# Euroopa Liidu L 12/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 12 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik19. jaanuar 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 12

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik19. jaanuar 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/68, 27. oktoober 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2019/934, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013, lubatud veinivalmistustavade osas | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/69, 12. jaanuar 2022, millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTT)) | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/70, 12. jaanuar 2022, millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (GTT)) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/71, 12. jaanuar 2022, millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (GTT)) | 33 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/72, 18. jaanuar 2022, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes | 34 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/73, 18. jaanuar 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1490 seoses Ungarile loa andmisega kohaldada täiendavaks ajavahemikuks erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 | 148 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/74, 17. jaanuar 2022, milles sätestatakse Interregi programmide loetelu ning esitatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist ja igast liidu välistegevuse rahastusest iga programmi jaoks antava toetuse kogusumma ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames tegevussuundade vahel ümberpaigutatud summade loetelu aastateks 2021–2027
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 131 all) | 151 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/75, 17. jaanuar 2022, milles sätestatakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames tegevussuundade ja Interregi programmi kaupa Euroopa Regionaalarengu Fondist ja liidu välistegevuse rahastusest toetust saavate Interregi programmi piirkondade loetelu
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 109 all) | 164 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/68, 27. oktoober 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2019/934, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013, lubatud veinivalmistustavade osas

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/69, 12. jaanuar 2022, millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTT))

30

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/70, 12. jaanuar 2022, millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (GTT))

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/71, 12. jaanuar 2022, millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (GTT))

33

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/72, 18. jaanuar 2022, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes

34

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/73, 18. jaanuar 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1490 seoses Ungarile loa andmisega kohaldada täiendavaks ajavahemikuks erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

148

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/74, 17. jaanuar 2022, milles sätestatakse Interregi programmide loetelu ning esitatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist ja igast liidu välistegevuse rahastusest iga programmi jaoks antava toetuse kogusumma ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames tegevussuundade vahel ümberpaigutatud summade loetelu aastateks 2021–2027
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 131 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 131 all)

151

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/75, 17. jaanuar 2022, milles sätestatakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames tegevussuundade ja Interregi programmi kaupa Euroopa Regionaalarengu Fondist ja liidu välistegevuse rahastusest toetust saavate Interregi programmi piirkondade loetelu
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 109 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 109 all)

164

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/68,

27. oktoober 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2019/934, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013, lubatud veinivalmistustavade osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 75 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/934 (2) on kehtestatud eeskirjad, millega täiendatakse määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus toodete alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikute avaldamisega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/934 (2) on kehtestatud eeskirjad, millega täiendatakse määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus toodete alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikute avaldamisega.

| (2) | Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 artiklis 2 on määratud kindlaks viinamarjakasvatusalad, kus valmistatud veini üldalkoholisisaldus võib ulatuda 20 mahuprotsendini. Kõnealuses artiklis osutatud veinide Vin de pays de Franche-Comté ja Vin de pays du Val de Loire nimetused on muutunud. Kõnealust artiklit tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 artiklis 2 on määratud kindlaks viinamarjakasvatusalad, kus valmistatud veini üldalkoholisisaldus võib ulatuda 20 mahuprotsendini. Kõnealuses artiklis osutatud veinide Vin de pays de Franche-Comté ja Vin de pays du Val de Loire nimetused on muutunud. Kõnealust artiklit tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (3) | Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osas on loetelu lubatud veinivalmistustavadest ja piirangutest, mida kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa kohaldamisalasse kuuluvate viinamarjasaaduste tootmise ja säilitamise suhtes, nagu on osutatud viimati nimetatud määruse artikli 80 lõikes 1. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelis 1 on loetletud lubatud veinivalmistusviisid ning nende kasutustingimused ja -piirangud. Kõnealuse osa tabelis 2 on loetletud veini valmistamisel kasutada lubatud ühendid, samuti nende kasutustingimused ja -piirangud. Tabeleid 1 ja 2 tuleks täiendada, et võtta arvesse tehnika arengut, eelkõige Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud resolutsioone. Lisaks tuleks osa nendes tabelites esitatud teabest esitada selgemini ja ühtlustatumalt. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osas on loetelu lubatud veinivalmistustavadest ja piirangutest, mida kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa kohaldamisalasse kuuluvate viinamarjasaaduste tootmise ja säilitamise suhtes, nagu on osutatud viimati nimetatud määruse artikli 80 lõikes 1. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelis 1 on loetletud lubatud veinivalmistusviisid ning nende kasutustingimused ja -piirangud. Kõnealuse osa tabelis 2 on loetletud veini valmistamisel kasutada lubatud ühendid, samuti nende kasutustingimused ja -piirangud. Tabeleid 1 ja 2 tuleks täiendada, et võtta arvesse tehnika arengut, eelkõige Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud resolutsioone. Lisaks tuleks osa nendes tabelites esitatud teabest esitada selgemini ja ühtlustatumalt.

| (4) | Selguse huvides ja selleks, et lubatud veinivalmistusviise kasutavaid viinamarjasaaduste tootjaid paremini teavitada, tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada täiendav veerg. Selles veerus tuleks loetleda nende veinitoodete kategooriad, mille valmistamisel võib veinivalmistusviisi kasutada. |
| --- | --- |

(4)

Selguse huvides ja selleks, et lubatud veinivalmistusviise kasutavaid viinamarjasaaduste tootjaid paremini teavitada, tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada täiendav veerg. Selles veerus tuleks loetleda nende veinitoodete kategooriad, mille valmistamisel võib veinivalmistusviisi kasutada.

| (5) | Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 1 punktis 1 esitatud õhustamise või hapnikuga küllastamise praegu lubatud tingimused ja piirangud on liiga ranged, kuna nendega on lubatud kasutada ainult gaasilist hapnikku. Selle asemel tuleks neis viidata asjaomastele Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikutele 2.1.1 ja 3.5.5, milles on lubatud kasutada nii hapnikku kui ka õhku. |
| --- | --- |

(5)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 1 punktis 1 esitatud õhustamise või hapnikuga küllastamise praegu lubatud tingimused ja piirangud on liiga ranged, kuna nendega on lubatud kasutada ainult gaasilist hapnikku. Selle asemel tuleks neis viidata asjaomastele Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikutele 2.1.1 ja 3.5.5, milles on lubatud kasutada nii hapnikku kui ka õhku.

