).

| (3) | Mađarska je dopisom od 19. travnja 2021. Komisiji podnijela zahtjev za odobrenje za nastavak primjene posebne mjere do 31. prosinca 2024., a to je datum do kojeg države članice moraju prenijeti Direktivu Vijeća (EU) 2020/285 (3) kojom se utvrđuju jednostavnija pravila o PDV-u za mala poduzeća. Tom se direktivom državama članicama također omogućuje izuzimanje poreznih obveznika čiji godišnji promet u toj državi članici ne prelazi prag od 85 000 EUR ili njegovu protuvrijednost u nacionalnoj valuti. |
| --- | --- |

(3)

Mađarska je dopisom od 19. travnja 2021. Komisiji podnijela zahtjev za odobrenje za nastavak primjene posebne mjere do 31. prosinca 2024., a to je datum do kojeg države članice moraju prenijeti Direktivu Vijeća (EU) 2020/285 (3) kojom se utvrđuju jednostavnija pravila o PDV-u za mala poduzeća. Tom se direktivom državama članicama također omogućuje izuzimanje poreznih obveznika čiji godišnji promet u toj državi članici ne prelazi prag od 85 000 EUR ili njegovu protuvrijednost u nacionalnoj valuti.

| (4) | U skladu s člankom 395. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisom od 28. lipnja 2021. zahtjev Mađarske proslijedila ostalim državama članicama. Komisija je dopisom od 29. lipnja 2021. obavijestila Mađarsku da ima sve informacije potrebne za procjenu zahtjeva. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 395. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisom od 28. lipnja 2021. zahtjev Mađarske proslijedila ostalim državama članicama. Komisija je dopisom od 29. lipnja 2021. obavijestila Mađarsku da ima sve informacije potrebne za procjenu zahtjeva.

| (5) | Posebna mjera u skladu je s Direktivom (EU) 2020/285, kojom se nastoje smanjiti troškovi usklađivanja u području PDV-a za mala poduzeća, narušavanja tržišnog natjecanja na nacionalnoj razini i razini Unije te negativni učinak prijelaza s izuzeća na oporezivanje (učinak praga). Njome se ujedno nastoji olakšati usklađivanje za mala poduzeća kao i praćenje koje provode porezna tijela. Prag od 48 000 EUR u skladu je s novim pragom za izuzeće kako je utvrđen Direktivom (EU) 2020/285. |
| --- | --- |

(5)

Posebna mjera u skladu je s Direktivom (EU) 2020/285, kojom se nastoje smanjiti troškovi usklađivanja u području PDV-a za mala poduzeća, narušavanja tržišnog natjecanja na nacionalnoj razini i razini Unije te negativni učinak prijelaza s izuzeća na oporezivanje (učinak praga). Njome se ujedno nastoji olakšati usklađivanje za mala poduzeća kao i praćenje koje provode porezna tijela. Prag od 48 000 EUR u skladu je s novim pragom za izuzeće kako je utvrđen Direktivom (EU) 2020/285.

| (6) | Posebna mjera i dalje neće biti obvezna za porezne obveznike. Porezni obveznici i dalje će moći odlučiti da se na njih primjenjuju uobičajene odredbe o PDV-u na temelju članka 290. Direktive 2006/112/EZ. |
| --- | --- |

(6)

Posebna mjera i dalje neće biti obvezna za porezne obveznike. Porezni obveznici i dalje će moći odlučiti da se na njih primjenjuju uobičajene odredbe o PDV-u na temelju članka 290. Direktive 2006/112/EZ.

| (7) | Prema informacijama koje je dostavila Mađarska, učinak posebne mjere na ukupan iznos poreznog prihoda Mađarske koji je naplaćen u fazi konačne potrošnje bit će zanemariv. |
| --- | --- |

(7)

Prema informacijama koje je dostavila Mađarska, učinak posebne mjere na ukupan iznos poreznog prihoda Mađarske koji je naplaćen u fazi konačne potrošnje bit će zanemariv.

| (8) | Nakon stupanja na snagu Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2021/769 (4) Mađarska od financijske godine 2021. neće provoditi izračun naknade u pogledu izvješća o vlastitim sredstvima koja proizlaze iz PDV-a. |
| --- | --- |

(8)

Nakon stupanja na snagu Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2021/769 (4) Mađarska od financijske godine 2021. neće provoditi izračun naknade u pogledu izvješća o vlastitim sredstvima koja proizlaze iz PDV-a.

| (9) | S obzirom na pozitivan učinak posebne mjere na pojednostavnjenje obveza povezanih s PDV-om smanjenjem administrativnog opterećenja i troškova usklađivanja za mala poduzeća i porezna tijela te na nepostojanje bilo kakvog znatnog utjecaja na ukupni ostvareni prihod od PDV-a, Mađarskoj bi trebalo odobriti primjenu posebne mjere za dodatno razdoblje. |
| --- | --- |

(9)

S obzirom na pozitivan učinak posebne mjere na pojednostavnjenje obveza povezanih s PDV-om smanjenjem administrativnog opterećenja i troškova usklađivanja za mala poduzeća i porezna tijela te na nepostojanje bilo kakvog znatnog utjecaja na ukupni ostvareni prihod od PDV-a, Mađarskoj bi trebalo odobriti primjenu posebne mjere za dodatno razdoblje.

| (10) | Odobrenje za primjenu posebne mjere trebalo bi biti vremenski ograničeno. To vremensko ograničenje trebalo bi biti dostatno kako bi se omogućila procjena djelotvornosti i primjerenosti praga. Usto, na temelju članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2020/285 države članice do 31. prosinca 2024. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člankom 1. te direktive te primjenjuju te odredbe od 1. siječnja 2025. Stoga je primjereno Mađarskoj odobriti primjenu posebne mjere do 31. prosinca 2024. |
| --- | --- |

(10)

Odobrenje za primjenu posebne mjere trebalo bi biti vremenski ograničeno. To vremensko ograničenje trebalo bi biti dostatno kako bi se omogućila procjena djelotvornosti i primjerenosti praga. Usto, na temelju članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2020/285 države članice do 31. prosinca 2024. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člankom 1. te direktive te primjenjuju te odredbe od 1. siječnja 2025. Stoga je primjereno Mađarskoj odobriti primjenu posebne mjere do 31. prosinca 2024.

| (11) | Kako bi se izbjegli negativni učinci, Mađarskoj bi trebalo omogućiti da posebnu mjeru primjenjuje bez prekida. Zatraženo odobrenje trebalo bi stoga izdati s učinkom od 1. siječnja 2022. kako bi se bez prekida nastavilo na prethodno uređenje na temelju Provedbene odluke (EU) 2018/1490. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se izbjegli negativni učinci, Mađarskoj bi trebalo omogućiti da posebnu mjeru primjenjuje bez prekida. Zatraženo odobrenje trebalo bi stoga izdati s učinkom od 1. siječnja 2022. kako bi se bez prekida nastavilo na prethodno uređenje na temelju Provedbene odluke (EU) 2018/1490.

| (12) | Provedbenu odluku (EU) 2018/1490 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(12)

Provedbenu odluku (EU) 2018/1490 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Članak 2. Provedbene odluke (EU) 2018/1490 zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

Ova se Odluka primjenjuje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2024.”.

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Mađarskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. siječnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

1

(2)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2018/1490 od 2. listopada 2018. kojom se Mađarskoj odobrava uvođenje posebne mjere odstupanja od članka 287. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 252, 8.10.2018., str. 38.).

2

(3)  Direktiva Vijeća (EU) 2020/285 od 18. veljače 2020. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu posebne odredbe za mala poduzeća i Uredbe (EU) br. 904/2010 u pogledu administrativne suradnje i razmjene informacija u svrhe praćenja ispravne primjene posebne odredbe za mala poduzeća (SL L 62, 2.3.2020., str. 13.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2021/769 od 30. travnja 2021. o izmjeni Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1553/89 o konačnom jedinstvenom režimu ubiranja vlastitih sredstava koja proizlaze iz poreza na dodanu vrijednost (SL L 165, 11.5.2021., str. 9.).

4

---

| 19.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/151 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 12/151

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/74

оd 17. siječnja 2022.

o utvrđivanju popisa programa Interrega i naznačivanju ukupnog iznosa cjelokupne potpore iz Europskog fonda za regionalni razvoj te iz svakog instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za svaki program te popisa iznosa prenesenih između sastavnica u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” za razdoblje 2021.–2027.

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 131)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1059 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja (Interreg)” koji se podupire iz Europskog fonda za regionalni razvoj i iz instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (1), a posebno njezin članak 11. stavak 1.,

Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 115. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (2),

budući da:

| (1) | U članku 9. Uredbe (EU) 2021/1059 utvrđuju se ukupna sredstva dostupna u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) za cilj „Europska teritorijalna suradnja (Interreg)” te njihova dodjela za prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju, međuregionalnu suradnju i suradnju najudaljenijih regija. |
| --- | --- |

(1)

U članku 9. Uredbe (EU) 2021/1059 utvrđuju se ukupna sredstva dostupna u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) za cilj „Europska teritorijalna suradnja (Interreg)” te njihova dodjela za prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju, međuregionalnu suradnju i suradnju najudaljenijih regija.

| (2) | U skladu s člankom 9. stavkom 3. Uredbe (EU) 2021/1059, Komisija je obavijestila svaku državu članicu o njezinu udjelu u ukupnim iznosima za prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju i suradnju najudaljenijih regija na temelju metodologije predviđene u točki 8. Priloga XXVI. Uredbi (EU) 2021/1060, raščlanjenom prema godinama. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 9. stavkom 3. Uredbe (EU) 2021/1059, Komisija je obavijestila svaku državu članicu o njezinu udjelu u ukupnim iznosima za prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju i suradnju najudaljenijih regija na temelju metodologije predviđene u točki 8. Priloga XXVI. Uredbi (EU) 2021/1060, raščlanjenom prema godinama.

| (3) | U skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/1059, na temelju iznosa o kojima je Komisija obaviještena u skladu sa stavkom 3. tog članka svaka država članica obavijestila je Komisiju o tome je li i na koji je način iskoristila opciju prijenosa predviđenu u stavku 4. tog članka te o posljedičnoj raspodjeli svojeg udjela među programima Interrega u kojima država članica sudjeluje. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/1059, na temelju iznosa o kojima je Komisija obaviještena u skladu sa stavkom 3. tog članka svaka država članica obavijestila je Komisiju o tome je li i na koji je način iskoristila opciju prijenosa predviđenu u stavku 4. tog članka te o posljedičnoj raspodjeli svojeg udjela među programima Interrega u kojima država članica sudjeluje.

| (4) | U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/1059, Komisija i dotične države članice utvrđuju doprinos iz EFRR-a za vanjske prekogranične programe Interrega koje treba poduprijeti i iz financijske omotnice u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći III za prekograničnu suradnju (IPA III-CBC-a) ili iz financijske omotnice u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa za prekograničnu suradnju za susjedno zemljopisno područje (NDICI-CBC). |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/1059, Komisija i dotične države članice utvrđuju doprinos iz EFRR-a za vanjske prekogranične programe Interrega koje treba poduprijeti i iz financijske omotnice u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći III za prekograničnu suradnju (IPA III-CBC-a) ili iz financijske omotnice u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa za prekograničnu suradnju za susjedno zemljopisno područje (NDICI-CBC).

| (5) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/1059, Komisija utvrđuje popis iznosa prenesenih na temelju članka 9. stavka 4. te uredbe, raščlanjenih prema državi članici. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/1059, Komisija utvrđuje popis iznosa prenesenih na temelju članka 9. stavka 4. te uredbe, raščlanjenih prema državi članici.

| (6) | Stoga je potrebno utvrditi popis programa Interrega te naznačiti ukupni iznos cjelokupne potpore iz EFRR-a te, ako je primjenjivo, cjelokupne potpore iz svakog instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za svaki program te popis iznosa prenesenih u skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1059, raščlanjenih prema državi članici, |
| --- | --- |

(6)

Stoga je potrebno utvrditi popis programa Interrega te naznačiti ukupni iznos cjelokupne potpore iz EFRR-a te, ako je primjenjivo, cjelokupne potpore iz svakog instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za svaki program te popis iznosa prenesenih u skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1059, raščlanjenih prema državi članici,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Popis programa prekogranične suradnje, ukupni iznos cjelokupne potpore iz EFRR-a te, ako je primjenjivo, cjelokupne potpore iz svakog instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za svaki program utvrđen je u Prilogu I.

Članak 2.

Popis programa transnacionalne suradnje, ukupni iznos cjelokupne potpore iz EFRR-a te, ako je primjenjivo, cjelokupne potpore iz svakog instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za svaki program utvrđen je u Prilogu II.

Članak 3.

Popis programa međuregionalne suradnje, ukupni iznos cjelokupne potpore iz EFRR-a te, ako je primjenjivo, cjelokupne potpore iz svakog instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za svaki program utvrđen je u Prilogu III.

Članak 4.

Popis programa suradnje najudaljenijih regija, ukupni iznos cjelokupne potpore iz EFRR-a te, ako je primjenjivo, cjelokupne potpore iz svakog instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za svaki program utvrđen je u Prilogu IV.

Članak 5.

Iznosi preneseni u skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1059, raščlanjeni prema državi članici, utvrđeni su u Prilogu V.

Članak 6.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. siječnja 2022.

Za Komisiju

Elisa FERREIRA

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 231, 30.6.2021., str. 94.

1

(2)  
  SL L 231, 30.6.2021., str. 159.

2

---

PRILOG I.

Popis programa prekogranične suradnje s naznakom ukupnog iznosa cjelokupne potpore iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) te Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) za svaki program prekogranične suradnje

| Br. | CCI | Naziv programa | Države članice | Treće zemlje | Ukupni doprinos iz EFRR-a | Doprinos iz IPA-e III | Doprinos iz NDICI-ja | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2021TC16RFCB001 | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) | NL BE DE | | 125 677 095 | | | 125 677 095 |
| 2. | 2021TC16RFCB002 | (Interreg VI-A) Austrija – Češka | AT CZ | | 86 821 148 | | | 86 821 148 |
| 3. | 2021TC16RFCB003 | (Interreg VI-A) Slovačka – Austrija | SK AT | | 55 500 000 | | | 55 500 000 |
| 4. | 2021TC16RFCB004 | (Interreg VI-A) Austrija – Njemačka/Bavarska | AT DE | | 61 547 037 | | | 61 547 037 |
| 5. | 2021TC16RFCB005 | (Interreg VI-A) Španjolska – Portugal (POCTEP) | ES PT | | 320 622 726 | | | 320 622 726 |
| 6. | 2021TC16RFCB006 | (Interreg VI-A) Španjolska – Francuska – Andora (POCTEFA) | ES FR | AD | 243 079 964 | | | 243 079 964 |
| 7. | 2021TC16RFCB007 | (Interreg VI-A) Mađarska – Hrvatska | HU HR | | 70 034 030 | | | 70 034 030 |
| 8. | 2021TC16RFCB008 | (Interreg VI-A) Njemačka/Bavarska – Češka | DE CZ | | 99 064 772 | | | 99 064 772 |
| 9. | 2021TC16RFCB009 | (Interreg VI-A) Austrija – Mađarska | AT HU | | 49 561 200 | | | 49 561 200 |
| 10. | 2021TC16RFCB010 | (Interreg VI-A) Njemačka/Brandenburg – Poljska | DE PL | | 88 300 000 | | | 88 300 000 |
| 11. | 2021TC16RFCB011 | (Interreg VI-A) Poljska – Slovačka | PL SK | | 129 286 462 | | | 129 286 462 |
| 12. | 2021TC16RFCB012 | (Interreg VI-A) Poljska – Danska – Njemačka – Litva – Švedska (Južni Baltik) | PL DK DE LT SE | | 83 802 411 | | | 83 802 411 |
| 13. | 2021TC16RFCB013 | (Interreg VI-A) Finska – Estonija – Latvija – Švedska (Središnji Baltik) | FI EE LV SE | | 126 788 865 | | | 126 788 865 |
| 14. | 2021TC16RFCB014 | (Interreg VI-A) Mađarska – Slovačka | HU SK | | 129 000 000 | | | 129 000 000 |
| 15. | 2021TC16RFCB015 | (Interreg VI-A) Švedska – Norveška | SE | NO | 47 200 000 | | | 47 200 000 |
| 16. | 2021TC16RFCB016 | (Interreg VI-A) Njemačka/Saska – Češka | DE CZ | | 152 364 968 | | | 152 364 968 |
| 17. | 2021TC16RFCB017 | (Interreg VI-A) Poljska – Njemačka/Saska | PL DE | | 60 275 000 | | | 60 275 000 |
| 18. | 2021TC16RFCB018 | (Interreg VI-A) Njemačka/Mecklenburg Zapadno Pomorje/Brandenburg – Poljska | DE PL | | 124 580 000 | | | 124 580 000 |
| 19. | 2021TC16RFCB019 | (Interreg VI-A) Grčka – Italija | EL IT | | 79 582 928 | | | 79 582 928 |
| 20. | 2021TC16RFCB020 | (Interreg VI-A) Rumunjska – Bugarska | RO BG | | 163 497 401 | | | 163 497 401 |
| 21. | 2021TC16RFCB021 | (Interreg VI-A) Grčka – Bugarska | EL BG | | 67 162 945 | | | 67 162 945 |
| 22. | 2021TC16RFCB022 | (Interreg VI-A) Njemačka – Nizozemska | DE NL | | 240 775 132 | | | 240 775 132 |
| 23. | 2021TC16RFCB023 | (Interreg VI-A) Njemačka – Austrija – Švicarska – Lihtenštajn
  (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) | DE AT | CH LI | 47 569 062 | | | 47 569 062 |
| 24. | 2021TC16RFCB024 | (Interreg VI-A) Češka – Poljska | CZ PL | | 178 870 508 | | | 178 870 508 |
| 25. | 2021TC16RFCB025 | (Interreg VI-A) Švedska – Danska – Norveška (Öresund-Kattegat
  -Skagerrak) | SE DK | NO | 141 300 000 | | | 141 300 000 |
| 26. | 2021TC16RFCB026 | (Interreg VI-A) Latvija – Litva | LV LT | | 31 752 230 | | | 31 752 230 |
| 27. | 2021TC16RFCB027 | (Interreg VI-A) Švedska – Finska – Norveška (AURORA) | SE FI | NO | 93 809 500 | | | 93 809 500 |
| 28. | 2021TC16RFCB028 | (Interreg VI-A) Slovenija – Hrvatska | SI HR | | 39 344 493 | | | 39 344 493 |
| 29. | 2021TC16RFCB029 | (Interreg VI-A) Slovačka – Češka | SK CZ | | 85 323 597 | | | 85 323 597 |
| 30. | 2021TC16RFCB030 | (Interreg VI-A) Litva – Poljska | LT PL | | 45 706 836 | | | 45 706 836 |
| 31. | 2021TC16RFCB031 | (Interreg VI-A) Italija – Francuska (Maritime) | IT FR | | 154 636 861 | | | 154 636 861 |
| 32. | 2021TC16RFCB032 | (Interreg VI-A) Francuska – Italija (ALCOTRA) | FR IT | | 182 330 487 | | | 182 330 487 |
| 33. | 2021TC16RFCB033 | (Interreg VI-A) Italija – Švicarska | IT | CH | 82 346 673 | | | 82 346 673 |
| 34. | 2021TC16RFCB034 | (Interreg VI-A) Italija – Slovenija | IT SI | | 70 898 662 | | | 70 898 662 |
| 35. | 2021TC16RFCB035 | (Interreg VI-A) Italija – Malta | IT MT | | 46 083 225 | | | 46 083 225 |
| 36. | 2021TC16RFCB036 | (Interreg VI-A) Francuska – Njemačka – Švicarska (Gornja Rajna) | FR DE | CH | 125 117 615 | | | 125 117 615 |
| 37. | 2021TC16RFCB037 | (Interreg VI-A) Francuska – Švicarska | FR | CH | 69 766 796 | | | 69 766 796 |
| 38. | 2021TC16RFCB038 | (Interreg VI-A) Italija – Hrvatska | IT HR | | 172 986 266 | | | 172 986 266 |
| 39. | 2021TC16RFCB039 | (Interreg VI-A) Belgija – Francuska (Wallonie-Vlaanderen-France) | BE FR | | 286 882 570 | | | 286 882 570 |
| 40. | 2021TC16RFCB040 | (Interreg VI-A) Francuska – Belgija – Njemačka – Luksemburg (Grande Région/Großregion) | FR BE DE LU | | 181 942 401 | | | 181 942 401 |
| 41. | 2021TC16RFCB041 | (Interreg VI-A) Belgija – Nizozemska (Vlaanderen-Nederland) | BE NL | | 205 405 605 | | | 205 405 605 |
| 42. | 2021TC16RFCB042 | (Interreg VI-A) Rumunjska – Mađarska | RO HU | | 140 752 020 | | | 140 752 020 |
| 43. | 2021TC16RFCB043 | (Interreg VI-A) Estonija – Latvija | EE LV | | 26 004 949 | | | 26 004 949 |
| 44. | 2021TC16RFCB044 | (Interreg VI-A) Italija – Austrija | IT AT | | 73 071 805 | | | 73 071 805 |
| 45. | 2021TC16RFCB045 | (Interreg VI-A) Slovenija – Mađarska | SI HU | | 14 109 017 | | | 14 109 017 |
| 46. | 2021TC16RFCB046 | (Interreg VI-A) Slovenija – Austrija | SI AT | | 45 846 198 | | | 45 846 198 |
| 47. | 2021TC16RFCB047 | (Interreg VI-A) Grčka – Cipar | EL CY | | 45 991 214 | | | 45 991 214 |
| 48. | 2021TC16RFCB048 | (Interreg VI-A) Njemačka – Danska | DE DK | | 93 771 505 | | | 93 771 505 |
| 49. | 2014TC16RFPC001 | PEACE PLUS Irska – Sjeverna Irska/Ujedinjena Kraljevina | IE | UK | 234 474 919 | | | 234 474 919 |
| 50. | 2021TC16IPCB006 | (Interreg VI-A) IPA Bugarska Sjeverna Makedonija | BG | MK | 12 916 849 | 13 562 691 | | 26 479 540 |
| 51. | 2021TC16IPCB007 | (Interreg VI-A) IPA Bugarska Srbija | BG | RS | 15 804 360 | 16 594 578 | | 32 398 938 |
| 52. | 2021TC16IPCB005 | (Interreg VI-A) IPA Bugarska Turska | BG | TR | 14 269 738 | 14 983 225 | | 29 252 963 |
| 53. | 2021TC16IPCB003 | (Interreg VI-A) IPA Hrvatska Srbija | HR | RS | 18 673 977 | 19 607 676 | | 38 281 653 |
| 54. | 2021TC16IPCB004 | (Interreg VI-A) IPA Hrvatska – Bosna i Hercegovina – Crna Gora | HR | BA ME | 57 407 658 | 60 278 041 | | 117 685 699 |
| 55. | 2021TC16IPCB010 | (Interreg VI-A) IPA Grčka Albanija | EL | AL | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 56. | 2021TC16IPCB009 | (Interreg VI-A) IPA Grčka Sjeverna Makedonija | EL | MK | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 57. | 2021TC16IPCB001 | (Interreg VI-A) IPA Mađarska Srbija | HU | RS | 31 000 000 | 32 550 000 | | 63 550 000 |
| 58. | 2021TC16IPCB008 | (Interreg VI-A) IPA Italija Albanija Crna Gora (Južni Jadran) | IT | AL ME | 32 695 846 | 34 330 638 | | 67 026 484 |
| 59. | 2021TC16IPCB002 | (Interreg VI-A) IPA Rumunjska Srbija | RO | RS | 36 374 062 | 38 192 765 | | 74 566 827 |
| 60. | 2021TC16NXCB004 | (Interreg VI-A) NEXT Estonija Rusija | EE | RU | 10 906 623 | | 11 124 755 | 22 031 378 |
| 61. | 2021TC16NXCB010 | (Interreg VI-A) NEXT Mađarska Slovačka Rumunjska Ukrajina | HU SK RO | UA | 30 998 055 | | 31 618 016 | 62 616 071 |
| 62. | 2021TC16NXCB013 | (Interreg VI-A) NEXT Italija Tunis | IT | TN | 16 010 314 | | 16 330 520 | 32 340 834 |
| 63. | 2021TC16NXCB002 | (Interreg VI-A) NEXT Karelija | FI | RU | 14 003 500 | | 14 283 570 | 28 287 070 |
| 64. | 2021TC16NXCB001 | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic | FI SE | RU NO | 17 501 359 | | 17 851 386 | 35 352 745 |
| 65. | 2021TC16NXCB005 | (Interreg VI-A) NEXT Latvija Rusija | LV | RU | 7 000 000 | | 7 140 000 | 14 140 000 |
| 66. | 2021TC16NXCB006 | (Interreg VI-A) NEXT Litva Rusija | LT | RU | 11 952 500 | | 12 191 550 | 24 144 050 |
| 67. | 2021TC16NXCB009 | (Interreg VI-A) NEXT Poljska Bjelarus Ukrajina | PL | BY UA | 87 900 000 | | 89 658 000 | 177 558 000 |
| 68. | 2021TC16NXCB007 | (Interreg VI-A) NEXT Poljska Rusija | PL | RU | 43 240 000 | | 44 104 800 | 87 344 800 |
| 69. | 2021TC16NXCB011 | (Interreg VI-A) NEXT Rumunjska Republika Moldova | RO | MD | 36 250 000 | | 36 975 000 | 73 225 000 |
| 70. | 2021TC16NXCB012 | (Interreg VI-A) NEXT Rumunjska Ukrajina | RO | UA | 25 350 000 | | 25 857 000 | 51 207 000 |
| 71. | 2021TC16NXCB003 | (Interreg VI-A) NEXT Jugoistočna Finska Rusija | FI | RU | 24 003 500 | | 24 483 570 | 48 487 070 |
| 72. | 2021TC16NXCB008 | (Interreg VI-A) NEXT Latvija Bjelarus | LV | BY | 5 860 134 | | 5 977 337 | 11 837 471 |
| 73. | 2021TC16NXCB014 | (Interreg VI-A) NEXT Litva Bjelarus | LT | BY | 16 000 000 | | 16 320 000 | 32 320 000 |
| | | | | Ukupno: | 6 115 505 509 | 257 399 614 | 353 915 504 | 6 726 820 627 |

Br.