| (6) | Terviklikkuse huvides tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 1 reas 2 esitatud termilise töötlemise kasutustingimustes ja piirangutes viidata Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikutele, mis on seotud termilise töötlemisega, nimelt toimikutele 2.3.6, 2.3.9, 3.5.4 ja 3.5.10. |
| --- | --- |

(6)

Terviklikkuse huvides tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 1 reas 2 esitatud termilise töötlemise kasutustingimustes ja piirangutes viidata Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikutele, mis on seotud termilise töötlemisega, nimelt toimikutele 2.3.6, 2.3.9, 3.5.4 ja 3.5.10.

| (7) | Kuigi Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon on külmtöötluse heaks kiitnud, ei ole seda delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 kantud. Võttes arvesse külmtöötluse tähtsust veinivalmistamisel, tuleks teatavatel tingimustel lubada selle kasutamist ja lisada kõnealusesse tabelisse uus rida. |
| --- | --- |

(7)

Kuigi Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon on külmtöötluse heaks kiitnud, ei ole seda delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 kantud. Võttes arvesse külmtöötluse tähtsust veinivalmistamisel, tuleks teatavatel tingimustel lubada selle kasutamist ja lisada kõnealusesse tabelisse uus rida.

| (8) | Selguse huvides on asjakohane täpsustada, millised inertsed filtrimisained on lubatud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 1 reale 3, viidates asjaomastele Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikutele, nimelt toimikutele 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2 ja 3.2.2.1. |
| --- | --- |

(8)

Selguse huvides on asjakohane täpsustada, millised inertsed filtrimisained on lubatud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 1 reale 3, viidates asjaomastele Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikutele, nimelt toimikutele 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2 ja 3.2.2.1.

| (9) | Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 1 reas 5 tuleks järjepidevuse huvides jätta 2. veerust välja teave selliste veinitoodete kategooriate kohta, mille tootmisel võib vääveldioksiidi kõrvaldada füüsikaliste protsesside abil, ning lisada see kõnealuse tabeli uude 3. veergu. |
| --- | --- |

(9)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 1 reas 5 tuleks järjepidevuse huvides jätta 2. veerust välja teave selliste veinitoodete kategooriate kohta, mille tootmisel võib vääveldioksiidi kõrvaldada füüsikaliste protsesside abil, ning lisada see kõnealuse tabeli uude 3. veergu.

| (10) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/273 (3) artiklis 29 on sätestatud, et mitmed töötlusviisid tuleb kanda määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registrisse. Seda nõuet on nimetatud delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 1 mõnes asjakohases reas, kuid mitte kõigis, ning kõnealuse määruse I lisa mõnes liites. Selleks et parandada delegeeritud määruse (EL) 2019/934 järjepidevust, tuleks sellele nõudele osutada kõigis tabeli 1 asjakohastes ridades ja lisada nõue puuduvatesse kohtadesse ning kanda see vajaduse korral liidetest üle I lisasse. Nõue puudutab I lisa tabeli 1 ridade 6, 10, 11, 12, 16, 17 ja 18 2. veergu ning I lisa 5., 7., 8. ja 10. liidet. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/273 (3) artiklis 29 on sätestatud, et mitmed töötlusviisid tuleb kanda määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registrisse. Seda nõuet on nimetatud delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 1 mõnes asjakohases reas, kuid mitte kõigis, ning kõnealuse määruse I lisa mõnes liites. Selleks et parandada delegeeritud määruse (EL) 2019/934 järjepidevust, tuleks sellele nõudele osutada kõigis tabeli 1 asjakohastes ridades ja lisada nõue puuduvatesse kohtadesse ning kanda see vajaduse korral liidetest üle I lisasse. Nõue puudutab I lisa tabeli 1 ridade 6, 10, 11, 12, 16, 17 ja 18 2. veergu ning I lisa 5., 7., 8. ja 10. liidet.

| (11) | Määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa B jao punkti 1 alapunktides b ja c on osutatud võimalusele suurendada viinamarjavirde ja veini naturaalset alkoholisisaldust osalise kontsentreerimise teel. Seda veinivalmistusviisi ei ole delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 kantud. Seepärast tuleks see heaks kiita ja lisada kõnealusesse tabelisse uus rida. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa B jao punkti 1 alapunktides b ja c on osutatud võimalusele suurendada viinamarjavirde ja veini naturaalset alkoholisisaldust osalise kontsentreerimise teel. Seda veinivalmistusviisi ei ole delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 kantud. Seepärast tuleks see heaks kiita ja lisada kõnealusesse tabelisse uus rida.

| (12) | Resolutsiooniga OIV-OENO 594A-2019 on kehtestatud uus veinivalmistustava, nimelt viinamarjades ja viinamarjavirretes neile omaste mikroorganismide sisalduse vähendamine tsüklilise kõrgrõhuprotsessi abil. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida. |
| --- | --- |

(12)

Resolutsiooniga OIV-OENO 594A-2019 on kehtestatud uus veinivalmistustava, nimelt viinamarjades ja viinamarjavirretes neile omaste mikroorganismide sisalduse vähendamine tsüklilise kõrgrõhuprotsessi abil. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida.

| (13) | Resolutsiooniga OIV-OENO 594B-2020 on kehtestatud uus veinivalmistustava, nimelt looduslike mikroorganismide kõrvaldamine viinamarjavirretest pideva kõrgrõhuprotsessi abil. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida. |
| --- | --- |

(13)

Resolutsiooniga OIV-OENO 594B-2020 on kehtestatud uus veinivalmistustava, nimelt looduslike mikroorganismide kõrvaldamine viinamarjavirretest pideva kõrgrõhuprotsessi abil. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida.

| (14) | Resolutsiooniga OIV-OENO 616-2019 on kehtestatud uus veinivalmistustava, nimelt purustatud viinamarjade töötlemine ultraheliga nendes sisalduvate ühendite ekstraheerimiseks. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida. |
| --- | --- |

(14)

Resolutsiooniga OIV-OENO 616-2019 on kehtestatud uus veinivalmistustava, nimelt purustatud viinamarjade töötlemine ultraheliga nendes sisalduvate ühendite ekstraheerimiseks. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida.

| (15) | Resolutsiooniga OIV-OENO 634-2020 on kehtestatud uus veinivalmistustava, nimelt viinamarjade töötlemine impulsselektriväljaga väärtuslike ainete ekstraheerimise lihtsustamiseks ja tõhustamiseks. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida. |
| --- | --- |

(15)

Resolutsiooniga OIV-OENO 634-2020 on kehtestatud uus veinivalmistustava, nimelt viinamarjade töötlemine impulsselektriväljaga väärtuslike ainete ekstraheerimise lihtsustamiseks ja tõhustamiseks. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida.

| (16) | Resolutsioonidega OIV-OENO 614A-2020 ja 614B-2020 on kehtestatud uus veinivalmistustava, nimelt vastavalt viinamarjavirde ja veini töötlemine adsorbeerivate stüreen-divinüülbenseenigraanulitega, et vähendada või kõrvaldada organoleptiliste omaduste kõrvalekaldeid, mida iseloomustab nn hallitava mulla maitse. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida. |
| --- | --- |

(16)

Resolutsioonidega OIV-OENO 614A-2020 ja 614B-2020 on kehtestatud uus veinivalmistustava, nimelt vastavalt viinamarjavirde ja veini töötlemine adsorbeerivate stüreen-divinüülbenseenigraanulitega, et vähendada või kõrvaldada organoleptiliste omaduste kõrvalekaldeid, mida iseloomustab nn hallitava mulla maitse. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida.

| (17) | Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 1.7. on kaltsiumtartraat ekslikult lisatud happesuse regulaatoreid käsitlevasse jakku. Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikus 3.3.12 viidatakse üksnes selle omadustele stabilisaatorina. Seepärast on asjakohane see rida kõnealusest tabelist välja jätta. |
| --- | --- |

(17)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 1.7. on kaltsiumtartraat ekslikult lisatud happesuse regulaatoreid käsitlevasse jakku. Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikus 3.3.12 viidatakse üksnes selle omadustele stabilisaatorina. Seepärast on asjakohane see rida kõnealusest tabelist välja jätta.

| (18) | Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 6.3. on stabilisaatoreid käsitlevasse jakku lisatud sidrunhape. Veinipärmid ja piimhappebakterid on lisatud kõnealuse tabeli kääritamisaineid käsitlevasse jakku vastavalt ridades 9.1 ja 9.2. Lisaks vastavatele stabiliseerimis- ja kääritamisomadustele võivad need veini valmistamisel kasutatavad ühendid muuta ka veini happesust ja maitset, nagu on täpsustatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi asjakohastes toimikutes. Seepärast on asjakohane lisada kõnealusesse tabelisse happesuse regulaatoreid käsitlevasse jakku uued read vastavalt sidrunhappe, veinipärmide ja piimhappebakterite kohta. |
| --- | --- |

(18)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 6.3. on stabilisaatoreid käsitlevasse jakku lisatud sidrunhape. Veinipärmid ja piimhappebakterid on lisatud kõnealuse tabeli kääritamisaineid käsitlevasse jakku vastavalt ridades 9.1 ja 9.2. Lisaks vastavatele stabiliseerimis- ja kääritamisomadustele võivad need veini valmistamisel kasutatavad ühendid muuta ka veini happesust ja maitset, nagu on täpsustatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi asjakohastes toimikutes. Seepärast on asjakohane lisada kõnealusesse tabelisse happesuse regulaatoreid käsitlevasse jakku uued read vastavalt sidrunhappe, veinipärmide ja piimhappebakterite kohta.

| (19) | Kogemused on näidanud, et mõne veini valmistamisel kasutatava ühendi puhul on mitmed delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 8. veerus nimetatud veinitoodete kategooriad puudu või ebaõiged. See puudutab ridasid 2.1–2.4, 4.1–4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2–7.8 ja 9.2. Seepärast tuleks kõnealuste ridade 8. veergu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(19)

Kogemused on näidanud, et mõne veini valmistamisel kasutatava ühendi puhul on mitmed delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 8. veerus nimetatud veinitoodete kategooriad puudu või ebaõiged. See puudutab ridasid 2.1–2.4, 4.1–4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2–7.8 ja 9.2. Seepärast tuleks kõnealuste ridade 8. veergu vastavalt muuta.

| (20) | Vääveldioksiid, kaaliumvesiniksulfit ja kaaliummetabisulfit, mis on esitatud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ridades 2.1, 2.2 ja 2.3, on sarnased ühendid, mida käsitletakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni samades toimikutes. Seepärast on asjakohane märkida nende kolme ühendi puhul kõnealuse tabeli 3. veergu samad Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikud ja 8. veergu samad veinitoodete kategooriad. |
| --- | --- |

(20)

Vääveldioksiid, kaaliumvesiniksulfit ja kaaliummetabisulfit, mis on esitatud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ridades 2.1, 2.2 ja 2.3, on sarnased ühendid, mida käsitletakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni samades toimikutes. Seepärast on asjakohane märkida nende kolme ühendi puhul kõnealuse tabeli 3. veergu samad Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikud ja 8. veergu samad veinitoodete kategooriad.

| (21) | Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 3.1 osutatud veinivalmistuses kasutatavat sütt ja kõnealuse tabeli reas 3.2 osutatud selektiivseid taimekiude kasutatakse pigem nende adsorbeerivate kui sekvestreerivate omaduste tõttu. Seetõttu tuleks selguse huvides asendada kõnealuse tabeli 3. jao, kuhu need ühendid kuuluvad, nimetus „sekvestrandid“ nimetusega „adsorbendid“. |
| --- | --- |

(21)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 3.1 osutatud veinivalmistuses kasutatavat sütt ja kõnealuse tabeli reas 3.2 osutatud selektiivseid taimekiude kasutatakse pigem nende adsorbeerivate kui sekvestreerivate omaduste tõttu. Seetõttu tuleks selguse huvides asendada kõnealuse tabeli 3. jao, kuhu need ühendid kuuluvad, nimetus „sekvestrandid“ nimetusega „adsorbendid“.

| (22) | Resolutsiooniga OIV-OENO 633-2019 muudeti OIV toimiku 2.3.2 eesmärke ja ettekirjutusi seoses käärimise aktivaatoritega. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ridades 4.1, 4.6 ja 4.8 tuleks 3. veergu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(22)

Resolutsiooniga OIV-OENO 633-2019 muudeti OIV toimiku 2.3.2 eesmärke ja ettekirjutusi seoses käärimise aktivaatoritega. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ridades 4.1, 4.6 ja 4.8 tuleks 3. veergu vastavalt muuta.