CCI

Naziv programa

Države članice

Treće zemlje

Ukupni doprinos iz EFRR-a

Doprinos iz IPA-e III

Doprinos iz NDICI-ja

Ukupno

1.

2021TC16RFCB001

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

NL BE DE

125 677 095

125 677 095

2.

2021TC16RFCB002

(Interreg VI-A) Austrija – Češka

AT CZ

86 821 148

86 821 148

3.

2021TC16RFCB003

(Interreg VI-A) Slovačka – Austrija

SK AT

55 500 000

55 500 000

4.

2021TC16RFCB004

(Interreg VI-A) Austrija – Njemačka/Bavarska

AT DE

61 547 037

61 547 037

5.

2021TC16RFCB005

(Interreg VI-A) Španjolska – Portugal (POCTEP)

ES PT

320 622 726

320 622 726

6.

2021TC16RFCB006

(Interreg VI-A) Španjolska – Francuska – Andora (POCTEFA)

ES FR

AD

243 079 964

243 079 964

7.

2021TC16RFCB007

(Interreg VI-A) Mađarska – Hrvatska

HU HR

70 034 030

70 034 030

8.

2021TC16RFCB008

(Interreg VI-A) Njemačka/Bavarska – Češka

DE CZ

99 064 772

99 064 772

9.

2021TC16RFCB009

(Interreg VI-A) Austrija – Mađarska

AT HU

49 561 200

49 561 200

10.

2021TC16RFCB010

(Interreg VI-A) Njemačka/Brandenburg – Poljska

DE PL

88 300 000

88 300 000

11.

2021TC16RFCB011

(Interreg VI-A) Poljska – Slovačka

PL SK

129 286 462

129 286 462

12.

2021TC16RFCB012

(Interreg VI-A) Poljska – Danska – Njemačka – Litva – Švedska (Južni Baltik)

PL DK DE LT SE

83 802 411

83 802 411

13.

2021TC16RFCB013

(Interreg VI-A) Finska – Estonija – Latvija – Švedska (Središnji Baltik)

FI EE LV SE

126 788 865

126 788 865

14.

2021TC16RFCB014

(Interreg VI-A) Mađarska – Slovačka

HU SK

129 000 000

129 000 000

15.

2021TC16RFCB015

(Interreg VI-A) Švedska – Norveška

SE

NO

47 200 000

47 200 000

16.

2021TC16RFCB016

(Interreg VI-A) Njemačka/Saska – Češka

DE CZ

152 364 968

152 364 968

17.

2021TC16RFCB017

(Interreg VI-A) Poljska – Njemačka/Saska

PL DE

60 275 000

60 275 000

18.

2021TC16RFCB018

(Interreg VI-A) Njemačka/Mecklenburg Zapadno Pomorje/Brandenburg – Poljska

DE PL

124 580 000

124 580 000

19.

2021TC16RFCB019

(Interreg VI-A) Grčka – Italija

EL IT

79 582 928

79 582 928

20.

2021TC16RFCB020

(Interreg VI-A) Rumunjska – Bugarska

RO BG

163 497 401

163 497 401

21.

2021TC16RFCB021

(Interreg VI-A) Grčka – Bugarska

EL BG

67 162 945

67 162 945

22.

2021TC16RFCB022

(Interreg VI-A) Njemačka – Nizozemska

DE NL

240 775 132

240 775 132

23.

2021TC16RFCB023

(Interreg VI-A) Njemačka – Austrija – Švicarska – Lihtenštajn

(Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

DE AT

CH LI

47 569 062

47 569 062

24.

2021TC16RFCB024

(Interreg VI-A) Češka – Poljska

CZ PL

178 870 508

178 870 508

25.

2021TC16RFCB025

(Interreg VI-A) Švedska – Danska – Norveška (Öresund-Kattegat

-Skagerrak)

SE DK

NO

141 300 000

141 300 000

26.

2021TC16RFCB026

(Interreg VI-A) Latvija – Litva

LV LT

31 752 230

31 752 230

27.

2021TC16RFCB027

(Interreg VI-A) Švedska – Finska – Norveška (AURORA)

SE FI

NO

93 809 500

93 809 500

28.

2021TC16RFCB028

(Interreg VI-A) Slovenija – Hrvatska

SI HR

39 344 493

39 344 493

29.

2021TC16RFCB029

(Interreg VI-A) Slovačka – Češka

SK CZ

85 323 597

85 323 597

30.

2021TC16RFCB030

(Interreg VI-A) Litva – Poljska

LT PL

45 706 836

45 706 836

31.

2021TC16RFCB031

(Interreg VI-A) Italija – Francuska (Maritime)

IT FR

154 636 861

154 636 861

32.

2021TC16RFCB032

(Interreg VI-A) Francuska – Italija (ALCOTRA)

FR IT

182 330 487

182 330 487

33.

2021TC16RFCB033

(Interreg VI-A) Italija – Švicarska

IT

CH

82 346 673

82 346 673

34.

2021TC16RFCB034

(Interreg VI-A) Italija – Slovenija

IT SI

70 898 662

70 898 662

35.

2021TC16RFCB035

(Interreg VI-A) Italija – Malta

IT MT

46 083 225

46 083 225

36.

2021TC16RFCB036

(Interreg VI-A) Francuska – Njemačka – Švicarska (Gornja Rajna)

FR DE

CH

125 117 615

125 117 615

37.

2021TC16RFCB037

(Interreg VI-A) Francuska – Švicarska

FR

CH

69 766 796

69 766 796

38.

2021TC16RFCB038

(Interreg VI-A) Italija – Hrvatska

IT HR

172 986 266

172 986 266

39.

2021TC16RFCB039

(Interreg VI-A) Belgija – Francuska (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE FR

286 882 570

286 882 570

40.

2021TC16RFCB040

(Interreg VI-A) Francuska – Belgija – Njemačka – Luksemburg (Grande Région/Großregion)

FR BE DE LU

181 942 401

181 942 401

41.

2021TC16RFCB041

(Interreg VI-A) Belgija – Nizozemska (Vlaanderen-Nederland)

BE NL

205 405 605

205 405 605

42.

2021TC16RFCB042

(Interreg VI-A) Rumunjska – Mađarska

RO HU

140 752 020

140 752 020

43.

2021TC16RFCB043

(Interreg VI-A) Estonija – Latvija

EE LV

26 004 949

26 004 949

44.

2021TC16RFCB044

(Interreg VI-A) Italija – Austrija

IT AT

73 071 805

73 071 805

45.

2021TC16RFCB045

(Interreg VI-A) Slovenija – Mađarska

SI HU

14 109 017

14 109 017

46.

2021TC16RFCB046

(Interreg VI-A) Slovenija – Austrija

SI AT

45 846 198

45 846 198

47.

2021TC16RFCB047

(Interreg VI-A) Grčka – Cipar

EL CY

45 991 214

45 991 214

48.

2021TC16RFCB048

(Interreg VI-A) Njemačka – Danska

DE DK

93 771 505

93 771 505

49.

2014TC16RFPC001

PEACE PLUS Irska – Sjeverna Irska/Ujedinjena Kraljevina

IE

UK

234 474 919

234 474 919

50.

2021TC16IPCB006

(Interreg VI-A) IPA Bugarska Sjeverna Makedonija

BG

MK

12 916 849

13 562 691

26 479 540

51.

2021TC16IPCB007

(Interreg VI-A) IPA Bugarska Srbija

BG

RS

15 804 360

16 594 578

32 398 938

52.

2021TC16IPCB005

(Interreg VI-A) IPA Bugarska Turska

BG

TR

14 269 738

14 983 225

29 252 963

53.

2021TC16IPCB003

(Interreg VI-A) IPA Hrvatska Srbija

HR

RS

18 673 977

19 607 676

38 281 653

54.

2021TC16IPCB004

(Interreg VI-A) IPA Hrvatska – Bosna i Hercegovina – Crna Gora

HR

BA ME

57 407 658

60 278 041

117 685 699

55.

2021TC16IPCB010

(Interreg VI-A) IPA Grčka Albanija

EL

AL

13 000 000

13 650 000

26 650 000

56.

2021TC16IPCB009

(Interreg VI-A) IPA Grčka Sjeverna Makedonija

EL

MK

13 000 000

13 650 000

26 650 000

57.

2021TC16IPCB001

(Interreg VI-A) IPA Mađarska Srbija

HU

RS

31 000 000

32 550 000

63 550 000

58.

2021TC16IPCB008

(Interreg VI-A) IPA Italija Albanija Crna Gora (Južni Jadran)

IT

AL ME

32 695 846

34 330 638

67 026 484

59.

2021TC16IPCB002

(Interreg VI-A) IPA Rumunjska Srbija

RO

RS

36 374 062

38 192 765

74 566 827

60.

2021TC16NXCB004

(Interreg VI-A) NEXT Estonija Rusija

EE

RU

10 906 623

11 124 755

22 031 378

61.

2021TC16NXCB010

(Interreg VI-A) NEXT Mađarska Slovačka Rumunjska Ukrajina

HU SK RO

UA

30 998 055

31 618 016

62 616 071

62.

2021TC16NXCB013

(Interreg VI-A) NEXT Italija Tunis

IT

TN

16 010 314

16 330 520

32 340 834

63.

2021TC16NXCB002

(Interreg VI-A) NEXT Karelija

FI

RU

14 003 500

14 283 570

28 287 070

64.

2021TC16NXCB001

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI SE

RU NO

17 501 359

17 851 386

35 352 745

65.

2021TC16NXCB005

(Interreg VI-A) NEXT Latvija Rusija

LV

RU

7 000 000

7 140 000

14 140 000

66.

2021TC16NXCB006

(Interreg VI-A) NEXT Litva Rusija

LT

RU

11 952 500

12 191 550

24 144 050

67.

2021TC16NXCB009

(Interreg VI-A) NEXT Poljska Bjelarus Ukrajina

PL

BY UA

87 900 000

89 658 000

177 558 000

68.

2021TC16NXCB007

(Interreg VI-A) NEXT Poljska Rusija

PL

RU

43 240 000

44 104 800

87 344 800

69.

2021TC16NXCB011

(Interreg VI-A) NEXT Rumunjska Republika Moldova

RO

MD

36 250 000

36 975 000

73 225 000

70.

2021TC16NXCB012

(Interreg VI-A) NEXT Rumunjska Ukrajina

RO

UA

25 350 000

25 857 000

51 207 000

71.

2021TC16NXCB003

(Interreg VI-A) NEXT Jugoistočna Finska Rusija

FI

RU

24 003 500

24 483 570

48 487 070

72.

2021TC16NXCB008

(Interreg VI-A) NEXT Latvija Bjelarus

LV

BY

5 860 134

5 977 337

11 837 471

73.

2021TC16NXCB014

(Interreg VI-A) NEXT Litva Bjelarus

LT

BY

16 000 000

16 320 000

32 320 000

Ukupno:

6 115 505 509

257 399 614

353 915 504

6 726 820 627

---

PRILOG II.

Popis programa transnacionalne suradnje s naznakom ukupnog iznosa cjelokupne potpore iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) te Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) za svaki program prekogranične suradnje

| Br. | CCI | Naziv programa | Države članice | Treće zemlje | Ukupni doprinos iz EFRR-a | Ukupni doprinos iz IPA-e III | Ukupni doprinos iz NDICI-ja | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2021TC16IPTN001 | (Interreg VI-B) IPA Jadransko-jonsko područje | EL HR IT SI | AL BA ME RS SM | 65 848 129 | 70 840 386 | | 136 688 515 |
| 2. | 2021TC16RFTN001 | (Interreg VI-B) Alpski prostor | DE FR IT AT SI | CH LI | 107 051 188 | | | 107 051 188 |
| 3. | 2021TC16RFTN002 | (Interreg VI-B) Atlantsko područje | ES FR PT | | 113 075 964 | | | 113 075 964 |
| 4. | 2021TC16FFTN003 | (Interreg VI-B) Regija Baltičkog mora | DE DK EE LV LT PL FI SE | BY NO RU | 250 984 823 | | 8 800 000 | 259 784 823 |
| 5. | 2021TC16RFTN003 | (Interreg VI-B) Središnja Europa | CZ DE IT HR HU AT PL SI SK | | 224 623 802 | | | 224 623 802 |
| 6. | 2021TC16FFTN004 | (Interreg VI-B) Dunav | AT BG CZ DE HR HU RO SI SK | BA ME RS MD UA | 165 424 228 | 30 000 000 | 17 679 725 | 213 103 953 |
| 7. | 2021TC16FFTN001 | (Interreg VI-B) Euromediteransko područje (EURO MED) | BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI | ME MK AL BA | 216 559 226 | 18 340 000 | | 234 899 226 |
| 8. | 2021TC16FFTN005 | (Interreg VI-B) Sjeverna periferija i Arktik | IE FI SE | FO GL IS NO | 43 716 415 | | | 43 716 415 |
| 9. | 2021TC16RFTN004 | (Interreg VI-B) Sjeverno more | BE DK DE FR NL SE | NO | 171 154 311 | | | 171 154 311 |
| 10. | 2021TC16RFTN005 | (Interreg VI-B) Sjeverozapadna Europa | BE DE FR IE NL LU | CH | 310 480 455 | | | 310 480 455 |
| 11. | 2021TC16RFTN006 | (Interreg VI-B) Jugozapadna Europa (SUDOE) | ES FR PT | AD | 106 260 516 | | | 106 260 516 |
| 12. | 2021TC16NXTN001 | (Interreg VI-B) NEXT Sredozemno more (NEXT MED) | EL ES FR IT MT CY PT | TR DZ EG IL JO LB PS TN | 96 199 962 | 9 500 000 | 138 713 588 | 244 413 550 |
| 13. | 2021TC16NXTN003 | (Interreg VI-B) NEXT Srednjoatlantsko područje | ES PT | MA | 55 100 000 | | 55 100 000 | 110 200 000 |
| 14. | 2021TC16NXTN002 | (Interreg VI-B) NEXT Crno more | BG EL RO | TR UA AM GE MD RU | 14 552 489 | 9 500 000 | 36 934 183 | 60 986 672 |
| Ukupno: | 1 941 031 508 | 138 180 386 | 257 227 496 | 2 336 439 390 |

Br.

CCI

Naziv programa

Države članice

Treće zemlje

Ukupni doprinos iz EFRR-a

Ukupni doprinos iz IPA-e III

Ukupni doprinos iz NDICI-ja

Ukupno

1.

2021TC16IPTN001

(Interreg VI-B) IPA Jadransko-jonsko područje

EL HR IT SI

AL BA ME RS SM

65 848 129

70 840 386

136 688 515

2.

2021TC16RFTN001

(Interreg VI-B) Alpski prostor

DE FR IT AT SI

CH LI

107 051 188

107 051 188

3.

2021TC16RFTN002

(Interreg VI-B) Atlantsko područje

ES FR PT

113 075 964

113 075 964

4.

2021TC16FFTN003

(Interreg VI-B) Regija Baltičkog mora

DE DK EE LV LT PL FI SE

BY NO RU

250 984 823

8 800 000

259 784 823

5.

2021TC16RFTN003

(Interreg VI-B) Središnja Europa

CZ DE IT HR HU AT PL SI SK

224 623 802

224 623 802

6.

2021TC16FFTN004

(Interreg VI-B) Dunav

AT BG CZ DE HR HU RO SI SK

BA ME RS MD UA

165 424 228

30 000 000

17 679 725

213 103 953

7.

2021TC16FFTN001

(Interreg VI-B) Euromediteransko područje (EURO MED)

BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI

ME MK AL BA

216 559 226

18 340 000

234 899 226

8.

2021TC16FFTN005

(Interreg VI-B) Sjeverna periferija i Arktik

IE FI SE

FO GL IS NO

43 716 415

43 716 415

9.

2021TC16RFTN004

(Interreg VI-B) Sjeverno more

BE DK DE FR NL SE

NO

171 154 311

171 154 311

10.

2021TC16RFTN005

(Interreg VI-B) Sjeverozapadna Europa

BE DE FR IE NL LU

CH

310 480 455

310 480 455

11.

2021TC16RFTN006

(Interreg VI-B) Jugozapadna Europa (SUDOE)

ES FR PT

AD

106 260 516

106 260 516

12.

2021TC16NXTN001

(Interreg VI-B) NEXT Sredozemno more (NEXT MED)

EL ES FR IT MT CY PT

TR DZ EG IL JO LB PS TN

96 199 962

9 500 000

138 713 588

244 413 550

13.

2021TC16NXTN003

(Interreg VI-B) NEXT Srednjoatlantsko područje

ES PT

MA

55 100 000

55 100 000

110 200 000

14.

2021TC16NXTN002

(Interreg VI-B) NEXT Crno more

BG EL RO

TR UA AM GE MD RU

14 552 489

9 500 000

36 934 183

60 986 672

Ukupno:

1 941 031 508

138 180 386

257 227 496

2 336 439 390

---

PRILOG III.

Popis programa međuregionalne suradnje s naznakom ukupnog iznosa cjelokupne potpore iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) za svaki program prekogranične suradnje

| Br. | CCI | Naziv programa | Države članice | Treće zemlje | Ukupni doprinos iz EFRR-a | Ukupni doprinos iz IPA-e III | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2021TC16RFIR001 | (Interreg VI-C) lnterreg Europa | Sve države članice | NO CH | 379 482 670 | | 379 482 670 |
| 2. | 2021TC16FFIR001 | (Interreg VI-C) Urbact IV. | Sve države članice | NO CH AL BA ME MK RS | 79 769 799 | 5 000 000 | 84 769 799 |
| 3. | 2021TC16RFIR004 | (Interreg VI-C) Program suradnje ESPON 2030. | Sve države članice | NO CH IS LI | 48 000 000 | | 48 000 000 |
| 4. | 2021TC16RFIR002 | (Interreg VI-C) Interact | Sve države članice | NO CH | 45 000 000 | | 45 000 000 |
| Ukupno: | 552 252 469 | 5 000 000 | 557 252 469 |

Br.

CCI

Naziv programa

Države članice

Treće zemlje

Ukupni doprinos iz EFRR-a

Ukupni doprinos iz IPA-e III

Ukupno

1.

2021TC16RFIR001

(Interreg VI-C) lnterreg Europa

Sve države članice

NO CH

379 482 670

379 482 670

2.

2021TC16FFIR001

(Interreg VI-C) Urbact IV.

Sve države članice

NO CH AL BA ME MK RS

79 769 799

5 000 000

84 769 799

3.

2021TC16RFIR004

(Interreg VI-C) Program suradnje ESPON 2030.

Sve države članice

NO CH IS LI

48 000 000

48 000 000

4.

2021TC16RFIR002

(Interreg VI-C) Interact

Sve države članice

NO CH

45 000 000

45 000 000

Ukupno:

552 252 469

5 000 000

557 252 469

---

PRILOG IV.

Popis programa suradnje najudaljenijih regija s naznakom ukupnog iznosa cjelokupne potpore iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) za svaki program prekogranične suradnje

| Br. | CCI | Naziv programa | Države članice | Treće zemlje | Ukupni doprinos iz EFRR-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2021TC16FFOR004 | (Interreg VI-D) Indijski ocean | FR | Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja | 62 252 459 |
| 2. | 2021TC16FFOR003 | (Interreg VI-D) Karibi | FR | Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja | 67 895 832 |
| 3. | 2021TC16FFOR005 | (Interreg VI-D) Amazonija | FR | Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja | 18 899 049 |
| 4. | 2021TC16FFOR001 | (Interreg VI-D) Madeira – Azori – Kanarski otoci (MAC) | ES PT | Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja | 169 898 663 |
| 5. | 2021TC16FFOR002 | (Interreg VI-D) Mozambički kanal | FR | Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja | 10 228 777 |
| Ukupno: | 329 174 780 |

Br.

CCI

Naziv programa

Države članice

Treće zemlje

Ukupni doprinos iz EFRR-a

1.

2021TC16FFOR004

(Interreg VI-D) Indijski ocean

FR

Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja

62 252 459

2.

2021TC16FFOR003

(Interreg VI-D) Karibi

FR

Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja

67 895 832

3.

2021TC16FFOR005

(Interreg VI-D) Amazonija

FR

Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja

18 899 049

4.

2021TC16FFOR001

(Interreg VI-D) Madeira – Azori – Kanarski otoci (MAC)

ES PT

Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja

169 898 663

5.

2021TC16FFOR002

(Interreg VI-D) Mozambički kanal

FR

Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja

10 228 777

Ukupno:

329 174 780

---

PRILOG V.

Prijenosi među sastavnicama koje predlažu države članice

| ID | ZEMLJA | SASTAVNICA | UKUPNA DODJELA | SREDSTVA DČ | PRIJENOS | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Belgija | | 374 383 720 | | | |
| BE | prekogranična | 332 648 155 | 301 477 183 | -31 170 972 | -9,37  % |
| BE | transnacionalna | 41 735 565 | 72 906 537 | 31 170 972 | |
| BG | Bugarska | | 135 521 264 | | | |
| BG | prekogranična | 109 183 390 | 113 134 071 | 3 950 681 | |
| BG | transnacionalna | 26 337 874 | 22 387 193 | -3 950 681 | -15,00  % |
| CZ | Češka | | 310 867 301 | | | |
| CZ | prekogranična | 271 822 272 | 277 679 027 | 5 856 755 | |
| CZ | transnacionalna | 39 045 029 | 33 188 274 | -5 856 755 | -15,00  % |
| DK | Danska | | 152 000 000 | | | |
| DK | prekogranična | 130 840 407 | 115 300 000 | -15 540 407 | -11,88  % |
| DK | transnacionalna | 21 159 593 | 36 700 000 | 15 540 407 | |
| DE | Njemačka | | 1 017 882 396 | | | |
| DE | prekogranična | 714 007 944 | 699 742 467 | -14 265 477 | -2,00  % |
| DE | transnacionalna | 303 874 452 | 318 139 929 | 14 265 477 | |
| EE | Estonija | | 58 059 611 | | | |
| EE | prekogranična | 53 200 437 | 53 200 437 | 0 | 0,00  % |
| EE | transnacionalna | 4 859 174 | 4 859 174 | 0 | |
| IE | Irska | | 293 402 230 | | | |
| IE | prekogranična | 275 852 846 | 234 474 919 | -41 377 927 | -15,00  % |
| IE | transnacionalna | 17 549 384 | 58 927 311 | 41 377 927 | |
| EL | Grčka | | 128 236 156 | | | |
| EL | prekogranična | 88 385 657 | 94 363 232 | 5 977 575 | |
| EL | transnacionalna | 39 850 499 | 33 872 924 | -5 977 575 | -15,00  % |
| ES | Španjolska | | 694 796 132 | | | |
| ES | prekogranična | 382 709 233 | 358 561 065 | -24 148 168 | -6,31  % |
| ES | transnacionalna | 171 704 452 | 199 155 881 | 27 451 429 | |
| ES | najudaljenije regije | 140 382 447 | 137 079 186 | -3 303 261 | -2,35  % |
| FR | Francuska | | 1 107 421 089 | | | |
| FR | prekogranična | 718 304 673 | 639 687 357 | -78 617 316 | -10,94  % |
| FR | transnacionalna | 246 523 404 | 308 457 615 | 61 934 211 | |
| FR | najudaljenije regije | 142 593 012 | 159 276 117 | 16 683 105 | |
| HR | Hrvatska | | 186 871 939 | | | |
| HR | prekogranična | 171 461 871 | 171 461 871 | 0 | 0,00  % |
| HR | transnacionalna | 15 410 068 | 15 410 068 | 0 | |
| IT | Italija | | 947 705 559 | | | |
| IT | prekogranična | 723 649 055 | 682 037 150 | -41 611 905 | -5,75  % |
| IT | transnacionalna | 224 056 504 | 265 668 409 | 41 611 905 | |
| CY | Cipar | | 37 259 150 | | | |
| CY | prekogranična | 34 107 311 | 28 991 214 | -5 116 097 | -15,00  % |
| CY | transnacionalna | 3 151 839 | 8 267 936 | 5 116 097 | |
| LV | Latvija | | 49 764 070 | | | |
| LV | prekogranična | 42 523 827 | 43 609 864 | 1 086 037 | |
| LV | transnacionalna | 7 240 243 | 6 154 206 | -1 086 037 | -15,00  % |
| LT | Litva | | 83 055 466 | | | |
| LT | prekogranična | 72 459 911 | 72 459 911 | 0 | 0,00  % |
| LT | transnacionalna | 10 595 555 | 10 595 555 | 0 | |
| LU | Luksemburg | | 29 026 447 | | | |
| LU | prekogranična | 26 870 192 | 23 026 447 | -3 843 745 | -14,30  % |
| LU | transnacionalna | 2 156 255 | 6 000 000 | 3 843 745 | |
| HU | Mađarska | | 258 768 190 | | | |
| HU | prekogranična | 222 498 055 | 222 498 055 | 0 | 0,00  % |
| HU | transnacionalna | 36 270 135 | 36 270 135 | 0 | |
| MT | Malta | | 23 116 871 | | | |
| MT | prekogranična | 21 429 922 | 20 416 871 | -1 013 051 | -4,73  % |
| MT | transnacionalna | 1 686 949 | 2 700 000 | 1 013 051 | |
| NL | Nizozemska | | 378 695 652 | | | |
| NL | prekogranična | 315 751 099 | 274 554 348 | -41 196 751 | -13,05  % |
| NL | transnacionalna | 62 944 553 | 104 141 304 | 41 196 751 | |
| AT | Austrija | | 219 711 720 | | | |
| AT | prekogranična | 187 482 629 | 186 882 629 | - 600 000 | -0,32  % |
| AT | transnacionalna | 32 229 091 | 32 829 091 | 600 000 | |
| PL | Poljska | | 567 530 160 | | | |
| PL | prekogranična | 425 499 779 | 446 804 336 | 21 304 557 | |
| PL | transnacionalna | 142 030 381 | 120 725 824 | -21 304 557 | -15,00  % |
| PT | Portugal | | 138 751 654 | | | |
| PT | prekogranična | 67 766 585 | 73 491 424 | 5 724 839 | |
| PT | transnacionalna | 38 165 592 | 32 440 753 | -5 724 839 | -15,00  % |
| PT | najudaljenije regije | 32 819 477 | 32 819 477 | 0 | |
| RO | Rumunjska | | 372 637 625 | | | |
| RO | prekogranična | 299 820 777 | 310 743 304 | 10 922 527 | |
| RO | transnacionalna | 72 816 848 | 61 894 321 | -10 922 527 | -15,00  % |
| SI | Slovenija | | 75 065 477 | | | |
| SI | prekogranična | 67 436 070 | 67 436 070 | 0 | 0,00  % |
| SI | transnacionalna | 7 629 407 | 7 629 407 | 0 | |
| SK | Slovačka | | 223 354 237 | | | |
| SK | prekogranična | 203 286 462 | 203 286 462 | 0 | 0,00  % |
| SK | transnacionalna | 20 067 775 | 20 067 775 | 0 | |
| FI | Finska | | 162 721 339 | | | |
| FI | prekogranična | 142 416 484 | 122 514 000 | -19 902 484 | -13,97  % |
| FI | transnacionalna | 20 304 855 | 40 207 339 | 19 902 484 | |
| SE | Švedska | | 356 338 406 | | | |
| SE | prekogranična | 319 655 650 | 274 903 859 | -44 751 791 | -14,00  % |
| SE | transnacionalna | 36 682 756 | 81 434 547 | 44 751 791 | |

ID

ZEMLJA

SASTAVNICA

UKUPNA DODJELA

SREDSTVA DČ

PRIJENOS

%

BE

Belgija

374 383 720

BE

prekogranična

332 648 155

301 477 183

-31 170 972

-9,37  %

BE

transnacionalna

41 735 565

72 906 537

31 170 972

BG

Bugarska

135 521 264

BG

prekogranična

109 183 390

113 134 071

3 950 681

BG

transnacionalna

26 337 874

22 387 193

-3 950 681

-15,00  %

CZ

Češka

310 867 301

CZ

prekogranična

271 822 272

277 679 027

5 856 755

CZ

transnacionalna

39 045 029

33 188 274

-5 856 755

-15,00  %

DK

Danska

152 000 000

DK

prekogranična

130 840 407

115 300 000

-15 540 407

-11,88  %

DK

transnacionalna

21 159 593

36 700 000

15 540 407

DE

Njemačka

1 017 882 396

DE

prekogranična

714 007 944

699 742 467

-14 265 477

-2,00  %

DE

transnacionalna

303 874 452

318 139 929

14 265 477

EE

Estonija

58 059 611

EE

prekogranična

53 200 437

53 200 437

0

0,00  %

EE

transnacionalna

4 859 174

4 859 174

0

IE

Irska

293 402 230

IE

prekogranična

275 852 846

234 474 919

-41 377 927

-15,00  %

IE

transnacionalna

17 549 384

58 927 311

41 377 927

EL

Grčka

128 236 156

EL

prekogranična

88 385 657

94 363 232

5 977 575

EL

transnacionalna

39 850 499

33 872 924

-5 977 575

-15,00  %

ES

Španjolska

694 796 132

ES

prekogranična

382 709 233

358 561 065

-24 148 168

-6,31  %

ES

transnacionalna

171 704 452

199 155 881

27 451 429

ES

najudaljenije regije

140 382 447

137 079 186

-3 303 261

-2,35  %

FR

Francuska

1 107 421 089

FR

prekogranična

718 304 673

639 687 357

-78 617 316

-10,94  %

FR

transnacionalna

246 523 404

308 457 615

61 934 211

FR

najudaljenije regije

142 593 012

159 276 117

16 683 105

HR

Hrvatska

186 871 939

HR

prekogranična

171 461 871

171 461 871

0

0,00  %

HR

transnacionalna

15 410 068

15 410 068

0

IT

Italija

947 705 559

IT

prekogranična

723 649 055

682 037 150

-41 611 905

-5,75  %

IT

transnacionalna

224 056 504

265 668 409

41 611 905

CY

Cipar

37 259 150

CY

prekogranična

34 107 311

28 991 214

-5 116 097

-15,00  %

CY

transnacionalna

3 151 839

8 267 936

5 116 097

LV

Latvija

49 764 070

LV

prekogranična

42 523 827

43 609 864

1 086 037

LV

transnacionalna

7 240 243

6 154 206

-1 086 037

-15,00  %

LT

Litva

83 055 466

LT

prekogranična

72 459 911

72 459 911

0

0,00  %

LT

transnacionalna

10 595 555

10 595 555

0

LU

Luksemburg

29 026 447

LU

prekogranična

26 870 192

23 026 447

-3 843 745

-14,30  %

LU

transnacionalna

2 156 255

6 000 000

3 843 745

HU

Mađarska

258 768 190

HU

prekogranična

222 498 055

222 498 055

0

0,00  %

HU

transnacionalna

36 270 135

36 270 135

0

MT

Malta

23 116 871

MT

prekogranična

21 429 922

20 416 871

-1 013 051

-4,73  %

MT

transnacionalna

1 686 949

2 700 000

1 013 051

NL

Nizozemska

378 695 652

NL

prekogranična

315 751 099

274 554 348

-41 196 751

-13,05  %

NL

transnacionalna

62 944 553

104 141 304

41 196 751

AT

Austrija

219 711 720

AT

prekogranična

187 482 629

186 882 629

- 600 000

-0,32  %

AT

transnacionalna

32 229 091

32 829 091

600 000

PL

Poljska

567 530 160

PL

prekogranična

425 499 779

446 804 336

21 304 557

PL

transnacionalna

142 030 381

120 725 824

-21 304 557

-15,00  %

PT

Portugal

138 751 654

PT

prekogranična

67 766 585

73 491 424

5 724 839

PT

transnacionalna

38 165 592

32 440 753

-5 724 839

-15,00  %

PT

najudaljenije regije

32 819 477

32 819 477

0

RO

Rumunjska

372 637 625

RO

prekogranična

299 820 777

310 743 304

10 922 527

RO

transnacionalna

72 816 848

61 894 321

-10 922 527

-15,00  %

SI

Slovenija

75 065 477

SI

prekogranična

67 436 070

67 436 070

0

0,00  %

SI

transnacionalna

7 629 407

7 629 407

0

SK

Slovačka

223 354 237

SK

prekogranična

203 286 462

203 286 462

0

0,00  %

SK

transnacionalna

20 067 775

20 067 775

0

FI

Finska

162 721 339

FI

prekogranična

142 416 484

122 514 000

-19 902 484

-13,97  %

FI

transnacionalna

20 304 855

40 207 339

19 902 484

SE

Švedska

356 338 406

SE

prekogranična

319 655 650

274 903 859

-44 751 791

-14,00  %

SE

transnacionalna

36 682 756

81 434 547

44 751 791

---

| 19.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 12/164

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/75

оd 17. siječnja 2022.

kojom se utvrđuje popis programskih područja Interrega koja trebaju primiti potporu Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja, raščlanjen prema svakoj sastavnici i svakom programu Interrega u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 109)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1059 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja (Interreg)” koji se podupire iz Europskog fonda za regionalni razvoj i iz instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (1) a posebno njezin članak 8. stavak 1.,

Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 115. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (2),

budući da:

| (1) | Europskim fondom za regionalni razvoj (EFRR) podupire se cilj „Europska teritorijalna suradnja” u određenim regijama koje odgovaraju razini 3 zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku („regije razine NUTS 3”) za prekograničnu suradnju te u svim regijama koje odgovaraju razini 2 zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku („regija razine NUTS 2”) za transnacionalnu suradnju, kako je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Stoga te regije treba uvrstiti na popis. |
| --- | --- |

(1)

Europskim fondom za regionalni razvoj (EFRR) podupire se cilj „Europska teritorijalna suradnja” u određenim regijama koje odgovaraju razini 3 zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku („regije razine NUTS 3”) za prekograničnu suradnju te u svim regijama koje odgovaraju razini 2 zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku („regija razine NUTS 2”) za transnacionalnu suradnju, kako je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Stoga te regije treba uvrstiti na popis.

| (2) | U skladu s člankom 8. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2021/1059, vanjski prekogranični programi Interrega navode se kao „programi Interrega A IPA III CBC” (IPA III-CBC) ili „programi Interrega A NEXT” (NDICI-CBC). |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 8. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2021/1059, vanjski prekogranični programi Interrega navode se kao „programi Interrega A IPA III CBC” (IPA III-CBC) ili „programi Interrega A NEXT” (NDICI-CBC).

| (3) | U skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) 2021/1059, regije trećih ili partnerskih zemalja ili područjâ izvan Unije koji ne primaju potporu iz EFRR-a ili iz instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja ili koji doprinose proračunu Unije vanjskim namjenskim prihodima također se nalaze na popisu programskih područja Interrega. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) 2021/1059, regije trećih ili partnerskih zemalja ili područjâ izvan Unije koji ne primaju potporu iz EFRR-a ili iz instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja ili koji doprinose proračunu Unije vanjskim namjenskim prihodima također se nalaze na popisu programskih područja Interrega.

| (4) | U skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2021/1059, kad je riječ o transnacionalnoj suradnji, regije koje treba podupirati iz EFRR-a jesu regije Unije razine NUTS 2 ili, u slučaju nepostojanja razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja. One mogu obuhvaćati najudaljenije regije, koje obuhvaćaju veća transnacionalna područja te uzimajući u obzir, ako je to primjenjivo, makroregionalne strategije ili strategije morskih bazena. Transnacionalna suradnja može obuhvaćati i regije koje trebaju biti regije razine NUTS 2 ili, u slučaju nepostojanja razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja u Islandu, Norveškoj, Švicarskoj i Ujedinjenoj Kraljevini te Andoru, Farske otoke, Lihtenštajn, Monako i San Marino, prekomorske zemlje i područja („PZP-ove”) i regije partnerskih zemalja u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći III („IPA III”) ili Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa („NDICI”). |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2021/1059, kad je riječ o transnacionalnoj suradnji, regije koje treba podupirati iz EFRR-a jesu regije Unije razine NUTS 2 ili, u slučaju nepostojanja razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja. One mogu obuhvaćati najudaljenije regije, koje obuhvaćaju veća transnacionalna područja te uzimajući u obzir, ako je to primjenjivo, makroregionalne strategije ili strategije morskih bazena. Transnacionalna suradnja može obuhvaćati i regije koje trebaju biti regije razine NUTS 2 ili, u slučaju nepostojanja razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja u Islandu, Norveškoj, Švicarskoj i Ujedinjenoj Kraljevini te Andoru, Farske otoke, Lihtenštajn, Monako i San Marino, prekomorske zemlje i područja („PZP-ove”) i regije partnerskih zemalja u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći III („IPA III”) ili Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa („NDICI”).

| (5) | U skladu s člankom 6. Uredbe (EU) 2021/1059, kad je riječ o međuregionalnoj suradnji, cijelo područje Unije, uključujući najudaljenije regije, podupire se iz EFRR-a. Programi za međuregionalnu suradnju mogu obuhvaćati cijeli teritorij trećih zemalja, partnerskih zemalja u okviru IPA-e III ili NDICI-ja i drugih područja ili dio njihova teritorija ili PZP-ove neovisno o tome podupire li ih se iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja. Stoga nije potrebno utvrditi programsko područje za međuregionalnu suradnju. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 6. Uredbe (EU) 2021/1059, kad je riječ o međuregionalnoj suradnji, cijelo područje Unije, uključujući najudaljenije regije, podupire se iz EFRR-a. Programi za međuregionalnu suradnju mogu obuhvaćati cijeli teritorij trećih zemalja, partnerskih zemalja u okviru IPA-e III ili NDICI-ja i drugih područja ili dio njihova teritorija ili PZP-ove neovisno o tome podupire li ih se iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja. Stoga nije potrebno utvrditi programsko područje za međuregionalnu suradnju.

| (6) | U skladu s člankom 7. Uredbe (EU) 2021/1059, kad je riječ o suradnji najudaljenijih regija, sve regije navedene u članku 349. prvom stavku UFEU-a podupire se iz EFRR-a. Programi Interrega za najudaljenije regije mogu obuhvaćati i partnerske zemlje ili neke njihove dijelove koje se podupire iz NDICI-ja ili PZP-ove koje se podupire iz programa za prekomorske zemlje i područja (PPZP) ili oboje. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 7. Uredbe (EU) 2021/1059, kad je riječ o suradnji najudaljenijih regija, sve regije navedene u članku 349. prvom stavku UFEU-a podupire se iz EFRR-a. Programi Interrega za najudaljenije regije mogu obuhvaćati i partnerske zemlje ili neke njihove dijelove koje se podupire iz NDICI-ja ili PZP-ove koje se podupire iz programa za prekomorske zemlje i područja (PPZP) ili oboje.

| (7) | U skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/1059, popis regija za prekograničnu suradnju trebao bi sadržavati i one regije Unije razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za dodjelu sredstava iz EFRR-a za prekograničnu suradnju na svim unutarnjim granicama te onim vanjskim granicama koje su obuhvaćene instrumentima Unije za financiranje vanjskog djelovanja. Regije razine NUTS 3 za programska područja programa prekogranične suradnje trebalo bi uvrstiti na popis na temelju Uredbe (EZ) br. 1059/2003, kako je zadnje izmijenjena Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2019/1755 (4). Međutim, za potrebe članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/1059, regije razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za dodjelu sredstava iz EFRR-a temelje se na Uredbi (EZ) br. 1059/2003, kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) 2016/2066 (5). |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/1059, popis regija za prekograničnu suradnju trebao bi sadržavati i one regije Unije razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za dodjelu sredstava iz EFRR-a za prekograničnu suradnju na svim unutarnjim granicama te onim vanjskim granicama koje su obuhvaćene instrumentima Unije za financiranje vanjskog djelovanja. Regije razine NUTS 3 za programska područja programa prekogranične suradnje trebalo bi uvrstiti na popis na temelju Uredbe (EZ) br. 1059/2003, kako je zadnje izmijenjena Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2019/1755 (4). Međutim, za potrebe članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/1059, regije razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za dodjelu sredstava iz EFRR-a temelje se na Uredbi (EZ) br. 1059/2003, kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) 2016/2066 (5).

| (8) | Stoga je potrebno utvrditi popise programskih područja Interrega koja će primiti potporu, raščlanjene prema svakoj sastavnici i svakom programu Interrega, |
| --- | --- |

(8)

Stoga je potrebno utvrditi popise programskih područja Interrega koja će primiti potporu, raščlanjene prema svakoj sastavnici i svakom programu Interrega,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Popis programskih područja koja trebaju primiti potporu iz EFRR-a u okviru sastavnice prekogranične suradnje cilja „Europska teritorijalna suradnja”, uključujući u okviru vanjske prekogranične suradnje koja se također podupire iz IPA-e III i NDICI-ja, te uključujući regije trećih zemalja ili partnerskih zemalja ili područja izvan Unije koji ne primaju potporu iz EFRR-a ili instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja ili koji doprinose proračunu Unije u obliku vanjskih namjenskih prihoda naveden je u Prilogu I.

Članak 2.

Popis programskih područja koja trebaju primiti potporu iz EFRR-a i instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja u okviru sastavnice transnacionalne suradnje cilja „Europska teritorijalna suradnja”, uključujući regije trećih zemalja ili partnerskih zemalja ili područja izvan Unije koji ne primaju potporu iz EFRR-a ili instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja ili koji doprinose proračunu Unije u obliku vanjskih namjenskih prihoda naveden je u Prilogu II.

Članak 3.

Popis programskih područja, uključujući partnerske zemlje ili njihove dijelove koje se podupire iz NDICI-ja ili PZP-ove koje se podupire iz PPZP-a ili oboje, koja trebaju primiti potporu iz EFRR-a u okviru sastavnice za najudaljenije regije cilja „Europska teritorijalna suradnja” naveden je u Prilogu III.

Članak 4.

Popis regija Unije razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za dodjelu sredstava iz EFRR-a za prekograničnu suradnju na svim unutarnjim granicama te onim vanjskim granicama koje su obuhvaćene instrumentima Unije za financiranje vanjskog djelovanja naveden je u Prilogu IV.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. siječnja 2022.

Za Komisiju

Elisa FERREIRA

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 231, 30.6.2021., str. 94.

1

(2)  
  SL L 231, 30.6.2021., str. 159.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/1755 od 8. kolovoza 2019. o izmjeni prilogâ Uredbi (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničke klasifikacije prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 270, 24.10.2019., str. 1.).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) 2016/2066 оd 21. studenoga 2016. o izmjeni prilogâ Uredbi (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 322, 29.11.2016., str. 1.).

5

---

PRILOG I.