| (23) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 606/2009 (4) on sätestatud tiamiinvesinikkloriidi kasutustingimused ja täpsustatud, et ühe töötluse kohta ei tohi kasutada üle 0,6 mg/l (väljendatud tiamiinina). Delegeeritud määruses (EL) 2019/934, millega tunnistati kehtetuks määrus (EÜ) nr 606/2009, on see nõue alles. Siiski jäeti välja selgesõnaline viide tiamiini kasutamise koguselisele piirangule, kuna leiti, et delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 4.5 3. veerus osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni failid 2.3.3 ja 4.1.7 juba sisaldavad seda teavet. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 rakendamise esimesel aastal selgus siiski, et kahe Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimiku samaaegsel lugemine võib põhjustada segadust seoses tiamiini lubatud maksimumkogusega. Ilmneb, et kui ei viidata üheselt mõistetavale numbrile, võib eri näitajatest toimikus 2.3.3 (0,6 mg/l peetakse viinamarjavirde puhul piisavaks koguseks) ja toimikus 4.1.7 (lubatud on kuni 0,6 mg/l vahuveinide puhul) aru saada nii, et näitaja kombineeritud ülempiir on 1,2 mg/l. Selleks et tiamiini kasutamise tingimustest ei oleks võimalik valesti aru saada, tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 4.5 7. veerus märkida maksimumkoguseks 0,6 mg/l, nagu oli selle ühendi puhul märgitud määruses (EÜ) nr 606/2009. |
| --- | --- |

(23)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 606/2009 (4) on sätestatud tiamiinvesinikkloriidi kasutustingimused ja täpsustatud, et ühe töötluse kohta ei tohi kasutada üle 0,6 mg/l (väljendatud tiamiinina). Delegeeritud määruses (EL) 2019/934, millega tunnistati kehtetuks määrus (EÜ) nr 606/2009, on see nõue alles. Siiski jäeti välja selgesõnaline viide tiamiini kasutamise koguselisele piirangule, kuna leiti, et delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 4.5 3. veerus osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni failid 2.3.3 ja 4.1.7 juba sisaldavad seda teavet. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 rakendamise esimesel aastal selgus siiski, et kahe Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimiku samaaegsel lugemine võib põhjustada segadust seoses tiamiini lubatud maksimumkogusega. Ilmneb, et kui ei viidata üheselt mõistetavale numbrile, võib eri näitajatest toimikus 2.3.3 (0,6 mg/l peetakse viinamarjavirde puhul piisavaks koguseks) ja toimikus 4.1.7 (lubatud on kuni 0,6 mg/l vahuveinide puhul) aru saada nii, et näitaja kombineeritud ülempiir on 1,2 mg/l. Selleks et tiamiini kasutamise tingimustest ei oleks võimalik valesti aru saada, tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 4.5 7. veerus märkida maksimumkoguseks 0,6 mg/l, nagu oli selle ühendi puhul märgitud määruses (EÜ) nr 606/2009.

| (24) | Alates 1. juunist 2013 ei ole bentoniiti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (5) alusel toidu lisaainena enam lubatud kasutada. Seetõttu tuleks selle E number delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 5.9 2. veerus välja jätta. |
| --- | --- |

(24)

Alates 1. juunist 2013 ei ole bentoniiti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (5) alusel toidu lisaainena enam lubatud kasutada. Seetõttu tuleks selle E number delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 5.9 2. veerus välja jätta.

| (25) | Resolutsiooniga OIV-OENO 612-2019 on asendatud OIV toimik 2.1.7, milles käsitleti viinamarjavirdele tanniini lisamist. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ridades 5.12 ja 6.4 tuleks 3. veergu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(25)

Resolutsiooniga OIV-OENO 612-2019 on asendatud OIV toimik 2.1.7, milles käsitleti viinamarjavirdele tanniini lisamist. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ridades 5.12 ja 6.4 tuleks 3. veergu vastavalt muuta.

| (26) | Resolutsiooniga OIV-OENO 613-2019 on asendatud OIV toimik 3.2.6, milles käsitleti veinidele tanniini lisamist. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ridades 5.12 ja 6.4 tuleks 3. veergu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(26)

Resolutsiooniga OIV-OENO 613-2019 on asendatud OIV toimik 3.2.6, milles käsitleti veinidele tanniini lisamist. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ridades 5.12 ja 6.4 tuleks 3. veergu vastavalt muuta.

| (27) | Määrusega (EÜ) nr 606/2009 on piiratud kitosaani kasutamist veini tootmisel ainult Aspergillus niger’ist saadud ühenditega. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ridades 5.13 ja 10.3 jäeti see piirang alles. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2470 (6) on kõnealuse määruse lisas esitatud liidu uuendtoitude loetelus siiski lubatud kasutada kas Agaricus bisporus’est või Aspergillus niger’ist saadud kitosaaniekstrakti. Seetõttu on asjakohane viia kõnealuse tabeli ridade 5.13 ja 10.3 viited kooskõlla rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa tabeli 1 vastava sättega. Seega tuleks nende ridade 1. veerus täpsustada, et kitosaan võib olla saadud ka Agaricus bisporus’est. |
| --- | --- |

(27)

Määrusega (EÜ) nr 606/2009 on piiratud kitosaani kasutamist veini tootmisel ainult Aspergillus niger’ist saadud ühenditega. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ridades 5.13 ja 10.3 jäeti see piirang alles. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2470 (6) on kõnealuse määruse lisas esitatud liidu uuendtoitude loetelus siiski lubatud kasutada kas Agaricus bisporus’est või Aspergillus niger’ist saadud kitosaaniekstrakti. Seetõttu on asjakohane viia kõnealuse tabeli ridade 5.13 ja 10.3 viited kooskõlla rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa tabeli 1 vastava sättega. Seega tuleks nende ridade 1. veerus täpsustada, et kitosaan võib olla saadud ka Agaricus bisporus’est.

| (28) | Liidu veinisektoris kasutatakse abiainena delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 6.2 osutatud kaltsiumtartraati tetrahüdraadina. Samas on kaltsiumtartraat olemas ka dihüdraadina, mida kasutatakse toidus küll harva, kuid määrusega (EÜ) nr 1333/2008 on see lubatud toidu lisaainena E 354, mis kujutab endast tetrahüdraadist erinevat ainet. Täielikkuse huvides lisati E 354 delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ritta 6.2. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 rakendamise esimesel aastal selgus siiski, et veinivalmistamisel kaltsiumtartraatdihüdraati ei kasutata. Lisaks teatasid liikmesriigid ja tootjad, et tegelikult on ainus turul kättesaadav kaltsiumtartraadi vorm tetrahüdraat. Kaltsiumtartraadi kahe vormi kasutamise selgitamiseks ja nende segiajamise vältimiseks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 6.2 2. veerust jätta välja viide toidu lisaainele E 354. |
| --- | --- |

(28)