Popis programskih područja Interrega koja trebaju primiti potporu u okviru sastavnice A

| Programi Interrega za unutarnju prekograničnu suradnju |
| --- |
| CCI | | Regije razine NUTS 3 (u skladu s Uredbom (EU) br. 1059/2003, kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16RFCB001 | BE DE NL | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | DEA26 Düren |
| | | DEA28 Euskirchen |
| | | DEA29 Heinsberg |
| | | DEA2D Städteregion Aachen |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB002 | AT CZ | (Interreg VI-A) Austrija – Češka |
| | | AT121 Mostviertel-Eisenwurzen |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT314 Steyr-Kirchdorf |
| | | CZ031 Jihočeský kraj |
| | | CZ063 Kraj Vysočina |
| | | CZ064 Jihomoravský kraj |
| 2021TC16RFCB003 | AT SK | (Interreg VI-A) Slovačka – Austrija |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| 2021TC16RFCB004 | AT DE | (Interreg VI-A) Austrija – Njemačka/Bavarska |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT315 Traunviertel |
| | | AT321 Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323 Salzburg und Umgebung |
| | | AT331 Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| | | DE214 Altötting |
| | | DE215 Berchtesgadener Land |
| | | DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen |
| | | DE21D Garmisch-Partenkirchen |
| | | DE21F Miesbach |
| | | DE21G Mühldorf a. Inn |
| | | DE21K Rosenheim, Landkreis |
| | | DE21M Traunstein |
| | | DE21N Weilheim-Schongau |
| | | DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE227 Landshut, Landkreis |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22 A Rottal-Inn |
| | | DE22C Dingolfing-Landau |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27 A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| 2021TC16RFCB005 | ES PT | (Interreg VI-A) Španjolska – Portugal (POCTEP) |
| | | ES111 A Coruña |
| | | ES112 Lugo |
| | | ES113 Ourense |
| | | ES114 Pontevedra |
| | | ES148 Valladolid |
| | | ES411 Ávila |
| | | ES413 León |
| | | ES415 Salamanca |
| | | ES419 Zamora |
| | | ES431 Badajoz |
| | | ES432 Cáceres |
| | | ES612 Cádiz |
| | | ES613 Córdoba |
| | | ES615 Huelva |
| | | ES618 Sevilla |
| | | PT111 Alto Minho |
| | | PT112 Cávado |
| | | PT119 Ave |
| | | PT11 A Area Metropolitana do Porto |
| | | PT11B Alto Tâmega |
| | | PT11C Tamega e Sousa |
| | | PT11D Douro |
| | | PT11E Terras de Trás-os-Montes |
| | | PT150 Algarve |
| | | PT16B Oeste |
| | | PT16D Região de Aveiro |
| | | PT16E Região de Coimbra |
| | | PT16F Região de Leiria |
| | | PT16G Viseu Dão Lafões |
| | | PT16H Beira Baixa |
| | | PT 16I Médio Tejo |
| | | PT16J Beiras e Serra da Estrela |
| | | PT181 Alentejo litoral |
| | | PT184 Baixo Alentejo |
| | | PT186 Alto Alentejo |
| | | PT187 Alentejo Central |
| | | |
| 2021TC16RFCB006 | ES FR AD | (Interreg VI-A) Španjolska – Francuska – Andora (POCTEFA) |
| | | ES211 Araba/Alava Álava |
| | | ES212 GuipùzcoaGipuzkoa |
| | | ES213 Vizcaya/Bizkaia |
| | | ES220 Navarra |
| | | ES230 La Rioja |
| | | ES241 Huesca |
| | | ES243 Zaragoza |
| | | ES511 Barcelona |
| | | ES512 Girona |
| | | ES513 Lleida |
| | | FRI15 Pyrénées-Atlantiques |
| | | FRJ21 Ariège |
| | | FRJ23 Haute -Garonne |
| | | FRJ15 Pyrénées -Orientales |
| | | FRJ26 Hautes-Pyrénées |
| | | AD Andorra (treća zemlja) |
| 2021TC16RFCB007 | HU HR | (Interreg VI-A) Mađarska – Hrvatska |
| | | HR021 Bjelovarsko–bilogorska županija |
| | | HR022 Virovitičko–podravska županija |
| | | HR023 Požeško–slavonska županija |
| | | HR025 Osječko–baranjska županija |
| | | HR026 Vukovarsko–srijemska županija |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR063 Koprivničko–križevačka županija |
| | | HU223 Zala |
| | | HU231 Baranya |
| | | HU232 Somogy |
| 2021TC16RFCB008 | DE CZ | (Interreg VI-A) Njemačka/Bavarska – Češka |
| | | CZ031 Jihoceský kraj |
| | | CZ032 Plzeňský kraj |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22B Straubing-Bogen |
| | | DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| | | DE234 Amberg-Sulzbach |
| | | DE235 Cham |
| | | DE237 Neustadt a. d. Waldnaab |
| | | DE238 Regensburg, Landkreis |
| | | DE239 Schwandorf |
| | | DE23 A Tirschenreuth |
| | | DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt |
| | | DE244 Hof, Kreisfreie Stadt |
| | | DE246 Bayreuth, Landkreis |
| | | DE249 Hof, Landkreis |
| | | DE24 A Kronach |
| | | DE24B Kulmbach |
| | | DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| 2021TC16RFCB009 | AT HU | (Interreg VI-A) Austrija – Mađarska |
| | | AT111 Mittelburgenland |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT221 Graz |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| 2021TC16RFCB010 | DE PL | (Interreg VI-A) Njemačka/Brandenburg – Poljska |
| | | DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| | | DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40C Oder-Spree |
| | | DE40G Spree-Neiße |
| | | PL431 Gorzowski |
| | | PL432 Zielonogórski |
| 2021TC16RFCB011 | PL SK | (Interreg VI-A) Poljska – Slovačka |
| | | PL214 Krakowski |
| | | PL218 Nowosądecki |
| | | PL219 Nowotarski |
| | | PL21 A Oświęcimski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL821 Krośnieński |
| | | PL822 Przemyski |
| | | PL823 Rzeszowski |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| | | SK041 Prešovský kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB012 | DE DK LT PL SE | (Interreg VI-A) Poljska – Danska – Njemačka – Litva – Švedska (Južni Baltik) |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt |
| | | DE80M Nordwestmecklenburg |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80K Landkreis Rostock |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszaliński |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| | | PL636 Słupski |
| | | PL637 Chojnicki |
| | | PL638 Starogardzki |
| | | PL633 Trójmiejski |
| | | PL634 Gdański |
| | | PL621 Elbląski |
| | | SE212 Kronobergs län |
| | | SE213 Kalmar län |
| | | SE221 Blekinge län |
| | | SE224 Skåne län |
| 2021TC16RFCB013 | EE FI LV SE | (Interreg VI-A) Finska – Estonija – Latvija – Švedska (Središnji Baltik) |
| | | EE001 Põhja-Eesti |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | EE009 Kesk-Eesti |
| | | EE00 A Kirde-Eesti |
| | | FI1B1 Helsinki-Uusimaa |
| | | FI1C1 Varsinais-Suomi |
| | | FI1C2 Kanta-Häme |
| | | FI1C3 Päijät-Häme |
| | | FI1C4 Kymenlaakso |
| | | FI1C5 Etelä-Karjala |
| | | FI196 Satakunta |
| | | FI197 Pirkanmaa |
| | | FI200 Åland |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| | | LV009 Zemgale |
| | | SE110 Stockholms län |
| | | SE121 Uppsala län |
| | | SE122 Södermanlands län |
| | | SE123 Östergötlands län |
| | | SE124 Örebro län |
| | | SE125 Västmanlands län |
| | | SE214 Gotlands län |
| | | SE313 Gävleborgs län |
| 2021TC16RFCB014 | HU SK | (Interreg VI-A) Mađarska – Slovačka |
| | | HU110 Budapest |
| | | HU120 Pest |
| | | HU212 Komárom-Esztergom |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | | HU312 Heves |
| | | HU313 Nógrád |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK023 Nitriansky kraj |
| | | SK032 Banskobystrický kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB015 | SE NO | (Interreg VI-A) Švedska – Norveška |
| | | SE311 Värmlands län |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE232 Västra Götalands län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO082 Viken |
| 2021TC16RFCB016 | CZ DE | (Interreg VI-A) Njemačka/Saska – Češka |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | CZ042 Ústecký kraj |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| | | DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt |
| | | DED42 Erzgebirgskreis |
| | | DED43 Mittelsachsen |
| | | DED44 Vogtlandkreis |
| | | DED45 Zwickau |
| 2021TC16RFCB017 | DE PL | (Interreg VI-A) Poljska – Njemačka/Saska |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | PL432 Zielonogórski |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| 2021TC16RFCB018 | DE PL | (Interreg VI-A) Njemačka/Mecklenburg – Zapadno Pomorje/Brandenburg – Poljska |
| | | DE405 Barnim |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40I Uckermark |
| | | DE80J Mecklenburgische Seenplatte |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszalinski |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| 2021TC16RFCB019 | EL IT | (Interreg VI-A) Grčka – Italija |
| | | EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza) |
| | | EL542 Θεσπρωτία (Tesprocija) |
| | | EL543 Ιωάννινα (Janjina) |
| | | EL621 Ζάκυνθος (Zakintos) |
| | | EL622 Κέρκυρα (Krf) |
| | | EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Itaka Kefalonija) |
| | | EL624 Λευκάδα (Lefkada) |
| | | EL631 Αιτωλοακαρνανία (Etolija-Akarnija) |
| | | EL632 Αχαΐα (Ahaja) |
| | | EL633 Ηλεία (Elida) |
| | | ITF43 Taranto |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITF52 Matera |
| | | ITF61 Cosenza |
| | | ITF62 Crotone |
| | | ITF63 Catanzaro |
| | | ITF65 Reggio di Calabria |
| 2021TC16RFCB020 | BG RO | (Interreg VI-A) Rumunjska – Bugarska |
| | | BG311 Видин (Vidin) |
| | | BG312 Монтана (Montana) |
| | | BG313 Враца (Vraca) |
| | | BG314 Плевен (Pleven) |
| | | BG321 Велико Търново (Veliko Trnovo) |
| | | BG323 Русе (Ruse) |
| | | BG325 Силистра (Silistra) |
| | | BG332 Добрич (Dobrič) |
| | | RO223 Constanţa |
| | | RO312 Călăraşi |
| | | RO314 Giurgiu |
| | | RO317 Teleorman |
| | | RO411 Dolj |
| | | RO413 Mehedinţi |
| | | RO414 Olt |
| 2021TC16RFCB021 | BG EL | (Interreg VI-A) Grčka – Bugarska |
| | | BG413 Благоевград (Blagoevgrad) |
| | | BG422 Хасково (Haskovo) |
| | | BG424 Смолян (Smoljan) |
| | | BG425 Кърджали (Krdžali) |
| | | EL511 Έβρος (Evros) |
| | | EL512 Ξάνθη (Ksantija) |
| | | EL513 Ροδόπη (Rodopi) |
| | | EL514 Δράμα (Drama) |
| | | EL515 Καβάλα (Kavala) |
| | | EL522 Θεσσαλονίκη (Solun) |
| | | EL526 Σέρρες (Seres) |
| 2021TC16RFCB022 | DE NL | (Interreg VI-A) Njemačka – Nizozemska |
| | | DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt |
| | | DE942 Emden, Kreisfreie Stadt |
| | | DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt |
| | | DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt |
| | | DE946 Ammerland |
| | | DE947 Aurich |
| | | DE948 Cloppenburg |
| | | DE949 Emsland |
| | | DE94 A Friesland (DE) |
| | | DE94B Grafschaft Bentheim |
| | | DE94C Leer |
| | | DE94D Oldenburg, Landkreis |
| | | DE94E Osnabrück, Landkreis |
| | | DE94F Vechta |
| | | DE94G Wesermarsch |
| | | DE94H Wittmund |
| | | DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA1B Kleve |
| | | DEA1D Rhein-Kreis Neuss |
| | | DEA1E Viersen |
| | | DEA1F Wesel |
| | | DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA34 Borken |
| | | DEA35 Coesfeld |
| | | DEA37 Steinfurt |
| | | DEA38 Warendorf |
| | | NL111 Oost-Groningen |
| | | NL112 Delfzijl en omgeving |
| | | NL113 Overig Groningen |
| | | NL124 Noord-Friesland |
| | | NL125 Zuidwest-Friesland |
| | | NL126 Zuidoost-Friesland |
| | | NL131 Noord-Drenthe |
| | | NL132 Zuidoost-Drenthe |
| | | NL133 Zuidwest-Drenthe |
| | | NL211 Noord-Overijssel |
| | | NL212 Zuidwest-Overijssel |
| | | NL213 Twente |
| | | NL221 Veluwe |
| | | NL224 Zuidwest-Gelderland |
| | | NL225 Achterhoek |
| | | NL226 Arnhem/Nijmegen |
| | | NL230 Flevoland |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| 2021TC16RFCB023 | AT DE CH LI | (Interreg VI-A) Njemačka – Austrija – Švicarska – Lihtenštajn (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis |
| | | DE137 Tuttlingen |
| | | DE138 Konstanz |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13 A Waldshut |
| | | DE147 Bodenseekreis |
| | | DE148 Ravensburg |
| | | DE149 Sigmaringen |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27 A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Landkreis Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| | | CH033 Aargau |
| | | CH040 Zürich |
| | | CH051 Glarus |
| | | CH052 Schaffhausen |
| | | CH053 Appenzell Ausserrhoden |
| | | CH054 Appenzell Innerrhoden |
| | | CH055 St. Gallen |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH057 Thurgau |
| | | LI000 Lihtenštajn |
| 2021TC16RFCB024 | CZ PL | (Interreg VI-A) Češka – Poljska |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | CZ052 Královéhradecký kraj |
| | | CZ053 Pardubický kraj |
| | | CZ071 Olomoucký kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL227 Rybnicki |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| | | PL517 Wałbrzyski |
| | | PL518 Wrocławski |
| | | PL523 Nyski |
| | | PL524 Opolski |
| 2021TC16RFCB025 | SE NO DK | (Interreg VI-A) Švedska – Danska – Norveška (Öresund-Kattegat-Skagerrak) |
| | | SE224 Skåne län |
| | | SE231 Hallands län |
| | | SE232 Västra Götalandsregionen |
| | | NO081 Oslo |
| | | NO082 Viken |
| | | NO091 Vestfold og Telemark |
| | | NO092 Agder |
| | | DK011 Byen København |
| | | DK012 Københavns omegn |
| | | DK013 Nordsjælland |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK041 Vestjylland |
| | | DK042 Østjylland |
| | | DK050 Nordjylland |
| 2021TC16RFCB026 | LT LV | (Interreg VI-A) Latvija – Litva |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT025 Panevėžio apskritis |
| | | LT026 Šiaulių apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | LT029 Utenos apskritis |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV005 Latgale |
| | | LV009 Zemgale |
| 2021TC16RFCB027 | FI SE NO | (Interreg VI-A) Švedska – Finska – Norveška (AURORA) |
| | | FI1D5 Keski-Pohjanmaa |
| | | FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa |
| | | FI1D7 Lappi |
| | | FI194 Etelä-Pohjanmaa |
| | | FI195 Pohjanmaa |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | SE331 Västerbottens län |
| | | SE332 Norrbottens län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO071 Nordland |
| | | NO074 Troms og Finnmark |
| 2021TC16RFCB028 | SI HR | (Interreg VI-A) Slovenija – Hrvatska |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko–goranska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR050 Grad Zagreb |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR064 Krapinsko–zagorska županija |
| | | HR065 Zagrebačka županija |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI036 Posakvska (ranije Spodnjeposavska) |
| | | SI037 Jugovzhodna Slovenija |
| | | SI038 Primorsko-notranjska (ranije Notranjsko-kraška) |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| 2021TC16RFCB029 | SK CZ | (Interreg VI-A) Slovačka – Češka |
| | | CZ064 Jihomoravsky kraj |
| | | CZ072 Zlinsky kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK022 Trenčiansky kraj |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| 2021TC16RFCB030 | LT PL | (Interreg VI-A) Litva – Poljska |
| | | LT011 Vilniaus apskritis |
| | | LT021 Alytaus apskritis |
| | | LT022 Kauno apskritis |
| | | LT024 Marijampolės apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | PL623 Ełcki |
| | | PL841 Białostocki |
| | | PL843 Suwalski |
| 2021TC16RFCB031 | IT FR | (Interreg VI-A) Italija – Francuska (Maritime) |
| | | ITC31 Imperia |
| | | ITC32 Savona |
| | | ITC33 Genova |
| | | ITC34 La Spezia |
| | | ITG2D Sassari |
| | | ITG2E Nuoro |
| | | ITG2F Cagliari |
| | | ITG2G Oristano |
| | | ITG2H Sud Sardegna |
| | | ITI11 Massa-Carrara |
| | | ITI12 Lucca |
| | | ITI16 Livorno |
| | | ITI17 Pisa |
| | | ITI1 A Grosseto |
| | | FRL03 Alpes-Maritimes |
| | | FRL05 Var |
| | | FRM02 Haute-Corse |
| | | FRM01 Corse-du-Sud |
| 2021TC16RFCB032 | FR IT | (Interreg VI-A) Francuska – Italija (ALCOTRA) |
| | | FRK27 Savoie |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | FRL01 Alpes -de -Haute -Provence |
| | | FRL02 Hautes -Alpes |
| | | FRL03 Alpes -Maritimes |
| | | ITC11 Torino |
| | | ITC16 Cuneo |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC31 Imperia |
| 2021TC16RFCB033 | IT CH | (Interreg VI-A) Italija – Švicarska |
| | | ITC12 Vercelli |
| | | ITC13 Biella |
| | | ITC14 Verbano-Cusio-Ossola |
| | | ITC15 Novara |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC41 Varese |
| | | ITC42 Como |
| | | ITC43 Lecco |
| | | ITC44 Sondrio |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | CH012 Valais |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH070 Ticino |
| 2021TC16RFCB034 | IT SI | (Interreg VI-A) Italija – Slovenija |
| | | SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 GoriskaGoriška |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| 2021TC16RFCB035 | IT MT | (Interreg VI-A) Italija – Malta |
| | | ITG11 Trapani |
| | | ITG12 Palermo |
| | | ITG13 Messina |
| | | ITG14 Agrigento |
| | | ITG15 Caltanissetta |
| | | ITG16 Enna |
| | | ITG17 Catania |
| | | ITG18 Ragusa |
| | | ITG19 Siracusa |
| | | MT001 Malta |
| | | MT002 Gozo i Comino/Ghawdex u Kemmuna |
| 2021TC16RFCB036 | DE FR CH | (Interreg VI-A) Francuska – Njemačka – Švicarska (Gornja Rajna) |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DE121 Baden-Baden, Stadtkreis |
| | | DE122 Karlsruhe, Stadtkreis |
| | | DE123 Karlsruhe, Landkreis |
| | | DE124 Rastatt |
| | | DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| | | DE132 Breisgau-Hochschwarzwald |
| | | DE133 Emmendingen |
| | | DE134 Ortenaukreis |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13 A Waldshut |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3H Südliche Weinstrasse |
| | | FRF11 Bas -Rhin |
| | | FRF12 Haut -Rhin |
| | | CH023 Solothurn |
| | | CH025 Jura |
| | | CH031 Basel-Stadt |
| | | CH032 Basel-Landschaft |
| | | CH033 Aargau |
| 2021TC16RFCB037 | FR CH | (Interreg VI-A) Francuska – Švicarska |
| | | FRC21 Doubs |
| | | FRC22 Jura |
| | | FRC24 Territoire de Belfort |
| | | FRK21 Ain |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | CH011 Vaud |
| | | CH012 Valais |
| | | CH013 Genève |
| | | CH021 Bern |
| | | CH022 Fribourg |
| | | CH024 Neuchâtel |
| | | CH025 Jura |
| 2021TC16RFCB038 | IT HR | (Interreg VI-A) Italija – Hrvatska |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko–goranska županija |
| | | HR032 Ličko–senjska županija |
| | | HR033 Zadarska županija |
| | | HR034 Šibensko–kninska županija |
| | | HR035 Splitsko–dalmatinska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR037 Dubrovačko–neretvanska županija |
| | | ITF12 Teramo |
| | | ITF13 Pescara |
| | | ITF14 Chieti |
| | | ITF22 Campobasso |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH36 Padova |
| | | ITH37 Rovigo |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| | | ITH56 Ferrara |
| | | ITH57 Ravenna |
| | | ITH58 Forlì-Cesena |
| | | ITH59 Rimini |
| | | ITI31 Pesaro e Urbino |
| | | ITI32 Ancona |
| | | ITI33 Macerata |
| | | ITI34 Ascoli Piceno |
| | | ITI35 Fermo |
| | | |
| 2021TC16RFCB039 | BE FR | (Interreg VI-A) Belgija – Francuska (Wallonie-Vlaanderen-France) |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE253 Arr. Ieper |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | BE258 Arr. Veurne |
| | | BE32 A Arr. Ath |
| | | BE32B Arr. Charleroi |
| | | BE323 Arr. Mons |
| | | BE328 Arr. Mouscron |
| | | BE329 Arr. La Louvière |
| | | BE32C Arr. Soignies |
| | | BE32D Arr. Thuin |
| | | BE328 Arr. Tournai |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | BE351 Arr. Dinant |
| | | BE352 Arr. Namur |
| | | BE353 Arr. Philippeville |
| | | FRE11 Nord |
| | | FRE12 Pas-de-Calais |
| | | FRE21 Aisne |
| | | FRE22 Oise |
| | | FRE23 Somme |
| | | FRF21 Ardennes |
| | | FRF23 Marne |
| 2021TC16RFCB040 | BE DE FR LU | (Interreg VI-A) Francuska – Belgija – Njemačka – Luksemburg (Grande Région/Großregion) |
| | | BE331 Arr. Huy |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE334 Arr. Waremme |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB25 Trier-Saarburg |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3 A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DEC01 Regionalverband Saarbrücken |
| | | DEC02 Merzig-Wadern |
| | | DEC04 Saarlouis |
| | | DEC05 Saarpfalz-Kreis |
| | | DEB15 Birkenfeld |
| | | DEB22 Bernkastel-Wittlich |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3F Kaiserslautern, Landkreis |
| | | DEB3G Kusel |
| | | DEB3H Südliche Weinstraße |
| | | DEC03 Neunkirchen |
| | | DEC06 St. Wendel |
| | | FRF31 Meurthe-et-Moselle |
| | | FRF32 Meuse |
| | | FRF33 Moselle |
| | | LU000 Luxembourg |
| 2021TC16RFCB041 | BE NL | (Interreg VI-A) Belgija – Nizozemska (Vlaanderen-Nederland) |
| | | BE211 Arr. Antwerpen |
| | | BE212 Arr. Mechelen |
| | | BE213 Arr. Turnhout |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE231 Arr. Aalst |
| | | BE232 Arr. Dendermonde |
| | | BE233 Arr. Eeklo |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE236 Arr. Sint-Niklaas |
| | | BE242 Arr. Leuven |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen |
| | | NL342 Overig Zeeland |
| | | NL411 West-Noord-Brabant |
| | | NL412 Midden-Noord-Brabant |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB042 | RO HU | (Interreg VI-A) Rumunjska – Mađarska |
| | | HU321 Hajdú-Bihar |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | HU332 Békés |
| | | HU333 Csongrád |
| | | RO111 Bihor |
| | | RO115 Satu Mare |
| | | RO421 Arad |
| | | RO424 Timiş |
| 2021TC16RFCB043 | EE LV | (Interreg VI-A) Estonija – Latvija |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| 2021TC16RFCB044 | IT AT | (Interreg VI-A) Italija – Austrija |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213: Unterkärnten |
| | | AT321: Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323: Salzburg und Umgebung |
| | | AT331: Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | ITH32: Vicenza |
| | | ITH33 Belluno |
| | | ITH34: Treviso |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43: Gorizia |
| | | ITH44: Trieste |
| 2021TC16RFCB045 | SI HU | (Interreg VI-A) Slovenija – Mađarska |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| 2021TC16RFCB046 | SI AT | (Interreg VI-A) Slovenija – Austrija |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213 Unterkärnten |
| | | AT221 Graz |
| | | AT223 Östliche Obersteiermark |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | AT225 West- und Südsteiermark |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI033 Koroška |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 Goriška |
| 2021TC16RFCB047 | EL CY | (Interreg VI-A) Grčka – Cipar |
| | | CY000 Κύπρος (Cipar) |
| | | EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lezbos, Limnos) |
| | | EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikarija, Samos) |
| | | EL413 Χίος (Hij) |
| | | EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalimnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos) |
| | | EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| | | EL431 Ηράκλειο (Irakleio) |
| | | EL432 Λασίθι (Lasithi) |
| | | EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο) |
| | | EL434 Χανιά (Chania) |
| 2021TC16RFCB048 | DE DK | (Interreg VI-A) Njemačka – Danska |
| | | DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF07 Nordfriesland |
| | | DEF08 Ostholstein |
| | | DEF0 A Plön |
| | | DEF0B Rendsburg-Eckernförde |
| | | DEF0C Schleswig-Flensburg |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK031 Fyn |
| | | DK032 Sydjylland |
| | | |
| 2014TC16RFPC001 | IE UK | (Interreg VI-A) PEACE PLUS Irska – Sjeverna Irska/Ujedinjena Kraljevina |
| | | IE041 Border |
| | | IE062 Mid-East |
| | | UKN06 Belfast |
| | | UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon |
| | | UKN08 Newry, Mourne and Down |
| | | UKN09 Ards and North Down |
| | | UKN0 A Derry City and Strabane |
| | | UKN0B Mid Ulster |
| | | UKN0C Causeway Coast and Glens |
| | | UKN0D Antrim and Newtownabbey |
| | | UKN0E Lisburn and Castlereagh |
| | | UKN0F Mid and East Antrim |
| | | UKN0G Fermanagh and Omagh |

Programi Interrega za unutarnju prekograničnu suradnju

CCI

Regije razine NUTS 3 (u skladu s Uredbom (EU) br. 1059/2003, kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EU) 2019/1755)

2021TC16RFCB001

BE DE NL

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

BE223 Arr. Tongeren

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE332 Arr. Liège

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft

DEA26 Düren

DEA28 Euskirchen

DEA29 Heinsberg

DEA2D Städteregion Aachen

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB24 Vulkaneifel

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB002

AT CZ

(Interreg VI-A) Austrija – Češka

AT121 Mostviertel-Eisenwurzen

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT130 Wien

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT314 Steyr-Kirchdorf

CZ031 Jihočeský kraj

CZ063 Kraj Vysočina

CZ064 Jihomoravský kraj

2021TC16RFCB003

AT SK

(Interreg VI-A) Slovačka – Austrija

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

AT112 Nordburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

2021TC16RFCB004

AT DE

(Interreg VI-A) Austrija – Njemačka/Bavarska

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT315 Traunviertel

AT321 Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323 Salzburg und Umgebung

AT331 Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214 Altötting

DE215 Berchtesgadener Land

DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D Garmisch-Partenkirchen

DE21F Miesbach

DE21G Mühldorf a. Inn

DE21K Rosenheim, Landkreis

DE21M Traunstein

DE21N Weilheim-Schongau

DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE227 Landshut, Landkreis

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22 A Rottal-Inn

DE22C Dingolfing-Landau

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27 A Lindau (Bodensee)

DE27B Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

2021TC16RFCB005

ES PT

(Interreg VI-A) Španjolska – Portugal (POCTEP)

ES111 A Coruña

ES112 Lugo

ES113 Ourense

ES114 Pontevedra

ES148 Valladolid

ES411 Ávila

ES413 León

ES415 Salamanca

ES419 Zamora

ES431 Badajoz

ES432 Cáceres

ES612 Cádiz

ES613 Córdoba

ES615 Huelva

ES618 Sevilla

PT111 Alto Minho

PT112 Cávado

PT119 Ave

PT11 A Area Metropolitana do Porto

PT11B Alto Tâmega

PT11C Tamega e Sousa

PT11D Douro

PT11E Terras de Trás-os-Montes

PT150 Algarve

PT16B Oeste

PT16D Região de Aveiro

PT16E Região de Coimbra

PT16F Região de Leiria

PT16G Viseu Dão Lafões

PT16H Beira Baixa

PT 16I Médio Tejo

PT16J Beiras e Serra da Estrela

PT181 Alentejo litoral

PT184 Baixo Alentejo

PT186 Alto Alentejo

PT187 Alentejo Central

2021TC16RFCB006

ES FR AD

(Interreg VI-A) Španjolska – Francuska – Andora (POCTEFA)

ES211 Araba/Alava Álava

ES212 GuipùzcoaGipuzkoa

ES213 Vizcaya/Bizkaia

ES220 Navarra

ES230 La Rioja

ES241 Huesca

ES243 Zaragoza

ES511 Barcelona

ES512 Girona

ES513 Lleida

FRI15 Pyrénées-Atlantiques

FRJ21 Ariège

FRJ23 Haute -Garonne

FRJ15 Pyrénées -Orientales

FRJ26 Hautes-Pyrénées

AD Andorra (treća zemlja)

2021TC16RFCB007

HU HR

(Interreg VI-A) Mađarska – Hrvatska

HR021 Bjelovarsko–bilogorska županija

HR022 Virovitičko–podravska županija

HR023 Požeško–slavonska županija

HR025 Osječko–baranjska županija

HR026 Vukovarsko–srijemska županija

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR063 Koprivničko–križevačka županija

HU223 Zala

HU231 Baranya

HU232 Somogy

2021TC16RFCB008

DE CZ

(Interreg VI-A) Njemačka/Bavarska – Češka

CZ031 Jihoceský kraj

CZ032 Plzeňský kraj

CZ041 Karlovarský kraj

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22B Straubing-Bogen

DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt

DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt

DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE234 Amberg-Sulzbach

DE235 Cham

DE237 Neustadt a. d. Waldnaab

DE238 Regensburg, Landkreis

DE239 Schwandorf

DE23 A Tirschenreuth

DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt

DE244 Hof, Kreisfreie Stadt

DE246 Bayreuth, Landkreis

DE249 Hof, Landkreis

DE24 A Kronach

DE24B Kulmbach

DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge

2021TC16RFCB009

AT HU

(Interreg VI-A) Austrija – Mađarska

AT111 Mittelburgenland

AT112 Nordburgenland

AT113 Südburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

AT221 Graz

AT224 Oststeiermark

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU222 Vas

HU223 Zala

2021TC16RFCB010

DE PL

(Interreg VI-A) Njemačka/Brandenburg – Poljska

DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE409 Märkisch-Oderland

DE40C Oder-Spree

DE40G Spree-Neiße

PL431 Gorzowski

PL432 Zielonogórski

2021TC16RFCB011

PL SK

(Interreg VI-A) Poljska – Slovačka

PL214 Krakowski

PL218 Nowosądecki

PL219 Nowotarski

PL21 A Oświęcimski

PL225 Bielski

PL22C Tyski

PL821 Krośnieński

PL822 Przemyski

PL823 Rzeszowski

SK031 Žilinský kraj

SK041 Prešovský kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB012

DE DK LT PL SE

(Interreg VI-A) Poljska – Danska – Njemačka – Litva – Švedska (Južni Baltik)

DE80N Vorpommern-Greifswald

DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80M Nordwestmecklenburg

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80K Landkreis Rostock

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

LT023 Klaipėdos apskritis

LT027 Tauragės apskritis

LT028 Telšių apskritis

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszaliński

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

PL636 Słupski

PL637 Chojnicki

PL638 Starogardzki

PL633 Trójmiejski

PL634 Gdański

PL621 Elbląski

SE212 Kronobergs län

SE213 Kalmar län

SE221 Blekinge län

SE224 Skåne län

2021TC16RFCB013

EE FI LV SE

(Interreg VI-A) Finska – Estonija – Latvija – Švedska (Središnji Baltik)

EE001 Põhja-Eesti

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

EE009 Kesk-Eesti

EE00 A Kirde-Eesti

FI1B1 Helsinki-Uusimaa

FI1C1 Varsinais-Suomi

FI1C2 Kanta-Häme

FI1C3 Päijät-Häme

FI1C4 Kymenlaakso

FI1C5 Etelä-Karjala

FI196 Satakunta

FI197 Pirkanmaa

FI200 Åland

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

LV009 Zemgale

SE110 Stockholms län

SE121 Uppsala län

SE122 Södermanlands län

SE123 Östergötlands län

SE124 Örebro län

SE125 Västmanlands län

SE214 Gotlands län

SE313 Gävleborgs län

2021TC16RFCB014

HU SK

(Interreg VI-A) Mađarska – Slovačka

HU110 Budapest

HU120 Pest

HU212 Komárom-Esztergom

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén

HU312 Heves

HU313 Nógrád

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK023 Nitriansky kraj

SK032 Banskobystrický kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB015

SE NO

(Interreg VI-A) Švedska – Norveška

SE311 Värmlands län

SE312 Dalarnas län

SE232 Västra Götalands län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO082 Viken

2021TC16RFCB016

CZ DE

(Interreg VI-A) Njemačka/Saska – Češka

CZ041 Karlovarský kraj

CZ042 Ústecký kraj

CZ051 Liberecký kraj

DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt

DED42 Erzgebirgskreis

DED43 Mittelsachsen

DED44 Vogtlandkreis

DED45 Zwickau

2021TC16RFCB017

DE PL

(Interreg VI-A) Poljska – Njemačka/Saska

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

PL432 Zielonogórski

PL515 Jeleniogórski

2021TC16RFCB018

DE PL

(Interreg VI-A) Njemačka/Mecklenburg – Zapadno Pomorje/Brandenburg – Poljska

DE405 Barnim

DE409 Märkisch-Oderland

DE40I Uckermark

DE80J Mecklenburgische Seenplatte

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80N Vorpommern-Greifswald

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszalinski

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

2021TC16RFCB019

EL IT

(Interreg VI-A) Grčka – Italija

EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza)

EL542 Θεσπρωτία (Tesprocija)

EL543 Ιωάννινα (Janjina)

EL621 Ζάκυνθος (Zakintos)

EL622 Κέρκυρα (Krf)

EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Itaka Kefalonija)

EL624 Λευκάδα (Lefkada)

EL631 Αιτωλοακαρνανία (Etolija-Akarnija)

EL632 Αχαΐα (Ahaja)

EL633 Ηλεία (Elida)

ITF43 Taranto

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITF52 Matera

ITF61 Cosenza

ITF62 Crotone

ITF63 Catanzaro

ITF65 Reggio di Calabria

2021TC16RFCB020

BG RO

(Interreg VI-A) Rumunjska – Bugarska

BG311 Видин (Vidin)

BG312 Монтана (Montana)

BG313 Враца (Vraca)

BG314 Плевен (Pleven)

BG321 Велико Търново (Veliko Trnovo)

BG323 Русе (Ruse)

BG325 Силистра (Silistra)

BG332 Добрич (Dobrič)

RO223 Constanţa

RO312 Călăraşi

RO314 Giurgiu

RO317 Teleorman

RO411 Dolj

RO413 Mehedinţi

RO414 Olt

2021TC16RFCB021

BG EL

(Interreg VI-A) Grčka – Bugarska

BG413 Благоевград (Blagoevgrad)

BG422 Хасково (Haskovo)

BG424 Смолян (Smoljan)

BG425 Кърджали (Krdžali)

EL511 Έβρος (Evros)

EL512 Ξάνθη (Ksantija)

EL513 Ροδόπη (Rodopi)

EL514 Δράμα (Drama)

EL515 Καβάλα (Kavala)

EL522 Θεσσαλονίκη (Solun)

EL526 Σέρρες (Seres)

2021TC16RFCB022

DE NL

(Interreg VI-A) Njemačka – Nizozemska

DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt

DE942 Emden, Kreisfreie Stadt

DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt

DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt

DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt

DE946 Ammerland

DE947 Aurich

DE948 Cloppenburg

DE949 Emsland

DE94 A Friesland (DE)

DE94B Grafschaft Bentheim

DE94C Leer

DE94D Oldenburg, Landkreis

DE94E Osnabrück, Landkreis

DE94F Vechta

DE94G Wesermarsch

DE94H Wittmund

DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt

DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt

DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt

DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B Kleve

DEA1D Rhein-Kreis Neuss

DEA1E Viersen

DEA1F Wesel

DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt

DEA34 Borken

DEA35 Coesfeld

DEA37 Steinfurt

DEA38 Warendorf

NL111 Oost-Groningen

NL112 Delfzijl en omgeving

NL113 Overig Groningen

NL124 Noord-Friesland

NL125 Zuidwest-Friesland

NL126 Zuidoost-Friesland

NL131 Noord-Drenthe

NL132 Zuidoost-Drenthe

NL133 Zuidwest-Drenthe

NL211 Noord-Overijssel

NL212 Zuidwest-Overijssel

NL213 Twente

NL221 Veluwe

NL224 Zuidwest-Gelderland

NL225 Achterhoek

NL226 Arnhem/Nijmegen

NL230 Flevoland

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

2021TC16RFCB023

AT DE CH LI

(Interreg VI-A) Njemačka – Austrija – Švicarska – Lihtenštajn (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis

DE137 Tuttlingen

DE138 Konstanz

DE139 Lörrach

DE13 A Waldshut

DE147 Bodenseekreis

DE148 Ravensburg

DE149 Sigmaringen

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27 A Lindau (Bodensee)

DE27B Landkreis Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

CH033 Aargau

CH040 Zürich

CH051 Glarus

CH052 Schaffhausen

CH053 Appenzell Ausserrhoden

CH054 Appenzell Innerrhoden

CH055 St. Gallen

CH056 Graubünden

CH057 Thurgau

LI000 Lihtenštajn

2021TC16RFCB024

CZ PL

(Interreg VI-A) Češka – Poljska

CZ051 Liberecký kraj

CZ052 Královéhradecký kraj

CZ053 Pardubický kraj

CZ071 Olomoucký kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

PL22C Tyski

PL225 Bielski

PL227 Rybnicki

PL515 Jeleniogórski

PL517 Wałbrzyski

PL518 Wrocławski

PL523 Nyski

PL524 Opolski

2021TC16RFCB025

SE NO DK

(Interreg VI-A) Švedska – Danska – Norveška (Öresund-Kattegat-Skagerrak)

SE224 Skåne län

SE231 Hallands län

SE232 Västra Götalandsregionen

NO081 Oslo

NO082 Viken

NO091 Vestfold og Telemark

NO092 Agder

DK011 Byen København

DK012 Københavns omegn

DK013 Nordsjælland

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK041 Vestjylland

DK042 Østjylland

DK050 Nordjylland

2021TC16RFCB026

LT LV

(Interreg VI-A) Latvija – Litva

LT023 Klaipėdos apskritis

LT025 Panevėžio apskritis

LT026 Šiaulių apskritis

LT028 Telšių apskritis

LT029 Utenos apskritis

LV003 Kurzeme

LV005 Latgale

LV009 Zemgale

2021TC16RFCB027

FI SE NO

(Interreg VI-A) Švedska – Finska – Norveška (AURORA)

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

FI1D7 Lappi

FI194 Etelä-Pohjanmaa

FI195 Pohjanmaa

SE312 Dalarnas län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

SE331 Västerbottens län

SE332 Norrbottens län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO071 Nordland

NO074 Troms og Finnmark

2021TC16RFCB028

SI HR

(Interreg VI-A) Slovenija – Hrvatska

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko–goranska županija

HR036 Istarska županija

HR050 Grad Zagreb

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR064 Krapinsko–zagorska županija

HR065 Zagrebačka županija

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI036 Posakvska (ranije Spodnjeposavska)

SI037 Jugovzhodna Slovenija

SI038 Primorsko-notranjska (ranije Notranjsko-kraška)

SI041 Osrednjeslovenska

SI044 Obalno-kraška

2021TC16RFCB029

SK CZ

(Interreg VI-A) Slovačka – Češka

CZ064 Jihomoravsky kraj

CZ072 Zlinsky kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK022 Trenčiansky kraj

SK031 Žilinský kraj

2021TC16RFCB030

LT PL

(Interreg VI-A) Litva – Poljska

LT011 Vilniaus apskritis

LT021 Alytaus apskritis

LT022 Kauno apskritis

LT024 Marijampolės apskritis

LT027 Tauragės apskritis

PL623 Ełcki

PL841 Białostocki

PL843 Suwalski

2021TC16RFCB031

IT FR

(Interreg VI-A) Italija – Francuska (Maritime)

ITC31 Imperia

ITC32 Savona

ITC33 Genova

ITC34 La Spezia

ITG2D Sassari

ITG2E Nuoro

ITG2F Cagliari

ITG2G Oristano

ITG2H Sud Sardegna

ITI11 Massa-Carrara

ITI12 Lucca

ITI16 Livorno

ITI17 Pisa

ITI1 A Grosseto

FRL03 Alpes-Maritimes

FRL05 Var

FRM02 Haute-Corse

FRM01 Corse-du-Sud

2021TC16RFCB032

FR IT

(Interreg VI-A) Francuska – Italija (ALCOTRA)

FRK27 Savoie

FRK28 Haute-Savoie

FRL01 Alpes -de -Haute -Provence

FRL02 Hautes -Alpes

FRL03 Alpes -Maritimes

ITC11 Torino

ITC16 Cuneo

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31 Imperia

2021TC16RFCB033

IT CH

(Interreg VI-A) Italija – Švicarska

ITC12 Vercelli

ITC13 Biella

ITC14 Verbano-Cusio-Ossola

ITC15 Novara

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC41 Varese

ITC42 Como

ITC43 Lecco

ITC44 Sondrio

ITH10 Bolzano-Bozen

CH012 Valais

CH056 Graubünden

CH070 Ticino

2021TC16RFCB034

IT SI

(Interreg VI-A) Italija – Slovenija

SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska

SI042 Gorenjska

SI043 GoriskaGoriška

SI044 Obalno-kraška

SI041 Osrednjeslovenska

ITH35 Venezia

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

2021TC16RFCB035

IT MT

(Interreg VI-A) Italija – Malta

ITG11 Trapani

ITG12 Palermo

ITG13 Messina

ITG14 Agrigento

ITG15 Caltanissetta

ITG16 Enna

ITG17 Catania

ITG18 Ragusa

ITG19 Siracusa

MT001 Malta

MT002 Gozo i Comino/Ghawdex u Kemmuna

2021TC16RFCB036

DE FR CH

(Interreg VI-A) Francuska – Njemačka – Švicarska (Gornja Rajna)

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DE121 Baden-Baden, Stadtkreis

DE122 Karlsruhe, Stadtkreis

DE123 Karlsruhe, Landkreis

DE124 Rastatt

DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132 Breisgau-Hochschwarzwald

DE133 Emmendingen

DE134 Ortenaukreis

DE139 Lörrach

DE13 A Waldshut

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3H Südliche Weinstrasse

FRF11 Bas -Rhin

FRF12 Haut -Rhin

CH023 Solothurn

CH025 Jura

CH031 Basel-Stadt

CH032 Basel-Landschaft

CH033 Aargau

2021TC16RFCB037

FR CH

(Interreg VI-A) Francuska – Švicarska

FRC21 Doubs

FRC22 Jura

FRC24 Territoire de Belfort

FRK21 Ain

FRK28 Haute-Savoie

CH011 Vaud

CH012 Valais

CH013 Genève

CH021 Bern

CH022 Fribourg

CH024 Neuchâtel

CH025 Jura

2021TC16RFCB038

IT HR

(Interreg VI-A) Italija – Hrvatska

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko–goranska županija

HR032 Ličko–senjska županija

HR033 Zadarska županija

HR034 Šibensko–kninska županija

HR035 Splitsko–dalmatinska županija

HR036 Istarska županija

HR037 Dubrovačko–neretvanska županija

ITF12 Teramo

ITF13 Pescara

ITF14 Chieti

ITF22 Campobasso

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITH35 Venezia

ITH36 Padova

ITH37 Rovigo

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

ITH56 Ferrara

ITH57 Ravenna

ITH58 Forlì-Cesena

ITH59 Rimini

ITI31 Pesaro e Urbino

ITI32 Ancona

ITI33 Macerata

ITI34 Ascoli Piceno

ITI35 Fermo

2021TC16RFCB039

BE FR

(Interreg VI-A) Belgija – Francuska (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE253 Arr. Ieper

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

BE258 Arr. Veurne

BE32 A Arr. Ath

BE32B Arr. Charleroi

BE323 Arr. Mons

BE328 Arr. Mouscron

BE329 Arr. La Louvière

BE32C Arr. Soignies

BE32D Arr. Thuin

BE328 Arr. Tournai

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

BE351 Arr. Dinant

BE352 Arr. Namur

BE353 Arr. Philippeville

FRE11 Nord

FRE12 Pas-de-Calais

FRE21 Aisne

FRE22 Oise

FRE23 Somme

FRF21 Ardennes

FRF23 Marne

2021TC16RFCB040

BE DE FR LU

(Interreg VI-A) Francuska – Belgija – Njemačka – Luksemburg (Grande Région/Großregion)

BE331 Arr. Huy

BE332 Arr. Liège

BE334 Arr. Waremme

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25 Trier-Saarburg

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3 A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DEC01 Regionalverband Saarbrücken

DEC02 Merzig-Wadern

DEC04 Saarlouis

DEC05 Saarpfalz-Kreis

DEB15 Birkenfeld

DEB22 Bernkastel-Wittlich

DEB24 Vulkaneifel

DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3F Kaiserslautern, Landkreis

DEB3G Kusel

DEB3H Südliche Weinstraße

DEC03 Neunkirchen

DEC06 St. Wendel

FRF31 Meurthe-et-Moselle

FRF32 Meuse

FRF33 Moselle

LU000 Luxembourg

2021TC16RFCB041

BE NL

(Interreg VI-A) Belgija – Nizozemska (Vlaanderen-Nederland)

BE211 Arr. Antwerpen

BE212 Arr. Mechelen

BE213 Arr. Turnhout

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE223 Arr. Tongeren

BE231 Arr. Aalst

BE232 Arr. Dendermonde

BE233 Arr. Eeklo

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE236 Arr. Sint-Niklaas

BE242 Arr. Leuven

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342 Overig Zeeland

NL411 West-Noord-Brabant

NL412 Midden-Noord-Brabant

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB042

RO HU

(Interreg VI-A) Rumunjska – Mađarska

HU321 Hajdú-Bihar

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU332 Békés

HU333 Csongrád

RO111 Bihor

RO115 Satu Mare

RO421 Arad

RO424 Timiş

2021TC16RFCB043

EE LV

(Interreg VI-A) Estonija – Latvija

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

2021TC16RFCB044

IT AT

(Interreg VI-A) Italija – Austrija

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213: Unterkärnten

AT321: Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323: Salzburg und Umgebung

AT331: Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

ITH10 Bolzano-Bozen

ITH32: Vicenza

ITH33 Belluno

ITH34: Treviso

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43: Gorizia

ITH44: Trieste

2021TC16RFCB045

SI HU

(Interreg VI-A) Slovenija – Mađarska

HU222 Vas

HU223 Zala

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

2021TC16RFCB046

SI AT

(Interreg VI-A) Slovenija – Austrija

AT113 Südburgenland

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213 Unterkärnten

AT221 Graz

AT223 Östliche Obersteiermark

AT224 Oststeiermark

AT225 West- und Südsteiermark

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI033 Koroška

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI041 Osrednjeslovenska

SI042 Gorenjska

SI043 Goriška

2021TC16RFCB047

EL CY

(Interreg VI-A) Grčka – Cipar

CY000 Κύπρος (Cipar)

EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lezbos, Limnos)

EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikarija, Samos)

EL413 Χίος (Hij)

EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalimnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos)

EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL431 Ηράκλειο (Irakleio)

EL432 Λασίθι (Lasithi)

EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο)

EL434 Χανιά (Chania)

2021TC16RFCB048

DE DK

(Interreg VI-A) Njemačka – Danska

DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt

DEF07 Nordfriesland

DEF08 Ostholstein

DEF0 A Plön

DEF0B Rendsburg-Eckernförde

DEF0C Schleswig-Flensburg

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK031 Fyn

DK032 Sydjylland

2014TC16RFPC001

IE UK

(Interreg VI-A) PEACE PLUS Irska – Sjeverna Irska/Ujedinjena Kraljevina

IE041 Border

IE062 Mid-East

UKN06 Belfast

UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon

UKN08 Newry, Mourne and Down

UKN09 Ards and North Down

UKN0 A Derry City and Strabane

UKN0B Mid Ulster

UKN0C Causeway Coast and Glens

UKN0D Antrim and Newtownabbey

UKN0E Lisburn and Castlereagh

UKN0F Mid and East Antrim

UKN0G Fermanagh and Omagh

| Programi Interrega A IPA III CBC (IPA III CBC) |
| --- |
| CCI | | Regije razine NUTS 3 (u skladu s Uredbom (EU) br. 1059/2003, kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16IPCB001 | HU RS | (Interreg VI-A) IPA Mađarska Srbija |
| | HU331 | Bács-Kiskun |
| | HU333 | Csongrád |
| | RS121 | Zapadnobački okrug |
| | RS122 | Južnobanatski okrug |
| | RS123 | Južnobački okrug |
| | RS124 | Sjevernobanatski okrug |
| | RS125 | Sjevernobački okrug |
| | RS126 | Središnji banatski okrug |
| | RS127 | Srijemski okrug |
| | | |
| 2021TC16IPCB002 | RO RS | (Interreg VI-A) IPA Rumunjska Srbija |
| | RO413 | Mehedinți |
| | RO422 | Caraș-Severin |
| | RO424 | Timiș |
| | RS122 | Južnobanatski okrug |
| | RS124 | Sjevernobanatski okrug |
| | RS126 | Središnji banatski okrug |
| | RS221 | Borski okrug |
| | RS222 | Braničevski okrug |
| | RS227 | Podunavski okrug |
| | | |
| 2021TC16IPCB003 | HR RS | (Interreg VI-A) IPA Hrvatska Srbija |
| | HR023 | Požeško–slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko–posavska županija |
| | HR025 | Osječko–baranjska županija |
| | HR026 | Vukovarsko–srijemska županija |
| | RS121 | Zapadnobački okrug |
| | RS123 | Južnobački okrug |
| | RS125 | Sjevernobački okrug |
| | RS127 | Srijemski okrug |
| | RS213 | Mačvanski okrug |
| | | |
| 2021TC16IPCB004 | HR BA ME | (Interreg VI-A) IPA Hrvatska Bosna i Hercegovina Crna Gora |
| | HR021 | Bjelovarsko–bilogorska županija |
| | HR023 | Požeško–slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko–posavska županija |
| | HR026 | Vukovarsko–srijemska županija |
| | HR027 | Karlovačka županija |
| | HR028 | Sisačko–moslavačka županija |
| | HR032 | Ličko–senjska županija |
| | HR033 | Zadarska županija |
| | HR034 | Šibensko–kninska županija |
| | HR035 | Splitsko–dalmatinska županija |
| | HR037 | Dubrovačko–neretvanska županija |
| | HR065 | Zagrebačka županija |
| | ME | Crna Gora |
| | BA | Okrug Brčko |
| | BA | Republika Srpska |
| | BA | Unsko–sanski kanton |
| | BA | Posavski kanton |
| | BA | Tuzlanski kanton |
| | BA | Zeničko–dobojski kanton |
| | BA | Srednjobosanski kanton |
| | BA | Zapadnohercegovački kanton |
| | BA | Hercegovačko–neretvanski kanton |
| | BA | Kanton 10 |
| | | |
| 2021TC16IPCB005 | BG TR | (Interreg VI-A) IPA Bugarska Turska |
| | BG341 | Бургас/Burgas |
| | BG343 | Ямбол/Jambol |
| | BG422 | Хасково/Haskovo |
| | TR212 | Edirne |
| | TR213 | Kırklareli |
| | | |
| 2021TC16IPCB006 | BG MK | (Interreg VI-A) IPA Bugarska Sjeverna Makedonija |
| | BG413 | Благоевград/Blagoevgrad |
| | BG415 | Кюстендил/Ćustendil |
| | MK002 | Istočna regija |
| | MK004 | Jugoistok |
| | MK007 | Sjeveroistok |
| | | |
| 2021TC16IPCB007 | BG RS | (Interreg VI-A) IPA Bugarska Srbija |
| | BG311 | Видин/Vidin |
| | BG312 | Монтана/Montana |
| | BG313 | Враца/Vraca |
| | BG412 | София/Sofija |
| | BG414 | Перник/Pernik |
| | BG415 | Кюстендил/Ćustendil |
| | RS221 | Borski okrug |
| | RS223 | Zaječarski okrug |
| | RS224 | Jablanički okrug |
| | RS225 | Nišavski okrug |
| | RS226 | Pirotski okrug |
| | RS228 | Pčinjski okrug |
| | RS229 | Toplički okrug |
| | | |
| 2021TC16IPCB008 | IT AL ME | (Interreg VI-A) IPA Italija Albanija Crna Gora (Južni Jadran) |
| | ITF21 | Isernia |
| | ITF22 | Campobasso |
| | ITF43 | Taranto |
| | ITF44 | Brindisi |
| | ITF45 | Lecce |
| | ITF46 | Foggia |
| | ITF47 | Bari |
| | ITF48 | Barletta-Andria-Trani |
| | ME | Crna Gora |
| | AL | Albanija |
| | | |
| 2021TC16IPCB009 | EL MK | (Interreg VI-A) IPA Grčka Sjeverna Makedonija |
| | EL522 | Θεσσαλονίκη/Solun |
| | EL523 | Κιλκίς/Kilkis |
| | EL524 | Πέλλα/Pella |
| | EL526 | Σέρρες/Seres |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | MK001 | Vardar |
| | MK003 | Jugozapad |
| | MK004 | Jugoistok |
| | MK005 | Pelagonija |
| | | |
| 2021TC16IPCB010 | EL AL | (Interreg VI-A) IPA Grčka Albanija |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL532 | Καστοριά/Kastoria |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | EL541 | Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza |
| | EL542 | Θεσπρωτία/Tesprocija |
| | EL543 | Ιωάννινα/Janjina |
| | EL621 | Ζάκυνθος/Zakintos |
| | EL622 | Κέρκυρα/Krf |
| | EL623 | Ιθάκη, Κεφαλληνία/Itaka, Kefalonija |
| | EL624 | Λευκάδα/Lefkada |
| | AL031 | Berat |
| | AL032f | Fier |
| | AL033 | Gjirokastër |
| | AL034 | Korçë |
| | AL035 | Vlorë |