Liidu veinisektoris kasutatakse abiainena delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 6.2 osutatud kaltsiumtartraati tetrahüdraadina. Samas on kaltsiumtartraat olemas ka dihüdraadina, mida kasutatakse toidus küll harva, kuid määrusega (EÜ) nr 1333/2008 on see lubatud toidu lisaainena E 354, mis kujutab endast tetrahüdraadist erinevat ainet. Täielikkuse huvides lisati E 354 delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 ritta 6.2. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 rakendamise esimesel aastal selgus siiski, et veinivalmistamisel kaltsiumtartraatdihüdraati ei kasutata. Lisaks teatasid liikmesriigid ja tootjad, et tegelikult on ainus turul kättesaadav kaltsiumtartraadi vorm tetrahüdraat. Kaltsiumtartraadi kahe vormi kasutamise selgitamiseks ja nende segiajamise vältimiseks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 6.2 2. veerust jätta välja viide toidu lisaainele E 354.

| (29) | Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikus 3.3.10 käsitletakse veini töötlemist kaaliumheksatsüanoferraadiga. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 6.5 3. veerus ei ole seda toimikut nimetatud, ehkki see oleks täiesti asjakohane. Seepärast tuleks lisada sinna viide kõnealusele toimikule. |
| --- | --- |

(29)

Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikus 3.3.10 käsitletakse veini töötlemist kaaliumheksatsüanoferraadiga. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 6.5 3. veerus ei ole seda toimikut nimetatud, ehkki see oleks täiesti asjakohane. Seepärast tuleks lisada sinna viide kõnealusele toimikule.

| (30) | Resolutsioonidega OIV-OENO 586-2019 ja OIV-OENO 659-2020 muudeti Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimiku 3.3.14 nõudeid tsellulooskummidega (karboksümetüültselluloos) töötlemise kohta. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 6.11 3. ja 8. veergu tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(30)

Resolutsioonidega OIV-OENO 586-2019 ja OIV-OENO 659-2020 muudeti Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimiku 3.3.14 nõudeid tsellulooskummidega (karboksümetüültselluloos) töötlemise kohta. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 6.11 3. ja 8. veergu tuleks vastavalt muuta.

| (31) | Viide Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksi toimikule COEI-1-POTASP delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 6.13 4. veerus ei ole õige. See tuleks asendada viitega toimikule COEI-1-POTPOL. |
| --- | --- |

(31)

Viide Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksi toimikule COEI-1-POTASP delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 6.13 4. veerus ei ole õige. See tuleks asendada viitega toimikule COEI-1-POTPOL.

| (32) | Resolutsiooniga OIV-OENO 581A-2021 kehtestati uus veinivalmistustava, nimelt veini töötlemine fumaarhappega, et pärssida malolaktilist käärimist. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida. |
| --- | --- |

(32)

Resolutsiooniga OIV-OENO 581A-2021 kehtestati uus veinivalmistustava, nimelt veini töötlemine fumaarhappega, et pärssida malolaktilist käärimist. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida.

| (33) | Nagu on märgitud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksi toimikus COEI-1-PRENZY, on ensüümpreparaatides sisalduvatel ensüümidel palju toimeid, kuid lisaks peamistele toimetele on kõrvaltoimed lubatud üksnes juhul, kui need jäävad ensüümpreparaatide tootmise tehnoloogiliste piirangute raamesse. Sellist peamiste ja kõrvaltoimete eristamist ei ole delegeeritud määruses (EL) 2019/934 praegu täpsustatud. Seepärast on asjakohane lisada see kõnealuse delegeeritud määruse I lisa A osa tabelisse 2 ja osutada ridade 7.1–7.11 4. veerus toimikule COEI-1-PRENZY. |
| --- | --- |

(33)

Nagu on märgitud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksi toimikus COEI-1-PRENZY, on ensüümpreparaatides sisalduvatel ensüümidel palju toimeid, kuid lisaks peamistele toimetele on kõrvaltoimed lubatud üksnes juhul, kui need jäävad ensüümpreparaatide tootmise tehnoloogiliste piirangute raamesse. Sellist peamiste ja kõrvaltoimete eristamist ei ole delegeeritud määruses (EL) 2019/934 praegu täpsustatud. Seepärast on asjakohane lisada see kõnealuse delegeeritud määruse I lisa A osa tabelisse 2 ja osutada ridade 7.1–7.11 4. veerus toimikule COEI-1-PRENZY.

| (34) | Resolutsiooniga OIV-OENO 682-2021 ajakohastati Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikuid 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 ja 3.2.11. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 7 3. veerus olevat kõnealuste dokumentide viiteaastat tuleks seega muuta. |
| --- | --- |

(34)

Resolutsiooniga OIV-OENO 682-2021 ajakohastati Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikuid 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 ja 3.2.11. Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 7 3. veerus olevat kõnealuste dokumentide viiteaastat tuleks seega muuta.

| (35) | Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksis on loetletud hulk eri ensüüme. Kõik neist ei ole kantud delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 2. Selleks et pakkuda veinitootjatele oma veinide täiustamiseks võimalikult laia ensüümide valikut, on asjakohane ühtlustada selles tabelis esitatud lubatud ensüümide loetelu Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksis sisalduvate heakskiidetud ensüümide loeteluga. Seepärast tuleks kõnealuse tabeli 7. jakku „Ensüümid“ lisada uued read ensüümide arabinanaasi, β-glükanaasi (β1-3, β1-6) ja glükosidaasi kohta. Lisaks tuleks Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksi fail COEI-1-GLYCOS kõnealuse tabeli rea 7.8 4. veerust kustutada ja viia see üle uue rea 7.11 4. veergu, kuna see viitab ensüümile number EC 3.2.1.21. |
| --- | --- |

(35)

Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksis on loetletud hulk eri ensüüme. Kõik neist ei ole kantud delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 2. Selleks et pakkuda veinitootjatele oma veinide täiustamiseks võimalikult laia ensüümide valikut, on asjakohane ühtlustada selles tabelis esitatud lubatud ensüümide loetelu Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksis sisalduvate heakskiidetud ensüümide loeteluga. Seepärast tuleks kõnealuse tabeli 7. jakku „Ensüümid“ lisada uued read ensüümide arabinanaasi, β-glükanaasi (β1-3, β1-6) ja glükosidaasi kohta. Lisaks tuleks Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksi fail COEI-1-GLYCOS kõnealuse tabeli rea 7.8 4. veerust kustutada ja viia see üle uue rea 7.11 4. veergu, kuna see viitab ensüümile number EC 3.2.1.21.