Programi Interrega A IPA III CBC (IPA III CBC)

CCI

Regije razine NUTS 3 (u skladu s Uredbom (EU) br. 1059/2003, kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EU) 2019/1755)

2021TC16IPCB001

HU RS

(Interreg VI-A) IPA Mađarska Srbija

HU331

Bács-Kiskun

HU333

Csongrád

RS121

Zapadnobački okrug

RS122

Južnobanatski okrug

RS123

Južnobački okrug

RS124

Sjevernobanatski okrug

RS125

Sjevernobački okrug

RS126

Središnji banatski okrug

RS127

Srijemski okrug

2021TC16IPCB002

RO RS

(Interreg VI-A) IPA Rumunjska Srbija

RO413

Mehedinți

RO422

Caraș-Severin

RO424

Timiș

RS122

Južnobanatski okrug

RS124

Sjevernobanatski okrug

RS126

Središnji banatski okrug

RS221

Borski okrug

RS222

Braničevski okrug

RS227

Podunavski okrug

2021TC16IPCB003

HR RS

(Interreg VI-A) IPA Hrvatska Srbija

HR023

Požeško–slavonska županija

HR024

Brodsko–posavska županija

HR025

Osječko–baranjska županija

HR026

Vukovarsko–srijemska županija

RS121

Zapadnobački okrug

RS123

Južnobački okrug

RS125

Sjevernobački okrug

RS127

Srijemski okrug

RS213

Mačvanski okrug

2021TC16IPCB004

HR BA ME

(Interreg VI-A) IPA Hrvatska Bosna i Hercegovina Crna Gora

HR021

Bjelovarsko–bilogorska županija

HR023

Požeško–slavonska županija

HR024

Brodsko–posavska županija

HR026

Vukovarsko–srijemska županija

HR027

Karlovačka županija

HR028

Sisačko–moslavačka županija

HR032

Ličko–senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko–kninska županija

HR035

Splitsko–dalmatinska županija

HR037

Dubrovačko–neretvanska županija

HR065

Zagrebačka županija

ME

Crna Gora

BA

Okrug Brčko

BA

Republika Srpska

BA

Unsko–sanski kanton

BA

Posavski kanton

BA

Tuzlanski kanton

BA

Zeničko–dobojski kanton

BA

Srednjobosanski kanton

BA

Zapadnohercegovački kanton

BA

Hercegovačko–neretvanski kanton

BA

Kanton 10

2021TC16IPCB005

BG TR

(Interreg VI-A) IPA Bugarska Turska

BG341

Бургас/Burgas

BG343

Ямбол/Jambol

BG422

Хасково/Haskovo

TR212

Edirne

TR213

Kırklareli

2021TC16IPCB006

BG MK

(Interreg VI-A) IPA Bugarska Sjeverna Makedonija

BG413

Благоевград/Blagoevgrad

BG415

Кюстендил/Ćustendil

MK002

Istočna regija

MK004

Jugoistok

MK007

Sjeveroistok

2021TC16IPCB007

BG RS

(Interreg VI-A) IPA Bugarska Srbija

BG311

Видин/Vidin

BG312

Монтана/Montana

BG313

Враца/Vraca

BG412

София/Sofija

BG414

Перник/Pernik

BG415

Кюстендил/Ćustendil

RS221

Borski okrug

RS223

Zaječarski okrug

RS224

Jablanički okrug

RS225

Nišavski okrug

RS226

Pirotski okrug

RS228

Pčinjski okrug

RS229

Toplički okrug

2021TC16IPCB008

IT AL ME

(Interreg VI-A) IPA Italija Albanija Crna Gora (Južni Jadran)

ITF21

Isernia

ITF22

Campobasso

ITF43

Taranto

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITF48

Barletta-Andria-Trani

ME

Crna Gora

AL

Albanija

2021TC16IPCB009

EL MK

(Interreg VI-A) IPA Grčka Sjeverna Makedonija

EL522

Θεσσαλονίκη/Solun

EL523

Κιλκίς/Kilkis

EL524

Πέλλα/Pella

EL526

Σέρρες/Seres

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL533

Φλώρινα/Florina

MK001

Vardar

MK003

Jugozapad

MK004

Jugoistok

MK005

Pelagonija

2021TC16IPCB010

EL AL

(Interreg VI-A) IPA Grčka Albanija

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL532

Καστοριά/Kastoria

EL533

Φλώρινα/Florina

EL541

Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza

EL542

Θεσπρωτία/Tesprocija

EL543

Ιωάννινα/Janjina

EL621

Ζάκυνθος/Zakintos

EL622

Κέρκυρα/Krf

EL623

Ιθάκη, Κεφαλληνία/Itaka, Kefalonija

EL624

Λευκάδα/Lefkada

AL031

Berat

AL032f

Fier

AL033

Gjirokastër

AL034

Korçë

AL035

Vlorë

| Programi Interrega A NEXT (NDICI-CBC) |
| --- |
| CCI | | Regije razine NUTS 3 (u skladu s Uredbom (EU) br. 1059/2003, kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16NXCB001 | FI NO RU SE | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic |
| | FI1D7 | Lappi |
| | NO071 | Nordland |
| | NO074 | Troms og Finnmark |
| | RU | Arkhangelska oblast |
| | RU | Murmanska oblast |
| | RU | Nenecki autonomni okrug |
| | SE332 | Norrbottens län |
| | | |
| 2021TC16NXCB002 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Karelia |
| | FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| | FI1D8 | Kainuu |
| | FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| | RU | Respublika Kareliya |
| | | |
| 2021TC16NXCB003 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Jugoistočna Finska Rusija |
| | FI1C4 | Kymenlaakso |
| | FI1C5 | Etelä-Karjala |
| | FI1D1 | Etelä-Savo |
| | RU | Sankt Peterburg |
| | RU | Lenjingradska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB004 | EE RU | (Interreg VI-A) NEXT Estonija Rusija |
| | EE001 | Põhja-Eesti |
| | EE008 | Lõuna-Eesti |
| | EE009 | Kesk-Eesti |
| | EE00 A | Kirde-Eesti |
| | RU | Sankt Peterburg |
| | RU | Pskovska oblast |
| | RU | Lenjingradska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB005 | LV RU | (Interreg VI-A) NEXT Latvija Rusija |
| | LV005 | Latgale |
| | LV008 | Vidzeme |
| | LV006 | Rīga |
| | LV007 | Pierīga |
| | LV009 | Zemgale |
| | RU | Pskovska oblast |
| | RU | Lenjingradska oblast |
| | RU | Sankt Peterburg |
| | | |
| 2021TC16NXCB006 | LT RU | (Interreg VI-A) NEXT Litva Rusija |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT026 | Šiaulių apskritis |
| | LT028 | Telšių apskritis |
| | LT023 | Klaipėdos apskritis |
| | LT024 | Marijampolės apskritis |
| | LT027 | Tauragės apskritis |
| | RU | Kalinjingradska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB007 | PL RU | (Interreg VI-A) NEXT Poljska Rusija |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL636 | Słupski |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL621 | Elbląski |
| | PL622 | Olsztyński |
| | PL623 | Ełcki |
| | PL633 | Trójmiejski |
| | PL634 | Gdański |
| | PL637 | Chojnicki |
| | PL638 | Starogardzki |
| | RU | Kalinjingradska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB008 | LV BY | (Interreg VI-A) NEXT Latvija Bjelarus |
| | LV005 | Latgale |
| | LV009 | Zemgale |
| | BY | Vitebska oblast |
| | BY | Minska oblast |
| | BY | Mogilevska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB009 | PL BU UA | (Interreg VI-A) NEXT Poljska Bjelarus Ukrajina
   (1) |
| | PL811 | Bialski |
| | PL812 | Chełmsko-zamojski |
| | PL814 | Lubelski |
| | PL815 | Puławski |
| | PL821 | Krośnieński |
| | PL822 | Przemyski |
| | PL823 | Rzeszowski |
| | PL824 | Tarnobrzeski |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL842 | Łomżyński |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL924 | Ostrołęcki |
| | PL925 | Siedlecki |
| | BY | Gomelska oblast |
| | BY | Minska oblast |
| | BY | Brestska oblast |
| | BY | Grodnenska oblast |
| | UA | Ivano-Frankivska oblast |
| | UA | Rivanjska oblast |
| | UA | Ternopiljska oblast |
| | UA | Lavovska oblast |
| | UA | Volinska oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB010 | HU SK RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Mađarska Slovačka Rumunjska Ukrajina
   (1) |
| | HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | RO215 | Suceava |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | SK041 | Prešovský kraj |
| | SK042 | Košický kraj |
| | UA | Černjivecka oblast |
| | UA | Ivano-Frankivska oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB011 | RO MD | (Interreg VI-A) IPA Rumunjska Republika Moldova |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO213 | Iaşi |
| | RO216 | Vaslui |
| | RO224 | Galaţi |
| | MD | Republika Moldova |
| | | |
| 2021TC16NXCB012 | RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Rumunjska Ukrajina
   (1) |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO215 | Suceava |
| | RO225 | Tulcea |
| | UA | Černjivecka oblast |
| | UA | Ivano-Frankivska oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | UA | Odeška oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB013 | IT TN | (Interreg VI-A) NEXT Italija Tunis |
| | ITG12 | Palermo |
| | ITG16 | Enna |
| | ITG17 | Catania |
| | ITG11 | Trapani |
| | ITG14 | Agrigento |
| | ITG15 | Caltanissetta |
| | ITG18 | Ragusa |
| | ITG19 | Sirakuza |
| | ITG13 | Messina |
| | TN | Beja |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Gabes |
| | TN | Manouba |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXCB014 | LT BY | (Interreg VI-A) NEXT Litva Bjelarus |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT029 | Utenos apskritis |
| | LT011 | Vilniaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT025 | Panevėžio apskritis |
| | BY | Grodnenska oblast |
| | BY | Minska oblast |
| | BY | Mogilevska oblast |
| | BY | Vitebska oblast |

Programi Interrega A NEXT (NDICI-CBC)

CCI

Regije razine NUTS 3 (u skladu s Uredbom (EU) br. 1059/2003, kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EU) 2019/1755)

2021TC16NXCB001

FI NO RU SE

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI1D7

Lappi

NO071

Nordland

NO074

Troms og Finnmark

RU

Arkhangelska oblast

RU

Murmanska oblast

RU

Nenecki autonomni okrug

SE332

Norrbottens län

2021TC16NXCB002

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Karelia

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

RU

Respublika Kareliya

2021TC16NXCB003

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Jugoistočna Finska Rusija

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D1

Etelä-Savo

RU

Sankt Peterburg

RU

Lenjingradska oblast

2021TC16NXCB004

EE RU

(Interreg VI-A) NEXT Estonija Rusija

EE001

Põhja-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

EE009

Kesk-Eesti

EE00 A

Kirde-Eesti

RU

Sankt Peterburg

RU

Pskovska oblast

RU

Lenjingradska oblast

2021TC16NXCB005

LV RU

(Interreg VI-A) NEXT Latvija Rusija

LV005

Latgale

LV008

Vidzeme

LV006

Rīga

LV007

Pierīga

LV009

Zemgale

RU

Pskovska oblast

RU

Lenjingradska oblast

RU

Sankt Peterburg

2021TC16NXCB006

LT RU

(Interreg VI-A) NEXT Litva Rusija

LT021

Alytaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT027

Tauragės apskritis

RU

Kalinjingradska oblast

2021TC16NXCB007

PL RU

(Interreg VI-A) NEXT Poljska Rusija

PL841

Białostocki

PL636

Słupski

PL843

Suwalski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL633

Trójmiejski

PL634

Gdański

PL637

Chojnicki

PL638

Starogardzki

RU

Kalinjingradska oblast

2021TC16NXCB008

LV BY

(Interreg VI-A) NEXT Latvija Bjelarus

LV005

Latgale

LV009

Zemgale

BY

Vitebska oblast

BY

Minska oblast

BY

Mogilevska oblast

2021TC16NXCB009

PL BU UA

(Interreg VI-A) NEXT Poljska Bjelarus Ukrajina
   (1)

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL814

Lubelski

PL815

Puławski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL823

Rzeszowski

PL824

Tarnobrzeski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PL924

Ostrołęcki

PL925

Siedlecki

BY

Gomelska oblast

BY

Minska oblast

BY

Brestska oblast

BY

Grodnenska oblast

UA

Ivano-Frankivska oblast

UA

Rivanjska oblast

UA

Ternopiljska oblast

UA

Lavovska oblast

UA

Volinska oblast

UA

Zakarpatska oblast

2021TC16NXCB010

HU SK RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Mađarska Slovačka Rumunjska Ukrajina
   (1)

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

RO215

Suceava

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

UA

Černjivecka oblast

UA

Ivano-Frankivska oblast

UA

Zakarpatska oblast

2021TC16NXCB011

RO MD

(Interreg VI-A) IPA Rumunjska Republika Moldova

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO216

Vaslui

RO224

Galaţi

MD

Republika Moldova

2021TC16NXCB012

RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Rumunjska Ukrajina
   (1)

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO215

Suceava

RO225

Tulcea

UA

Černjivecka oblast

UA

Ivano-Frankivska oblast

UA

Zakarpatska oblast

UA

Odeška oblast

2021TC16NXCB013

IT TN

(Interreg VI-A) NEXT Italija Tunis

ITG12

Palermo

ITG16

Enna

ITG17

Catania

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Sirakuza

ITG13

Messina

TN

Beja

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Gabes

TN

Manouba

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Medenine

2021TC16NXCB014

LT BY

(Interreg VI-A) NEXT Litva Bjelarus

LT021

Alytaus apskritis

LT029

Utenos apskritis

LT011

Vilniaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

BY

Grodnenska oblast

BY

Minska oblast

BY

Mogilevska oblast

BY

Vitebska oblast

---

(1)  UA: Opća ograničenja EU-a u pogledu suradnje u regijama koje je Rusija nezakonito pripojila primjenjuju se i na program Interreg NEXT.

---

PRILOG II.

Popis programskih područja Interrega za primanje potpore u okviru sastavnice B

| CCI | | Imena |
| --- | --- | --- |
| 2021TC16IPTN001 | IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM | (Interreg VI-B) IPA Jadransko–jonsko područje |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli–Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia–Romagna |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Vzhodna Slovenija |
| | AL | Albanija |
| | BA | Bosna i Hercegovina |
| | ME | Crna Gora |
| | RS | Srbija |
| | MK | Sjeverna Makedonija |
| | SM | San Marino |
| | | |
| 2021TC16RFTN001 | AT DE FR IT SI CH LI | (Interreg VI-B) Alpski prostor |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence–Alpes–Côte d’Azur |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli–Venezia Giulia |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | LI | Lihtenštajn |
| | | |
| 2021TC16RFTN002 | PT ES FR IE | (Interreg VI-B) Atlantsko područje |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRG0 | Pays da la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | | |
| 2021TC16FFTN003 | DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU | (Interreg VI-B) Regija Baltičkog mora |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | EE00 | Eesti |
| | LV00 | Latvija |
| | LT01 | Sostinės regionas |
| | LT02 | Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1B | Helsinki-Uusimaa |
| | FI1C | Etelä-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | FI20 | Åland |
| | SE11 | Stockholm |
| | | |
| | SE12 | Östra Mellansverige |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | BY | Bjelarus |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0 A | Vestlandet |
| | RU | Arhangelska oblast |
| | RU | Kalinjingradska oblast |
| | RU | Republika Karelija |
| | RU | Republika Komi |
| | RU | Lenjingradska oblast |
| | RU | Murmanska oblast |
| | RU | Nenecki autonomni okrug |
| | RU | Novgorodska oblast |
| | RU | Pskovska oblast |
| | RU | Sankt Peterburg |
| | RU | Vologodska oblast |
| | | |
| 2021TC16RFTN003 | AT CZ DE IT HR HU PL SI SK | (Interreg VI-B) Središnja Europa |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DED2 | Dresden |
| | DED4 | Chemnitz |
| | DED5 | Leipzig |
| | DEE0 | Sachsen-Anhalt |
| | DEG0 | Thüringen |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | | |
| 2021TC16FFTN004 | HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA | (Interreg VI-B) Dunav
   (1) |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen centralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztočen |
| | BG34 | Югоизточен/Jugoiztočen |
| | BG41 | Югозападен/Jugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Južen centralen |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | RO11 | Nord-Vest |
| | RO12 | Centru |
| | RO21 | Nord-Est |
| | RO22 | Sud-Est |
| | RO31 | Sud-Muntenia |
| | RO32 | Bucureşti-Ilfov |
| | RO41 | Sud-Vest Oltenia |
| | RO42 | Vest |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | BA | Bosna i Hercegovina |
| | ME | Crna Gora |
| | RS1 | Srbija – sjever |
| | RS11 | Grad Beograd |
| | RS12 | Autonomna pokrajina Vojvodina |
| | RS21 | Pokrajina Šumadija i zapadna Srbija |
| | RS22 | Pokrajina Južna i istočna Srbija |
| | MD | Moldova |
| | UA | Černjivecka oblast |
| | UA | Ivano-Frankivska oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | UA | Odeška oblast |
| | | |
| 2021TC16FFTN001 | FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK | (Interreg VI-B) EUROMEDITERANSKA REGIJA (EURO MED) |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen centralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztočen |
| | BG34 | Югоизточен/Jugoiztočen |
| | BG41 | Югозападен/Jugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Južen centralen |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Kýpros |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | ME | Crna Gora |
| | MK | Sjeverna Makedonija |
| | AL | Albanija |
| | BA | Bosna i Hercegovina |
| | | |
| 2021TC16FFTN005 | SE IE FI FO GL IS NO | (Interreg VI–B) Sjeverna periferija i Arktik |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | FO | Faroe |
| | GL | Greenland (OCT) |
| | IS | Ísland |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO07 | Nord-Norge |
| | NO0B | Svalbard og Jan Mayen |
| | | |
| 2021TC16RFTN004 | DK BE DE FR NL SE NO | (Interreg VI-B) Sjeverno more |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DE92 | Hannover |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas-de-Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRH0 | Bretagne |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0 A | Vestlandet |
| | | |
| 2021TC16RFTN005 | FR BE DE IE NL LU CH | (Interreg VI-B) Sjeverozapadna Europa |
| | BE10 | Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | BE31 | Prov. Brabant Wallon |
| | BE32 | Prov. Hainaut |
| | BE33 | Prov. Liège |
| | BE34 | Prov. Luxembourg (BE) |
| | BE35 | Prov. Namur |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE50 | Bremen |
| | DE71 | Darmstadt |
| | DE72 | Gießen |
| | DE73 | Kassel |
| | DE92 | Hannover |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEA1 | Düsseldorf |
| | DEA2 | Köln |
| | DEA3 | Münster |
| | DEA4 | Detmold |
| | DEA5 | Arnsberg |
| | DEB1 | Koblenz |
| | DEB2 | Trier |
| | DEB3 | Rheinhessen-Pfalz |
| | DEC0 | Saarland |
| | FR10 | Île-de-France |
| | FRB0 | Centre – Val de Loire |
| | FRC1 | Bourgogne |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas-de-Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRF2 | Champagne-Ardenne |
| | FRF3 | Lorraine |
| | FRG0 | Pays da la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | LU | Luxembourg |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | | |
| 2021TC16RFTN006 | ES FR PT AD | (Interreg VI-B) Jugozapadna Europa (SUDOE) |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES41 | Castilla y León |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRK1 | Auvergne |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | AD | Andora |
| | | |
| 2021TC16NXTN001 | IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN | (Interreg VI-B) NEXT Sredozemno more (NEXT MED) |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Cipar |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR22 | Balıkesir, Çanakkale |
| | TR31 | İzmir |
| | TR32 | Aydın, Denizli, Muğla |
| | TR33 | Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak |
| | TR61 | Antalya, Isparta, Burdur |
| | TR62 | Adana, Mersin |
| | TR63 | Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye |
| | DZ | Tlemcen |
| | DZ | Ain-Temouchent |
| | DZ | Oran |
| | DZ | Mostaganem |
| | DZ | Chlef |
| | DZ | Tipaza |
| | DZ | Boumerdes |
| | DZ | Tizi Ouzou |
| | DZ | Bejaia |
| | DZ | Jijel |
| | DZ | Skikda |
| | DZ | Annaba |
| | DZ | El-Tarf |
| | DZ | Alger |
| | EG | Matruh |
| | EG | Al Iskandariyah (alex.) |
| | EG | Al Buhayrah (behera) |
| | EG | Kafr-el-sheikh |
| | EG | Ash Sharqiyah (sharkia) |
| | EG | Al Daqahliyah (dakahlia) |
| | EG | Dumyat (damietta) |
| | EG | As Ismailiyah (ismailia) |
| | EG | Bur Said (port Said) |
| | EG | Guvernat Kairo |
| | IL | Izrael (2) |
| | JO | Jordan |
| | LB | Libanon |
| | PS | Palestina (3) |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Manouba |
| | TN | Siliana |
| | TN | Le Kef |
| | TN | Gafsa |
| | TN | Kebili |
| | TN | Tataouine |
| | TN | Jendouba |
| | TN | Beja |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Gabes |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXTN003 | ES PT MA | (Interreg VI-B) NEXT Srednjoatlantske države
   (4) |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | PT15 | Algarve |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | MA | Maroko |
| | | |
| 2021TC16NXTN002 | BG EL RO TR AM GE MD UA RU | (Interreg VI-B) NEXT Crno more
   (5) |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztočen |
| | BG34 | Югоизточен/Jugoiztočen |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | RO22 | Sud-Est |
| | TR10 | İstanbul |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR42 | Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova |
| | TR81 | Zonguldak, Karabük, Bartın |
| | TR82 | Kastamonu, Çankırı, Sinop |
| | TR83 | Samsun, Tokat, Çorum, Amasya |
| | TR90 | Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane |
| | AM | Armenija |
| | GE | Gruzija |
| | MD | Republika Moldova |
| | UA | Donjecka oblast (6) (okruzi Bakmut, Kramatorsk, Volnovaka, Mariupolj i Pokrovsk) |
| | UA | Hersonska oblast |
| | UA | Mykolajivska oblast |
| | UA | Odeška oblast |
| | UA | Zaporiška oblast |
| | RU | Adigeja |
| | RU | Krasnodarski kraj |
| | RU | Rostovska oblast |