| (36) | Resolutsioonidega OIV-OENO 541A-2021 ja 541B-2021 kehtestati uus veinivalmistustava, nimelt Aspergillopepsiin I kasutamine viinamarjavirdes, et eemaldada veinis esinevaid hägustavaid valke. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida. |
| --- | --- |

(36)

Resolutsioonidega OIV-OENO 541A-2021 ja 541B-2021 kehtestati uus veinivalmistustava, nimelt Aspergillopepsiin I kasutamine viinamarjavirdes, et eemaldada veinis esinevaid hägustavaid valke. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabelisse 1 lisada uus rida.

| (37) | Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksi toimik COEI-1-LESEAC on asendatud toimikutega COEI-1-SACCHA ja COEI-1-NOSACC. Seetõttu tuleks viide toimikule COEI-1-LESEAC delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 9.1 4. veerus välja jätta ja asendada see viitega toimikutele COEI-1-SACCHA ja COEI-1-NOSACC. |
| --- | --- |

(37)

Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksi toimik COEI-1-LESEAC on asendatud toimikutega COEI-1-SACCHA ja COEI-1-NOSACC. Seetõttu tuleks viide toimikule COEI-1-LESEAC delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 rea 9.1 4. veerus välja jätta ja asendada see viitega toimikutele COEI-1-SACCHA ja COEI-1-NOSACC.

| (38) | Resolutsiooni OIV-OENO 611-2019 on täiendatud OIV toimikuga 2.1.3.2.3.2, milles käsitletakse hapetustamist piimhappebakterite abil. Toimik on asjakohane seoses delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reaga 9.2 ja see tuleks lisada kõnealuse rea 3. veergu. |
| --- | --- |

(38)

Resolutsiooni OIV-OENO 611-2019 on täiendatud OIV toimikuga 2.1.3.2.3.2, milles käsitletakse hapetustamist piimhappebakterite abil. Toimik on asjakohane seoses delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reaga 9.2 ja see tuleks lisada kõnealuse rea 3. veergu.

| (39) | Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa 1. liite punkti 1 kohaselt on viinhappe kasutamine hapetustamiseks praegu lubatud vaid toodete puhul, mis on valmistatud viinamarjasortidest ’Elbling’ ja ’Riesling’ ning on valmistatud järgmistest viinamarjakasvatusvööndi A põhjaosas asuvates viinamarjakasvatuspiirkondades korjatud viinamarjadest: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz ja Moselle luxembourgeoise. Saksamaa teatas komisjonile, et viinamarjasortide ’Elbling’ ja ’Weißer Riesling’ kasvatamine on Saksamaal nüüd lubatud viinamarjakasvatusvööndi A muudes viinamarjakasvatuspiirkondades. Seepärast tuleks kõnealuses punktis osutatud piirkondade loetelu muuta nii, et see hõlmaks kõiki viinamarjakasvatusvööndi A piirkondi Saksamaal. |
| --- | --- |

(39)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa 1. liite punkti 1 kohaselt on viinhappe kasutamine hapetustamiseks praegu lubatud vaid toodete puhul, mis on valmistatud viinamarjasortidest ’Elbling’ ja ’Riesling’ ning on valmistatud järgmistest viinamarjakasvatusvööndi A põhjaosas asuvates viinamarjakasvatuspiirkondades korjatud viinamarjadest: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz ja Moselle luxembourgeoise. Saksamaa teatas komisjonile, et viinamarjasortide ’Elbling’ ja ’Weißer Riesling’ kasvatamine on Saksamaal nüüd lubatud viinamarjakasvatusvööndi A muudes viinamarjakasvatuspiirkondades. Seepärast tuleks kõnealuses punktis osutatud piirkondade loetelu muuta nii, et see hõlmaks kõiki viinamarjakasvatusvööndi A piirkondi Saksamaal.

| (40) | Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa B osas on kindlaks määratud veinide vääveldioksiidisisalduse piirmäärad. Kõnealuse osa punkti A alapunkti 2 alapunkti c neljateistkümnendas taandes osutatud veinide Côteaux de l’Ardèche, Lot, Corrèze, Oc, Thau ja Allobrogie nimetusi on muudetud. Peale selle on Sloveenia taotlenud veini vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja) lisamist selliste veinide loendisse, mille vääveldioksiidisisaldus võib olla kuni 400 mg/l. Kõnealune vein on väga suure jääksuhkrusisaldusega ja selle säilitamiseks on vaja suurt vääveldioksiidisisaldust. I lisa B osa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(40)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa B osas on kindlaks määratud veinide vääveldioksiidisisalduse piirmäärad. Kõnealuse osa punkti A alapunkti 2 alapunkti c neljateistkümnendas taandes osutatud veinide Côteaux de l’Ardèche, Lot, Corrèze, Oc, Thau ja Allobrogie nimetusi on muudetud. Peale selle on Sloveenia taotlenud veini vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja) lisamist selliste veinide loendisse, mille vääveldioksiidisisaldus võib olla kuni 400 mg/l. Kõnealune vein on väga suure jääksuhkrusisaldusega ja selle säilitamiseks on vaja suurt vääveldioksiidisisaldust. I lisa B osa tuleks vastavalt muuta.

| (41) | Hispaania on taotlenud delegeeritud määruse (EL) 2019/934 III lisas kehtestatud Hispaania liköörveine käsitlevate sätete muutmist, et tagada kooskõla määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktis 3 osutatud liköörveinide määratlusega ning kaitstud päritolunimetust Condado de Huelva ja Lebrija kandvate veinide spetsifikaatidega. Veinitootjate taotlusel on Hispaania taotlenud ka sortide ’Garnacha roja’ ja ’Mazuela’ lisamist delegeeritud määruse (EL) 2019/934 III lisa 3. liites osutatud sortide loetellu. Seepärast on asjakohane muuta delegeeritud määruse (EL) 2019/934 III lisa asjaomaseid jagusid ja liiteid. |
| --- | --- |

(41)

Hispaania on taotlenud delegeeritud määruse (EL) 2019/934 III lisas kehtestatud Hispaania liköörveine käsitlevate sätete muutmist, et tagada kooskõla määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktis 3 osutatud liköörveinide määratlusega ning kaitstud päritolunimetust Condado de Huelva ja Lebrija kandvate veinide spetsifikaatidega. Veinitootjate taotlusel on Hispaania taotlenud ka sortide ’Garnacha roja’ ja ’Mazuela’ lisamist delegeeritud määruse (EL) 2019/934 III lisa 3. liites osutatud sortide loetellu. Seepärast on asjakohane muuta delegeeritud määruse (EL) 2019/934 III lisa asjaomaseid jagusid ja liiteid.