CCI

Imena

2021TC16IPTN001

IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM

(Interreg VI-B) IPA Jadransko–jonsko područje

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli–Venezia Giulia

ITH5

Emilia–Romagna

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Vzhodna Slovenija

AL

Albanija

BA

Bosna i Hercegovina

ME

Crna Gora

RS

Srbija

MK

Sjeverna Makedonija

SM

San Marino

2021TC16RFTN001

AT DE FR IT SI CH LI

(Interreg VI-B) Alpski prostor

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

FRC2

Franche-Comté

FRF1

Alsace

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence–Alpes–Côte d’Azur

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli–Venezia Giulia

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

LI

Lihtenštajn

2021TC16RFTN002

PT ES FR IE

(Interreg VI-B) Atlantsko područje

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRG0

Pays da la Loire

FRH0

Bretagne

FRI1

Aquitaine

FRI2

Limousin

FRI3

Poitou-Charentes

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

2021TC16FFTN003

DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU

(Interreg VI-B) Regija Baltičkog mora

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE93

Lüneburg

DEF0

Schleswig-Holstein

EE00

Eesti

LV00

Latvija

LT01

Sostinės regionas

LT02

Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

FI19

Länsi-Suomi

FI1B

Helsinki-Uusimaa

FI1C

Etelä-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

FI20

Åland

SE11

Stockholm

SE12

Östra Mellansverige

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

BY

Bjelarus

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0 A

Vestlandet

RU

Arhangelska oblast

RU

Kalinjingradska oblast

RU

Republika Karelija

RU

Republika Komi

RU

Lenjingradska oblast

RU

Murmanska oblast

RU

Nenecki autonomni okrug

RU

Novgorodska oblast

RU

Pskovska oblast

RU

Sankt Peterburg

RU

Vologodska oblast

2021TC16RFTN003

AT CZ DE IT HR HU PL SI SK

(Interreg VI-B) Središnja Europa

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE91

Braunschweig

DED2

Dresden

DED4

Chemnitz

DED5

Leipzig

DEE0

Sachsen-Anhalt

DEG0

Thüringen

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

2021TC16FFTN004

HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA

(Interreg VI-B) Dunav
   (1)

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen centralen

BG33

Североизточен/Severoiztočen

BG34

Югоизточен/Jugoiztočen

BG41

Югозападен/Jugozapaden

BG42

Южен централен/Južen centralen

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

RO11

Nord-Vest

RO12

Centru

RO21

Nord-Est

RO22

Sud-Est

RO31

Sud-Muntenia

RO32

Bucureşti-Ilfov

RO41

Sud-Vest Oltenia

RO42

Vest

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

BA

Bosna i Hercegovina

ME

Crna Gora

RS1

Srbija – sjever

RS11

Grad Beograd

RS12

Autonomna pokrajina Vojvodina

RS21

Pokrajina Šumadija i zapadna Srbija

RS22

Pokrajina Južna i istočna Srbija

MD

Moldova

UA

Černjivecka oblast

UA

Ivano-Frankivska oblast

UA

Zakarpatska oblast

UA

Odeška oblast

2021TC16FFTN001

FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK

(Interreg VI-B) EUROMEDITERANSKA REGIJA (EURO MED)

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen centralen

BG33

Североизточен/Severoiztočen

BG34

Югоизточен/Jugoiztočen

BG41

Югозападен/Jugozapaden

BG42

Южен централен/Južen centralen

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI1

Toscana

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Kýpros

MT

Malta

PT15

Algarve

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

ME

Crna Gora

MK

Sjeverna Makedonija

AL

Albanija

BA

Bosna i Hercegovina

2021TC16FFTN005

SE IE FI FO GL IS NO

(Interreg VI–B) Sjeverna periferija i Arktik

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

FI19

Länsi-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

FO

Faroe

GL

Greenland (OCT)

IS

Ísland

NO06

Trøndelag

NO07

Nord-Norge

NO0B

Svalbard og Jan Mayen

2021TC16RFTN004

DK BE DE FR NL SE NO

(Interreg VI-B) Sjeverno more

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE91

Braunschweig

DE92

Hannover

DE93

Lüneburg

DE94

Weser-Ems

DEF0

Schleswig-Holstein

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas-de-Calais

FRE2

Picardie

FRH0

Bretagne

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0 A

Vestlandet

2021TC16RFTN005

FR BE DE IE NL LU CH

(Interreg VI-B) Sjeverozapadna Europa

BE10

Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

BE31

Prov. Brabant Wallon

BE32

Prov. Hainaut

BE33

Prov. Liège

BE34

Prov. Luxembourg (BE)

BE35

Prov. Namur

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE50

Bremen

DE71

Darmstadt

DE72

Gießen

DE73

Kassel

DE92

Hannover

DE94

Weser-Ems

DEA1

Düsseldorf

DEA2

Köln

DEA3

Münster

DEA4

Detmold

DEA5

Arnsberg

DEB1

Koblenz

DEB2

Trier

DEB3

Rheinhessen-Pfalz

DEC0

Saarland

FR10

Île-de-France

FRB0

Centre – Val de Loire

FRC1

Bourgogne

FRC2

Franche-Comté

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas-de-Calais

FRE2

Picardie

FRF1

Alsace

FRF2

Champagne-Ardenne

FRF3

Lorraine

FRG0

Pays da la Loire

FRH0

Bretagne

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

LU

Luxembourg

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

2021TC16RFTN006

ES FR PT AD

(Interreg VI-B) Jugozapadna Europa (SUDOE)

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES41

Castilla y León

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRI3

Poitou-Charentes

FRI1

Aquitaine

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRI2

Limousin

FRK1

Auvergne

FRJ1

Languedoc-Roussillon

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

AD

Andora

2021TC16NXTN001

IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN

(Interreg VI-B) NEXT Sredozemno more (NEXT MED)

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

ITC3

Liguria

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITI1

Toscana

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Cipar

MT

Malta

PT15

Algarve

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR22

Balıkesir, Çanakkale

TR31

İzmir

TR32

Aydın, Denizli, Muğla

TR33

Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak

TR61

Antalya, Isparta, Burdur

TR62

Adana, Mersin

TR63

Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye

DZ

Tlemcen

DZ

Ain-Temouchent

DZ

Oran

DZ

Mostaganem

DZ

Chlef

DZ

Tipaza

DZ

Boumerdes

DZ

Tizi Ouzou

DZ

Bejaia

DZ

Jijel

DZ

Skikda

DZ

Annaba

DZ

El-Tarf

DZ

Alger

EG

Matruh

EG

Al Iskandariyah (alex.)

EG

Al Buhayrah (behera)

EG

Kafr-el-sheikh

EG

Ash Sharqiyah (sharkia)

EG

Al Daqahliyah (dakahlia)

EG

Dumyat (damietta)

EG

As Ismailiyah (ismailia)

EG

Bur Said (port Said)

EG

Guvernat Kairo

IL

Izrael (2)

JO

Jordan

LB

Libanon

PS

Palestina (3)

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Manouba

TN

Siliana

TN

Le Kef

TN

Gafsa

TN

Kebili

TN

Tataouine

TN

Jendouba

TN

Beja

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Gabes

TN

Medenine

2021TC16NXTN003

ES PT MA

(Interreg VI-B) NEXT Srednjoatlantske države
   (4)

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

PT15

Algarve

PT18

Alentejo

PT30

Região Autónoma da Madeira

MA

Maroko

2021TC16NXTN002

BG EL RO TR AM GE MD UA RU

(Interreg VI-B) NEXT Crno more
   (5)

BG33

Североизточен/Severoiztočen

BG34

Югоизточен/Jugoiztočen

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

RO22

Sud-Est

TR10

İstanbul

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR42

Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova

TR81

Zonguldak, Karabük, Bartın

TR82

Kastamonu, Çankırı, Sinop

TR83

Samsun, Tokat, Çorum, Amasya

TR90

Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane

AM

Armenija

GE

Gruzija

MD

Republika Moldova

UA

Donjecka oblast (6) (okruzi Bakmut, Kramatorsk, Volnovaka, Mariupolj i Pokrovsk)

UA

Hersonska oblast

UA

Mykolajivska oblast

UA

Odeška oblast

UA

Zaporiška oblast

RU

Adigeja

RU

Krasnodarski kraj

RU

Rostovska oblast

---

(1)  UA: Opća ograničenja EU-a u pogledu suradnje u regijama koje je Rusija nezakonito pripojila primjenjuju se i na programe Interrega.

(2)  U skladu s politikom EU-a, program prekogranične suradnje ne primjenjuje se na područja koja su pod izraelskom okupacijom od lipnja 1967. Stoga su u skladu sa Smjernicama o prihvatljivosti izraelskih subjekata i njihovih aktivnosti na područjima koja Izrael okupira od lipnja 1967. za bespovratna sredstva, nagrade i financijske instrumente koje financira EU od 2014. nadalje (SL C 205/9 od 19.7.2013.) za financiranje sredstvima EU-a prihvatljivi samo izraelski subjekti s mjestom poslovnog nastana unutar granica Izraela prije 1967. Osim toga, aktivnosti izraelskih subjekata koje financira EU ne smiju se provoditi na područjima koja su pod izraelskom okupacijom od lipnja 1967.

(3)  Ovaj naziv ne tumači se kao priznanje Države Palestine niti se njime dovode u pitanje pojedinačna stajališta država članica o tom pitanju.

(4)  Zemljopisna pokrivenost izvan EU-a još uvijek nije definirana.

(5)  UA: Opća ograničenja EU-a u pogledu suradnje u regijama koje je Rusija nezakonito pripojila primjenjuju se i na programe Interreg NEXT.

(6)  Za Donjecku oblast prihvatljive su samo regije pod potpunom kontrolom ukrajinske vlade.

---

PRILOG III.

Popis programskih područja Interrega za primanje potpore u okviru sastavnice D

| 2021TC16FFOR001 | ES PT Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja | (Interreg VI-D) Madeira – Azori – Kanarski otoci (MAC) |
| --- | --- | --- |
| | ES70 | Canarias |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | CV | Cap vert |
| | CI | Côte d’Ivoire |
| | GM | Gambija |
| | GH | Gana |
| | MR | Mauritanija |
| | SN | Senegal |
| | ST | Sveti Toma i Prinsipe |
| | | |
| 2021TC16FFOR002 | FR Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja | (Interreg VI-D) Mozambički kanal |
| | FRY5 | Mayotte |
| | FRY4 | Réunion |
| | KM | Unija Komori |
| | MG | Madagaskar |
| | MZ | Mozambik |
| | SC | Sejšeli |
| | TZ | Tanzanija |
| | | |
| 2021TC16FFOR003 | FR Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja | (Interreg VI-D) Karibi |
| | FRY1 | Guadeloupe |
| | FRY1 | Saint-Martin |
| | FRY2 | Martinique |
| | FRY3 | Francuska Gijana |
| | AG | Antigva i Barbuda |
| | AW | Aruba (PZP) |
| | BS | Bahami |
| | BB | Barbados |
| | BL | Sveti Bartolomej (PZP) |
| | BZ | Belize |
| | BQ | Bonaire (PZP) |
| | BQ | Sveti Eustazije (PZP) |
| | BQ | Saba (PZP) |
| | BR | Brazil (samo države Amapa, Para, Amazonas i Roraima) |
| | CO | Kolumbija |
| | CR | Kostarika |
| | CU | Kuba |
| | CW | Curaçao (PZP) |
| | DM | Dominika |
| | DO | Dominikanska Republika |
| | SV | El Salvador |
| | GD | Grenada |
| | GT | Gvatemala |
| | GY | Gvajana |
| | HT | Haiti |
| | HN | Honduras |
| | JM | Jamajka |
| | MX | Meksiko |
| | NI | Nikaragva |
| | PA | Panama |
| | PR | Portoriko |
| | KN | Sveti Kristofor i Nevis |
| | LC | Sveta Lucija |
| | VC | Sveti Vincent i Grenadini |
| | SX | Sveti Martin (PZP) |
| | SR | Surinam |
| | TT | Trinidad i Tobago |
| | VE | Venezuela |
| | | |
| 2021TC16FFOR004 | FR Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja | (Interreg VI-D) Indijski ocean |
| | FRY4 | Réunion |
| | FRY5 | Mayotte |
| | TF | Francuska Južna i Antarktička Područja (PZP) |
| | AU | Australija |
| | KM | Komori |
| | IN | Indija |
| | KE | Kenija |
| | MG | Madagaskar |
| | MV | Maldivi |
| | MU | Mauricijus |
| | MZ | Mozambik |
| | SC | Sejšeli |
| | ZA | Južna Afrika |
| | LK | Šri Lanka |
| | TZ | Tanzanija |
| | | |
| 2021TC16FFOR005 | FR Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja | (Interreg VI-D) Amazonija |
| | FRY3 | Francuska Gijana |
| | BR | Brazil (samo države Amapa, Para i Amazonas) |
| | SR | Surinam |
| | GY | Gvajana |

2021TC16FFOR001

ES PT Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja

(Interreg VI-D) Madeira – Azori – Kanarski otoci (MAC)

ES70

Canarias

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

CV

Cap vert

CI

Côte d’Ivoire

GM

Gambija

GH

Gana

MR

Mauritanija

SN

Senegal

ST

Sveti Toma i Prinsipe

2021TC16FFOR002

FR Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja

(Interreg VI-D) Mozambički kanal

FRY5

Mayotte

FRY4

Réunion

KM

Unija Komori

MG

Madagaskar

MZ

Mozambik

SC

Sejšeli

TZ

Tanzanija

2021TC16FFOR003

FR Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja

(Interreg VI-D) Karibi

FRY1

Guadeloupe

FRY1

Saint-Martin

FRY2

Martinique

FRY3

Francuska Gijana

AG

Antigva i Barbuda

AW

Aruba (PZP)

BS

Bahami

BB

Barbados

BL

Sveti Bartolomej (PZP)

BZ

Belize

BQ

Bonaire (PZP)

BQ

Sveti Eustazije (PZP)

BQ

Saba (PZP)

BR

Brazil (samo države Amapa, Para, Amazonas i Roraima)

CO

Kolumbija

CR

Kostarika

CU

Kuba

CW

Curaçao (PZP)

DM

Dominika

DO

Dominikanska Republika

SV

El Salvador

GD

Grenada

GT

Gvatemala

GY

Gvajana

HT

Haiti

HN

Honduras

JM

Jamajka

MX

Meksiko

NI

Nikaragva

PA

Panama

PR

Portoriko

KN

Sveti Kristofor i Nevis

LC

Sveta Lucija

VC

Sveti Vincent i Grenadini

SX

Sveti Martin (PZP)

SR

Surinam

TT

Trinidad i Tobago

VE

Venezuela

2021TC16FFOR004

FR Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja

(Interreg VI-D) Indijski ocean

FRY4

Réunion

FRY5

Mayotte

TF

Francuska Južna i Antarktička Područja (PZP)

AU

Australija

KM

Komori

IN

Indija

KE

Kenija

MG

Madagaskar

MV

Maldivi

MU

Mauricijus

MZ

Mozambik

SC

Sejšeli

ZA

Južna Afrika

LK

Šri Lanka

TZ

Tanzanija

2021TC16FFOR005

FR Više trećih zemalja i prekomorskih zemalja ili područja

(Interreg VI-D) Amazonija

FRY3

Francuska Gijana

BR

Brazil (samo države Amapa, Para i Amazonas)

SR

Surinam

GY

Gvajana

---

PRILOG IV.

Regije Unije razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za dodjelu sredstava iz EFRR-a za prekograničnu suradnju na svim unutarnjim granicama te onim vanjskim granicama koje su obuhvaćene instrumentima Unije za financiranje vanjskog djelovanja

| BE211 | Arr. Antwerpen |
| --- | --- |
| BE213 | Arr. Turnhout |
| BE221 | Arr. Hasselt |
| BE222 | Arr. Maaseik |
| BE223 | Arr. Tongeren |
| BE232 | Arr. Dendermonde |
| BE233 | Arr. Eeklo |
| BE234 | Arr. Gent |
| BE236 | Arr. Sint-Niklaas |
| BE251 | Arr. Brugge |
| BE252 | Arr. Diksmuide |
| BE253 | Arr. Ieper |
| BE254 | Arr. Kortrijk |
| BE255 | Arr. Oostende |
| BE256 | Arr. Roeselare |
| BE257 | Arr. Tielt |
| BE258 | Arr. Veurne |
| BE321 | Arr. Ath |
| BE322 | Arr. Charleroi |
| BE323 | Arr. Mons |
| BE324 | Arr. Mouscron |
| BE325 | Arr. Soignies |
| BE326 | Arr. Thuin |
| BE327 | Arr. Tournai |
| BE332 | Arr. Liège |
| BE335 | Arr. Verviers - communes francophones |
| BE336 | Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| BE341 | Arr. Arlon |
| BE342 | Arr. Bastogne |
| BE344 | Arr. Neufchâteau |
| BE345 | Arr. Virton |
| BE351 | Arr. Dinant |
| BE353 | Arr. Philippeville |
| BG311 | Видин (Vidin) |
| BG312 | Монтана (Montana) |
| BG313 | Враца (Vraca) |
| BG314 | Плевен (Pleven) |
| BG321 | Велико Търново (Veliko Trnovo) |
| BG323 | Русе (Ruse) |
| BG325 | Силистра (Silistra) |
| BG332 | Добрич (Dobrič) |
| BG341 | Бургас (Burgas) |
| BG343 | Ямбол (Jambol) |
| BG412 | София (Sofija) |
| BG413 | Благоевград (Blagoevgrad) |
| BG414 | Перник (Pernik) |
| BG415 | Кюстендил (Ćustendil) |
| BG422 | Хасково (Haskovo) |
| BG424 | Смолян (Smoljan) |
| BG425 | Кърджали (Krdžali) |
| CZ031 | Jihočeský kraj |
| CZ032 | Plzeňský kraj |
| CZ041 | Karlovarský kraj |
| CZ042 | Ústecký kraj |
| CZ051 | Liberecký kraj |
| CZ052 | Královéhradecký kraj |
| CZ053 | Pardubický kraj |
| CZ064 | Jihomoravský kraj |
| CZ071 | Olomoucký kraj |
| CZ072 | Zlínský kraj |
| CZ080 | Moravskoslezský kraj |
| DK011 | Byen København |
| DK012 | Københavns omegn |
| DK013 | Nordsjælland |
| DK014 | Bornholm |
| DK021 | Østsjælland |
| DK022 | Vest- og Sydsjælland |
| DK031 | Fyn |
| DK032 | Sydjylland |
| DK042 | Østjylland |
| DK050 | Nordjylland |
| DE121 | Baden-Baden, Stadtkreis |
| DE122 | Karlsruhe, Stadtkreis |
| DE124 | Rastatt |
| DE131 | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| DE132 | Breisgau-Hochschwarzwald |
| DE133 | Emmendingen |
| DE134 | Ortenaukreis |
| DE136 | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| DE138 | Konstanz |
| DE139 | Lörrach |
| DE13 A | Waldshut |
| DE147 | Bodenseekreis |
| DE213 | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| DE214 | Altötting |
| DE215 | Berchtesgadener Land |
| DE216 | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| DE21D | Garmisch-Partenkirchen |
| DE21F | Miesbach |
| DE21K | Rosenheim, Landkreis |
| DE21M | Traunstein |
| DE222 | Passau, Kreisfreie Stadt |
| DE225 | Freyung-Grafenau |
| DE228 | Passau, Landkreis |
| DE229 | Regen |
| DE22 A | Rottal-Inn |
| DE233 | Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| DE235 | Cham |
| DE237 | Neustadt a. d. Waldnaab |
| DE239 | Schwandorf |
| DE23 A | Tirschenreuth |
| DE244 | Hof, Kreisfreie Stadt |
| DE249 | Hof, Landkreis |
| DE24D | Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| DE273 | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| DE27 A | Lindau (Bodensee) |
| DE27B | Ostallgäu |
| DE27E | Oberallgäu |
| DE402 | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| DE403 | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| DE405 | Barnim |
| DE409 | Märkisch-Oderland |
| DE40C | Oder-Spree |
| DE40G | Spree-Neiße |
| DE40I | Uckermark |
| DE803 | Rostock, Kreisfreie Stadt |
| DE80K | Landkreis Rostock |
| DE80L | Vorpommern-Rügen |
| DE80M | Nordwestmecklenburg |
| DE80N | Vorpommern-Greifswald |
| DE942 | Emden, Kreisfreie Stadt |
| DE949 | Emsland |
| DE94B | Grafschaft Bentheim |
| DE94C | Leer |
| DEA15 | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| DEA1B | Kleve |
| DEA1E | Viersen |
| DEA26 | Düren |
| DEA28 | Euskirchen |
| DEA29 | Heinsberg |
| DEA2D | Städteregion Aachen |
| DEA34 | Borken |
| DEB21 | Trier, Kreisfreie Stadt |
| DEB23 | Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| DEB25 | Trier-Saarburg |
| DEB33 | Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| DEB37 | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| DEB3 A | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| DEB3E | Germersheim |
| DEB3H | Südliche Weinstraße |
| DEB3K | Südwestpfalz |
| DEC01 | Regionalverband Saarbrücken |
| DEC02 | Merzig-Wadern |
| DEC03 | Neunkirchen |
| DEC04 | Saarlouis |
| DEC05 | Saarpfalz-Kreis |
| DED2C | Bautzen |
| DED2D | Görlitz |
| DED2F | Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| DED42 | Erzgebirgskreis |
| DED43 | Mittelsachsen |
| DED44 | Vogtlandkreis |
| DEF01 | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| DEF02 | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| DEF03 | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| DEF07 | Nordfriesland |
| DEF08 | Ostholstein |
| DEF0 A | Plön |
| DEF0B | Rendsburg-Eckernförde |
| DEF0C | Schleswig-Flensburg |
| EE001 | Põhja-Eesti |
| EE004 | Lääne-Eesti |
| EE006 | Kesk-Eesti |
| EE007 | Kirde-Eesti |
| EE008 | Lõuna-Eesti |
| IE041 | Border |
| IE052 | South-East |
| IE053 | South-West |
| IE061 | Dublin |
| IE062 | Mid-East |
| EL411 | Λέσβος, Λήμνος (Lezbos, Limnos) |
| EL412 | Ικαρία, Σάμος (Ikarija, Samos) |
| EL413 | Χίος (Hij) |
| EL421 | Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos) |
| EL422 | Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| EL511 | Έβρος (Evros) |
| EL512 | Ξάνθη (Ksantija) |
| EL513 | Ροδόπη (Rodopi) |
| EL514 | Δράμα (Drama) |
| EL515 | Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala) |
| EL523 | Κιλκίς (Kilkis) |
| EL524 | Πέλλα (Pella) |
| EL526 | Σέρρες (Seres) |
| EL532 | Καστοριά (Kastoria) |
| EL533 | Φλώρινα (Florina) |
| EL541 | Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza) |
| EL542 | Θεσπρωτία (Tesprocija) |
| EL543 | Ιωάννινα (Janjina) |
| EL613 | Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades) |
| EL622 | Κέρκυρα (Krf) |
| EL642 | Εύβοια (Eubeja) |
| ES113 | Ourense |
| ES114 | Pontevedra |
| ES212 | Gipuzkoa |
| ES220 | Navarra |
| ES241 | Huesca |
| ES415 | Salamanca |
| ES419 | Zamora |
| ES431 | Badajoz |
| ES432 | Cáceres |
| ES512 | Girona |
| ES513 | Lleida |
| ES611 | Almería |
| ES612 | Cádiz |
| ES614 | Granada |
| ES615 | Huelva |
| ES617 | Málaga |
| ES630 | Ceuta |
| ES640 | Melilla |
| FRC21 | Doubs |
| FRC22 | Jura |
| FRC24 | Territoire de Belfort |
| FRD11 | Calvados |
| FRD12 | Manche |
| FRD21 | Eure |
| FRD22 | Seine-Maritime |
| FRE11 | Nord |
| FRE12 | Pas-de-Calais |
| FRE21 | Aisne |
| FRE23 | Somme |
| FRF11 | Bas-Rhin |
| FRF12 | Haut-Rhin |
| FRF21 | Ardennes |
| FRF31 | Meurthe-et-Moselle |
| FRF32 | Meuse |
| FRF33 | Moselle |
| FRI15 | Pyrénées-Atlantiques |
| FRJ15 | Pyrénées-Orientales |
| FRJ21 | Ariège |
| FRJ23 | Haute-Garonne |
| FRJ26 | Hautes-Pyrénées |
| FRK21 | Ain |
| FRK27 | Savoie |
| FRK28 | Haute-Savoie |
| FRL01 | Alpes-de-Haute-Provence |
| FRL02 | Hautes-Alpes |
| FRL03 | Alpes-Maritimes |
| FRM01 | Corse-du-Sud |
| FRM02 | Haute-Corse |
| HR031 | Primorsko–goranska županija |
| HR032 | Ličko–senjska županija |
| HR033 | Zadarska županija |
| HR034 | Šibensko–kninska županija |
| HR035 | Splitsko–dalmatinska županija |
| HR036 | Istarska županija |
| HR037 | Dubrovačko–neretvanska županija |
| HR041 | Grad Zagreb |
| HR042 | Zagrebačka županija |
| HR043 | Krapinsko–zagorska županija |
| HR044 | Varaždinska županija |
| HR045 | Koprivničko–križevačka županija |
| HR046 | Međimurska županija |
| HR048 | Virovitičko–podravska županija |
| HR049 | Požeško–slavonska županija |
| HR04 A | Brodsko–posavska županija |
| HR04B | Osječko–baranjska županija |
| HR04C | Vukovarsko–srijemska županija |
| HR04D | Karlovačka županija |
| HR04E | Sisačko–moslavačka županija |
| ITC11 | Torino |
| ITC12 | Vercelli |
| ITC14 | Verbano-Cusio-Ossola |
| ITC16 | Cuneo |
| ITC20 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| ITC31 | Imperia |
| ITC32 | Savona |
| ITC33 | Genova |
| ITC34 | La Spezia |
| ITC41 | Varese |
| ITC42 | Como |
| ITC44 | Sondrio |
| ITF44 | Brindisi |
| ITF45 | Lecce |
| ITF46 | Foggia |
| ITF47 | Bari |
| ITG11 | Trapani |
| ITG14 | Agrigento |
| ITG15 | Caltanissetta |
| ITG18 | Ragusa |
| ITG19 | Siracusa |
| ITG25 | Sassari |
| ITG26 | Nuoro |
| ITG29 | Olbia-Tempio |
| ITG2 A | Ogliastra |
| ITH10 | Bolzano-Bozen |
| ITH33 | Belluno |
| ITH42 | Udine |
| ITH43 | Gorizia |
| ITH44 | Trieste |
| ITH56 | Ferrara |
| ITH57 | Ravenna |
| ITH58 | Forlì-Cesena |
| ITH59 | Rimini |
| ITI11 | Massa-Carrara |
| ITI12 | Lucca |
| ITI16 | Livorno |
| ITI17 | Pisa |
| ITI1 A | Grosseto |
| ITI31 | Pesaro e Urbino |
| ITI32 | Ancona |
| ITI33 | Macerata |
| ITI35 | Fermo |
| ITI41 | Viterbo |
| CY000 | Κύπρος (Kýpros) |
| LV003 | Kurzeme |
| LV005 | Latgale |
| LV007 | Pierīga |
| LV008 | Vidzeme |
| LV009 | Zemgale |
| LT011 | Vilniaus apskritis |
| LT021 | Alytaus apskritis |
| LT023 | Klaipėdos apskritis |
| LT024 | Marijampolės apskritis |
| LT025 | Panevėžio apskritis |
| LT026 | Šiaulių apskritis |
| LT027 | Tauragės apskritis |
| LT028 | Telšių apskritis |
| LT029 | Utenos apskritis |
| LU000 | Luxembourg |
| HU120 | Pest |
| HU212 | Komárom-Esztergom |
| HU221 | Győr-Moson-Sopron |
| HU222 | Vas |
| HU223 | Zala |
| HU231 | Baranya |
| HU232 | Somogy |
| HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| HU313 | Nógrád |
| HU321 | Hajdú-Bihar |
| HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| HU331 | Bács-Kiskun |
| HU332 | Békés |
| HU333 | Csongrád |
| MT001 | Malta |
| MT002 | Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna |
| NL111 | Oost-Groningen |
| NL112 | Delfzijl en omgeving |
| NL132 | Zuidoost-Drenthe |
| NL133 | Zuidwest-Drenthe |
| NL211 | Noord-Overijssel |
| NL213 | Twente |
| NL225 | Achterhoek |
| NL226 | Arnhem/Nijmegen |
| NL33C | Groot-Rijnmond |
| NL341 | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| NL342 | Overig Zeeland |
| NL411 | West-Noord-Brabant |
| NL412 | Midden-Noord-Brabant |
| NL414 | Zuidoost-Noord-Brabant |
| NL421 | Noord-Limburg |
| NL422 | Midden-Limburg |
| NL423 | Zuid-Limburg |
| AT111 | Mittelburgenland |
| AT112 | Nordburgenland |
| AT113 | Südburgenland |
| AT124 | Waldviertel |
| AT125 | Weinviertel |
| AT126 | Wiener Umland/Nordteil |
| AT127 | Wiener Umland/Südteil |
| AT211 | Klagenfurt-Villach |
| AT212 | Oberkärnten |
| AT213 | Unterkärnten |
| AT224 | Oststeiermark |
| AT225 | West- und Südsteiermark |
| AT311 | Innviertel |
| AT313 | Mühlviertel |
| AT322 | Pinzgau-Pongau |
| AT323 | Salzburg und Umgebung |
| AT331 | Außerfern |
| AT332 | Innsbruck |
| AT333 | Osttirol |
| AT334 | Tiroler Oberland |
| AT335 | Tiroler Unterland |
| AT341 | Bludenz-Bregenzer Wald |
| AT342 | Rheintal-Bodenseegebiet |
| PL218 | Nowosądecki |
| PL219 | Nowotarski |
| PL225 | Bielski |
| PL227 | Rybnicki |
| PL424 | Miasto Szczecin |
| PL426 | Koszaliński |
| PL427 | Szczecinecko-pyrzycki |
| PL428 | Szczeciński |
| PL431 | Gorzowski |
| PL432 | Zielonogórski |
| PL515 | Jeleniogórski |
| PL517 | Wałbrzyski |
| PL523 | Nyski |
| PL621 | Elbląski |
| PL622 | Olsztyński |
| PL623 | Ełcki |
| PL634 | Gdański |
| PL636 | Słupski |
| PL811 | Bialski |
| PL812 | Chełmsko-zamojski |
| PL821 | Krośnieński |
| PL822 | Przemyski |
| PL841 | Białostocki |
| PL842 | Łomżyński |
| PL843 | Suwalski |
| PT111 | Alto Minho |
| PT112 | Cávado |
| PT11B | Alto Tâmega |
| PT11D | Douro |
| PT11E | Terras de Trás-os-Montes |
| PT150 | Algarve |
| PT16H | Beira Baixa |
| PT16J | Beiras e Serra da Estrela |
| PT184 | Baixo Alentejo |
| PT186 | Alto Alentejo |
| PT187 | Alentejo Central |
| RO111 | Bihor |
| RO114 | Maramureş |
| RO115 | Satu Mare |
| RO212 | Botoşani |
| RO213 | Iaşi |
| RO215 | Suceava |
| RO216 | Vaslui |
| RO223 | Constanţa |
| RO224 | Galaţi |
| RO225 | Tulcea |
| RO312 | Călăraşi |
| RO314 | Giurgiu |
| RO317 | Teleorman |
| RO411 | Dolj |
| RO413 | Mehedinţi |
| RO414 | Olt |
| RO421 | Arad |
| RO422 | Caraş-Severin |
| RO424 | Timiş |
| SI031 | Pomurska |
| SI032 | Podravska |
| SI033 | Koroška |
| SI034 | Savinjska |
| SI036 | Posavska |
| SI037 | Jugovzhodna Slovenija |
| SI038 | Primorsko-notranjska |
| SI042 | Gorenjska |
| SI043 | Goriška |
| SI044 | Obalno-kraška |
| SK010 | Bratislavský kraj |
| SK021 | Trnavský kraj |
| SK022 | Trenčiansky kraj |
| SK023 | Nitriansky kraj |
| SK031 | Žilinský kraj |
| SK032 | Banskobystrický kraj |
| SK041 | Prešovský kraj |
| SK042 | Košický kraj |
| FI195 | Pohjanmaa |
| FI1B1 | Helsinki-Uusimaa |
| FI1C1 | Varsinais-Suomi |
| FI1C4 | Kymenlaakso |
| FI1C5 | Etelä-Karjala |
| FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| FI1D5 | Keski-Pohjanmaa |
| FI1D7 | Lappi |
| FI1D8 | Kainuu |
| FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| FI200 | Åland |
| SE110 | Stockholms län |
| SE121 | Uppsala län |
| SE213 | Kalmar län |
| SE214 | Gotlands län |
| SE221 | Blekinge län |
| SE224 | Skåne län |
| SE231 | Hallands län |
| SE232 | Västra Götalands län |
| SE311 | Värmlands län |
| SE312 | Dalarnas län |
| SE313 | Gävleborgs län |
| SE321 | Västernorrlands län |
| SE322 | Jämtlands län |
| SE331 | Västerbottens län |
| SE332 | Norrbottens län |

BE211

Arr. Antwerpen

BE213

Arr. Turnhout

BE221

Arr. Hasselt

BE222

Arr. Maaseik

BE223

Arr. Tongeren

BE232

Arr. Dendermonde

BE233

Arr. Eeklo

BE234

Arr. Gent

BE236

Arr. Sint-Niklaas

BE251

Arr. Brugge

BE252

Arr. Diksmuide

BE253

Arr. Ieper

BE254

Arr. Kortrijk

BE255

Arr. Oostende

BE256

Arr. Roeselare

BE257

Arr. Tielt

BE258

Arr. Veurne

BE321

Arr. Ath

BE322

Arr. Charleroi

BE323

Arr. Mons

BE324

Arr. Mouscron

BE325

Arr. Soignies

BE326

Arr. Thuin

BE327

Arr. Tournai

BE332

Arr. Liège

BE335

Arr. Verviers - communes francophones

BE336

Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341

Arr. Arlon

BE342

Arr. Bastogne

BE344

Arr. Neufchâteau

BE345

Arr. Virton

BE351

Arr. Dinant

BE353

Arr. Philippeville

BG311

Видин (Vidin)

BG312

Монтана (Montana)

BG313

Враца (Vraca)

BG314

Плевен (Pleven)

BG321

Велико Търново (Veliko Trnovo)

BG323

Русе (Ruse)

BG325

Силистра (Silistra)

BG332

Добрич (Dobrič)

BG341

Бургас (Burgas)

BG343

Ямбол (Jambol)

BG412

София (Sofija)

BG413

Благоевград (Blagoevgrad)

BG414

Перник (Pernik)

BG415

Кюстендил (Ćustendil)

BG422

Хасково (Haskovo)

BG424

Смолян (Smoljan)

BG425

Кърджали (Krdžali)

CZ031

Jihočeský kraj

CZ032

Plzeňský kraj

CZ041

Karlovarský kraj

CZ042

Ústecký kraj

CZ051

Liberecký kraj

CZ052

Královéhradecký kraj

CZ053

Pardubický kraj

CZ064

Jihomoravský kraj

CZ071

Olomoucký kraj

CZ072

Zlínský kraj

CZ080

Moravskoslezský kraj

DK011

Byen København

DK012

Københavns omegn

DK013

Nordsjælland

DK014

Bornholm

DK021

Østsjælland

DK022

Vest- og Sydsjælland

DK031

Fyn

DK032

Sydjylland

DK042

Østjylland

DK050

Nordjylland

DE121

Baden-Baden, Stadtkreis

DE122

Karlsruhe, Stadtkreis

DE124

Rastatt

DE131

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132

Breisgau-Hochschwarzwald

DE133

Emmendingen

DE134

Ortenaukreis

DE136

Schwarzwald-Baar-Kreis

DE138

Konstanz

DE139

Lörrach

DE13 A

Waldshut

DE147

Bodenseekreis

DE213

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214

Altötting

DE215

Berchtesgadener Land

DE216

Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D

Garmisch-Partenkirchen

DE21F

Miesbach

DE21K

Rosenheim, Landkreis

DE21M

Traunstein

DE222

Passau, Kreisfreie Stadt

DE225

Freyung-Grafenau

DE228

Passau, Landkreis

DE229

Regen

DE22 A

Rottal-Inn

DE233

Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE235

Cham

DE237

Neustadt a. d. Waldnaab

DE239

Schwandorf

DE23 A

Tirschenreuth

DE244

Hof, Kreisfreie Stadt

DE249

Hof, Landkreis

DE24D

Wunsiedel i. Fichtelgebirge

DE273

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE27 A

Lindau (Bodensee)

DE27B

Ostallgäu

DE27E

Oberallgäu

DE402

Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE405

Barnim

DE409

Märkisch-Oderland

DE40C

Oder-Spree

DE40G

Spree-Neiße

DE40I

Uckermark

DE803

Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80K

Landkreis Rostock

DE80L

Vorpommern-Rügen

DE80M

Nordwestmecklenburg

DE80N

Vorpommern-Greifswald

DE942

Emden, Kreisfreie Stadt

DE949

Emsland

DE94B

Grafschaft Bentheim

DE94C

Leer

DEA15

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B

Kleve

DEA1E

Viersen

DEA26

Düren

DEA28

Euskirchen

DEA29

Heinsberg

DEA2D

Städteregion Aachen

DEA34

Borken

DEB21

Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23

Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25

Trier-Saarburg

DEB33

Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB37

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3 A

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3E

Germersheim

DEB3H

Südliche Weinstraße

DEB3K

Südwestpfalz

DEC01

Regionalverband Saarbrücken

DEC02

Merzig-Wadern

DEC03

Neunkirchen

DEC04

Saarlouis

DEC05

Saarpfalz-Kreis

DED2C

Bautzen

DED2D

Görlitz

DED2F

Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED42

Erzgebirgskreis

DED43

Mittelsachsen

DED44

Vogtlandkreis

DEF01

Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02

Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03

Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF07

Nordfriesland

DEF08

Ostholstein

DEF0 A

Plön

DEF0B

Rendsburg-Eckernförde

DEF0C

Schleswig-Flensburg

EE001

Põhja-Eesti

EE004

Lääne-Eesti

EE006

Kesk-Eesti

EE007

Kirde-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

IE041

Border

IE052

South-East

IE053

South-West

IE061

Dublin

IE062

Mid-East

EL411

Λέσβος, Λήμνος (Lezbos, Limnos)

EL412

Ικαρία, Σάμος (Ikarija, Samos)

EL413

Χίος (Hij)

EL421

Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos)

EL422

Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL511

Έβρος (Evros)

EL512

Ξάνθη (Ksantija)

EL513

Ροδόπη (Rodopi)

EL514

Δράμα (Drama)

EL515

Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala)

EL523

Κιλκίς (Kilkis)

EL524

Πέλλα (Pella)

EL526

Σέρρες (Seres)

EL532

Καστοριά (Kastoria)

EL533

Φλώρινα (Florina)

EL541

Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza)

EL542

Θεσπρωτία (Tesprocija)

EL543

Ιωάννινα (Janjina)

EL613

Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades)

EL622

Κέρκυρα (Krf)

EL642

Εύβοια (Eubeja)

ES113

Ourense

ES114

Pontevedra

ES212

Gipuzkoa

ES220

Navarra

ES241

Huesca

ES415

Salamanca

ES419

Zamora

ES431

Badajoz

ES432

Cáceres

ES512

Girona

ES513

Lleida

ES611

Almería

ES612

Cádiz

ES614

Granada

ES615

Huelva

ES617

Málaga

ES630

Ceuta

ES640

Melilla

FRC21

Doubs

FRC22

Jura

FRC24

Territoire de Belfort

FRD11

Calvados

FRD12

Manche

FRD21

Eure

FRD22

Seine-Maritime

FRE11

Nord

FRE12

Pas-de-Calais

FRE21

Aisne

FRE23

Somme

FRF11

Bas-Rhin

FRF12

Haut-Rhin

FRF21

Ardennes

FRF31

Meurthe-et-Moselle

FRF32

Meuse

FRF33

Moselle

FRI15

Pyrénées-Atlantiques

FRJ15

Pyrénées-Orientales

FRJ21

Ariège

FRJ23

Haute-Garonne

FRJ26

Hautes-Pyrénées

FRK21

Ain

FRK27

Savoie

FRK28

Haute-Savoie

FRL01

Alpes-de-Haute-Provence

FRL02

Hautes-Alpes

FRL03

Alpes-Maritimes

FRM01

Corse-du-Sud

FRM02

Haute-Corse

HR031

Primorsko–goranska županija

HR032

Ličko–senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko–kninska županija

HR035

Splitsko–dalmatinska županija

HR036

Istarska županija

HR037

Dubrovačko–neretvanska županija

HR041

Grad Zagreb

HR042

Zagrebačka županija

HR043

Krapinsko–zagorska županija

HR044

Varaždinska županija

HR045

Koprivničko–križevačka županija

HR046

Međimurska županija

HR048

Virovitičko–podravska županija

HR049

Požeško–slavonska županija

HR04 A

Brodsko–posavska županija

HR04B

Osječko–baranjska županija

HR04C

Vukovarsko–srijemska županija

HR04D

Karlovačka županija

HR04E

Sisačko–moslavačka županija

ITC11

Torino

ITC12

Vercelli

ITC14

Verbano-Cusio-Ossola

ITC16

Cuneo

ITC20

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31

Imperia

ITC32

Savona

ITC33

Genova

ITC34

La Spezia

ITC41

Varese

ITC42

Como

ITC44

Sondrio

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG25

Sassari

ITG26

Nuoro

ITG29

Olbia-Tempio

ITG2 A

Ogliastra

ITH10

Bolzano-Bozen

ITH33

Belluno

ITH42

Udine

ITH43

Gorizia

ITH44

Trieste

ITH56

Ferrara

ITH57

Ravenna

ITH58

Forlì-Cesena

ITH59

Rimini

ITI11

Massa-Carrara

ITI12

Lucca

ITI16

Livorno

ITI17

Pisa

ITI1 A

Grosseto

ITI31

Pesaro e Urbino

ITI32

Ancona

ITI33

Macerata

ITI35

Fermo

ITI41

Viterbo

CY000

Κύπρος (Kýpros)

LV003

Kurzeme

LV005

Latgale

LV007

Pierīga

LV008

Vidzeme

LV009

Zemgale

LT011

Vilniaus apskritis

LT021

Alytaus apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT027

Tauragės apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT029

Utenos apskritis

LU000

Luxembourg

HU120

Pest

HU212

Komárom-Esztergom

HU221

Győr-Moson-Sopron

HU222

Vas

HU223

Zala

HU231

Baranya

HU232

Somogy

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU313

Nógrád

HU321

Hajdú-Bihar

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU331

Bács-Kiskun

HU332

Békés

HU333

Csongrád

MT001

Malta

MT002

Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna

NL111

Oost-Groningen

NL112

Delfzijl en omgeving

NL132

Zuidoost-Drenthe

NL133

Zuidwest-Drenthe

NL211

Noord-Overijssel

NL213

Twente

NL225

Achterhoek

NL226

Arnhem/Nijmegen

NL33C

Groot-Rijnmond

NL341

Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342

Overig Zeeland

NL411

West-Noord-Brabant

NL412

Midden-Noord-Brabant

NL414

Zuidoost-Noord-Brabant

NL421

Noord-Limburg

NL422

Midden-Limburg

NL423

Zuid-Limburg

AT111

Mittelburgenland

AT112

Nordburgenland

AT113

Südburgenland

AT124

Waldviertel

AT125

Weinviertel

AT126

Wiener Umland/Nordteil

AT127

Wiener Umland/Südteil

AT211

Klagenfurt-Villach

AT212

Oberkärnten

AT213

Unterkärnten

AT224

Oststeiermark

AT225

West- und Südsteiermark

AT311

Innviertel

AT313

Mühlviertel

AT322

Pinzgau-Pongau

AT323

Salzburg und Umgebung

AT331

Außerfern

AT332

Innsbruck

AT333

Osttirol

AT334

Tiroler Oberland

AT335

Tiroler Unterland

AT341

Bludenz-Bregenzer Wald

AT342

Rheintal-Bodenseegebiet

PL218

Nowosądecki

PL219

Nowotarski

PL225

Bielski

PL227

Rybnicki

PL424

Miasto Szczecin

PL426

Koszaliński

PL427

Szczecinecko-pyrzycki

PL428

Szczeciński

PL431

Gorzowski

PL432

Zielonogórski

PL515

Jeleniogórski

PL517

Wałbrzyski

PL523

Nyski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL634

Gdański

PL636

Słupski

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PT111

Alto Minho

PT112

Cávado

PT11B

Alto Tâmega

PT11D

Douro

PT11E

Terras de Trás-os-Montes

PT150

Algarve

PT16H

Beira Baixa

PT16J

Beiras e Serra da Estrela

PT184

Baixo Alentejo

PT186

Alto Alentejo

PT187

Alentejo Central

RO111

Bihor

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO215

Suceava

RO216

Vaslui

RO223

Constanţa

RO224

Galaţi

RO225

Tulcea

RO312

Călăraşi

RO314

Giurgiu

RO317

Teleorman

RO411

Dolj

RO413

Mehedinţi

RO414

Olt

RO421

Arad

RO422

Caraş-Severin

RO424

Timiş

SI031

Pomurska

SI032

Podravska

SI033

Koroška

SI034

Savinjska

SI036

Posavska

SI037

Jugovzhodna Slovenija

SI038

Primorsko-notranjska

SI042

Gorenjska

SI043

Goriška

SI044

Obalno-kraška

SK010

Bratislavský kraj

SK021

Trnavský kraj

SK022

Trenčiansky kraj

SK023

Nitriansky kraj

SK031

Žilinský kraj

SK032

Banskobystrický kraj

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

FI195

Pohjanmaa

FI1B1

Helsinki-Uusimaa

FI1C1

Varsinais-Suomi

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D5

Keski-Pohjanmaa

FI1D7

Lappi

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

FI200

Åland

SE110

Stockholms län

SE121

Uppsala län

SE213

Kalmar län

SE214

Gotlands län

SE221

Blekinge län

SE224

Skåne län

SE231

Hallands län

SE232

Västra Götalands län

SE311

Värmlands län

SE312

Dalarnas län

SE313

Gävleborgs län

SE321

Västernorrlands län

SE322

Jämtlands län

SE331

Västerbottens län

SE332

Norrbottens län

---