| (42) | Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 III lisa 1. liite B osas on nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille valmistamisel kasutatakse määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktis f osutatud saadusi. Pärast kaitstud päritolunimetust Κουμανδαρία (Commandaria) kandva veini spetsifikaadi muutmist on Küpros taotlenud selle veini lisamist kõnealuse delegeeritud määruse III lisa 1. liite B osa punktidesse 5 ja 6. Neid punkte tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(42)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 III lisa 1. liite B osas on nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille valmistamisel kasutatakse määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktis f osutatud saadusi. Pärast kaitstud päritolunimetust Κουμανδαρία (Commandaria) kandva veini spetsifikaadi muutmist on Küpros taotlenud selle veini lisamist kõnealuse delegeeritud määruse III lisa 1. liite B osa punktidesse 5 ja 6. Neid punkte tuleks vastavalt muuta.

| (43) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2019/934 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(43)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2019/934 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 muutmine

Delegeeritud määrust (EL) 2019/934 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Viinamarjakasvatusalad, kus valmistatud veini üldalkoholisisaldus võib ulatuda 20 mahuprotsendini
  Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 teise lõigu punkti c esimese taande kohasteks viinamarjakasvatusaladeks on asjaomase lisa 1. liites osutatud viinamarjakasvatusvööndid C I, C II ja C III ning viinamarjakasvatusvööndi B need alad, kus on lubatud toota järgmiste geograafiliste tähistega kaitstud valget veini: Franche-Comté ja Val de Loire.”; |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Viinamarjakasvatusalad, kus valmistatud veini üldalkoholisisaldus võib ulatuda 20 mahuprotsendini

Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 teise lõigu punkti c esimese taande kohasteks viinamarjakasvatusaladeks on asjaomase lisa 1. liites osutatud viinamarjakasvatusvööndid C I, C II ja C III ning viinamarjakasvatusvööndi B need alad, kus on lubatud toota järgmiste geograafiliste tähistega kaitstud valget veini: Franche-Comté ja Val de Loire.”;

| 2) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

2)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| 3) | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

3)

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 12. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/934, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus saaduste alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) toimikute avaldamisega (ELT L 149, 7.6.2019, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/273, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, istandusregistri, saatedokumentide ja sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide, teavituste ja teabe avaldamise osas, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 asjakohase kontrolli ja karistuste osas ning millega muudetakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 555/2008, (EÜ) nr 606/2009 ja (EÜ) nr 607/2009 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 436/2009 ja komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/560 (ELT L 58, 28.2.2018, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

5

(6)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

6

---

I LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | tabelid 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „Tabel 1

  Artikli 3 lõikes 1 osutatud lubatud veinivalmistusviisid | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Veinivalmistusviisid | Kasutustingimused ja -piirangud (1) | Veinitoodete kategooriad (4) |
| 1 | Õhustamine või hapnikuga küllastamine | Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.1 (2016) ja 3.5.5 (2016) sätestatud tingimusi. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2 | Termiline töötlemine | Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 1.8 (1970), 2.2.4 (1988), 2.3.6 (1988), 2.3.9 (2005), 3.4.3 (1988), 3.4.3.1 (1990), 3.5.4 (1997) ja 3.5.10 (1982) sätestatud tingimusi. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2a | Külmtöötlus | Kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa B jao punkti 1 alapunktis c ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 1.14 (2005), 1.15 (2005), 2.1.12.4 (1998), 2.3.6 (1988), 3.1.2 (1979), 3.1.2.1 (1979), 3.3.4 (2004) ja 3.5.11.1 (2001) sätestatud tingimusi. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 3 | Tsentrifuugimine ja filtrimine inertse filtrimisainega või ilma | Inertsed filtrimisained on need, mis on osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.11 (1970), 2.1.11.1 (1990), 3.2.2 (1989) ja 3.2.2.1 (1990). Inertne filtrimisaine ei tohi jätta töödeldud tootesse soovimatuid jääke. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4 | Inertse atmosfääri loomine | Ainult selleks, et töödelda toodet õhukindlalt. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5 | Vääveldioksiidi kõrvaldamine füüsikalise protsessi teel | | Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, 13 ja 14 |
| 6 | Ioonivahetusvaigud | Kohaldatakse käesoleva lisa 3. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | Viinamarjavirre, mida kasutatakse puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde valmistamiseks |
| 7 | Barboteerimine | Ainult argooni või lämmastikuga. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8 | Flotatsioon | Ainult lämmastiku või süsinikdioksiidiga või õhustamise teel. Kohaldatakse toimikus 2.1.14 (1999) sätestatud tingimusi. | 10, 11 ja 12 |
| 9 | Allüülisotiotsüanaadiga immutatud puhtast parafiinist kettad | Ainult steriilse atmosfääri tekitamiseks. Itaalias lubatud üksnes juhul, kui see on kooskõlas riiklike õigusnormidega, ja ainult suuremates kui 20 liitristes mahutites. Allüülisotiotsüanaadi kasutamisel tuleb lähtuda tabelis 2 esitatud tingimustest ja piirangutest veini valmistamisel kasutatavate ühendite kohta. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 10 | Elektrodialüüs | Ainult viinhappe soolade stabiliseerimiseks veinis. Kohaldatakse käesoleva lisa 5. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 11 | Tammetükid | Kasutamine veini valmistamise ja laagerdamise käigus, sealhulgas värskete viinamarjade ja viinamarjavirde käärimisel. Kohaldatakse käesoleva lisa 7. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 12 | Veini alkoholisisalduse korrigeerimine | Korrigeerimist teostatakse ainult veiniga. Kohaldatakse käesoleva lisa 8. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 13 | Kationiidid viinhappe soolade stabiliseerimiseks | Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.3.3 (2011) sätestatud tingimusi. Samuti peab see vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004 (2) ja selle ülevõtmiseks kehtestatud riiklikele õigusnormidele. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 14 | Elektromembraantöötlus | Ainult hapestamiseks ja hapetustamiseks. Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud tingimustele ja piirmääradele. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja komisjoni määrusega (EL) nr 10/2011 (3) ning asjaomaste määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010), 3.1.2.4 (2012) sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 15 | Kationiitide kasutamine hapestamiseks | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud tingimustele ja piirmääradele. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja selle ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.3.1.4 (2012) ja 3.1.1.5 (2012) sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 16 | Kahe membraantöötluse kombineerimine | Üksnes viinamarjavirde suhkrusisalduse vähendamiseks. Kohaldatakse käesoleva lisa 9. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | 10 |
| 17 | Membraankontaktorid | Ainult lahustunud gaasi reguleerimiseks veinis. Süsinikdioksiidi lisamine määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktides 4, 5, 6 ja 8 osutatud toodetele on keelatud. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja määrusega (EL) nr 10/2011 ning asjaomaste määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.5.17 (2013) sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 18 | Aktiivsöega kombineeritud membraantehnoloogia | Ainult 4-etüülfenooli ja 4-etüülguajakooli sisalduse vähendamiseks veinis. Kohaldatakse käesoleva lisa 10. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 19 | Tseoliiti Y-faujasiiti sisaldavad filterplaadid | Ainult haloanisoolide adsorbeerimiseks. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.2.15 (2016) sätestatud tingimusi. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 20 | Osaline kontsentreerimine | Viinamarjavirde puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa B jao punkti 1 alapunktis b ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.12 (1998), 2.1.12.1 (1993), 2.1.12.2 (2001), 2.1.12.3 (1998) ja 2.1.12.4 (1998) sätestatud tingimusi.
  Veini puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa B jao punkti 1 alapunktis c ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 3.5.11 (2001) ja 3.5.11.1 (2001) sätestatud tingimusi.
  Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ja 16 |
| 21 | Töötlemine tsüklilise kõrgrõhuprotsessi abil | Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 1.18 (2019) ja 2.1.26 (2019) sätestatud tingimusi. | Värsked viinamarjad, 10, 11 ja 12 |
| 22 | Töötlemine pideva kõrgrõhuprotsessi abil | Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 2.2.10 (2020) sätestatud tingimusi. | 10, 11 ja 12 |
| 23 | Purustatud viinamarjade töötlemine ultraheliga nendes sisalduvate ühendite ekstraheerimiseks | Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 1.17 (2019) sätestatud tingimusi. | Värsked viinamarjad |
| 24 | Viinamarjade töötlemine impulsselektriväljaga | Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 2.1.27 (2020) sätestatud tingimusi. | Värsked viinamarjad |
| 25 | Viinamarjavirde ja veini töötlemine adsorbeerivate stüreen-divinüülbenseenigraanulitega | Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.2.11 (2020) ja 3.4.22 (2020) sätestatud tingimusi. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |

1)

A osa muudetakse järgmiselt:

a)

tabelid 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„Tabel 1

Artikli 3 lõikes 1 osutatud lubatud veinivalmistusviisid

1

2

3

Veinivalmistusviisid

Kasutustingimused ja -piirangud (1)

Veinitoodete kategooriad (4)

1

Õhustamine või hapnikuga küllastamine

Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.1 (2016) ja 3.5.5 (2016) sätestatud tingimusi.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2

Termiline töötlemine

Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 1.8 (1970), 2.2.4 (1988), 2.3.6 (1988), 2.3.9 (2005), 3.4.3 (1988), 3.4.3.1 (1990), 3.5.4 (1997) ja 3.5.10 (1982) sätestatud tingimusi.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2a

Külmtöötlus

Kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa B jao punkti 1 alapunktis c ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 1.14 (2005), 1.15 (2005), 2.1.12.4 (1998), 2.3.6 (1988), 3.1.2 (1979), 3.1.2.1 (1979), 3.3.4 (2004) ja 3.5.11.1 (2001) sätestatud tingimusi.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

3

Tsentrifuugimine ja filtrimine inertse filtrimisainega või ilma

Inertsed filtrimisained on need, mis on osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.11 (1970), 2.1.11.1 (1990), 3.2.2 (1989) ja 3.2.2.1 (1990). Inertne filtrimisaine ei tohi jätta töödeldud tootesse soovimatuid jääke.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4

Inertse atmosfääri loomine

Ainult selleks, et töödelda toodet õhukindlalt.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5

Vääveldioksiidi kõrvaldamine füüsikalise protsessi teel

Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, 13 ja 14

6

Ioonivahetusvaigud

Kohaldatakse käesoleva lisa 3. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

Viinamarjavirre, mida kasutatakse puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde valmistamiseks

7

Barboteerimine

Ainult argooni või lämmastikuga.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8

Flotatsioon

Ainult lämmastiku või süsinikdioksiidiga või õhustamise teel. Kohaldatakse toimikus 2.1.14 (1999) sätestatud tingimusi.

10, 11 ja 12

9

Allüülisotiotsüanaadiga immutatud puhtast parafiinist kettad

Ainult steriilse atmosfääri tekitamiseks. Itaalias lubatud üksnes juhul, kui see on kooskõlas riiklike õigusnormidega, ja ainult suuremates kui 20 liitristes mahutites. Allüülisotiotsüanaadi kasutamisel tuleb lähtuda tabelis 2 esitatud tingimustest ja piirangutest veini valmistamisel kasutatavate ühendite kohta.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

10

Elektrodialüüs

Ainult viinhappe soolade stabiliseerimiseks veinis. Kohaldatakse käesoleva lisa 5. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

11

Tammetükid

Kasutamine veini valmistamise ja laagerdamise käigus, sealhulgas värskete viinamarjade ja viinamarjavirde käärimisel. Kohaldatakse käesoleva lisa 7. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

12

Veini alkoholisisalduse korrigeerimine

Korrigeerimist teostatakse ainult veiniga. Kohaldatakse käesoleva lisa 8. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

13

Kationiidid viinhappe soolade stabiliseerimiseks

Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.3.3 (2011) sätestatud tingimusi. Samuti peab see vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004 (2) ja selle ülevõtmiseks kehtestatud riiklikele õigusnormidele. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

14

Elektromembraantöötlus

Ainult hapestamiseks ja hapetustamiseks. Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud tingimustele ja piirmääradele. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja komisjoni määrusega (EL) nr 10/2011 (3) ning asjaomaste määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010), 3.1.2.4 (2012) sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

15

Kationiitide kasutamine hapestamiseks

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud tingimustele ja piirmääradele. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja selle ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.3.1.4 (2012) ja 3.1.1.5 (2012) sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

16

Kahe membraantöötluse kombineerimine

Üksnes viinamarjavirde suhkrusisalduse vähendamiseks. Kohaldatakse käesoleva lisa 9. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

10

17

Membraankontaktorid

Ainult lahustunud gaasi reguleerimiseks veinis. Süsinikdioksiidi lisamine määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktides 4, 5, 6 ja 8 osutatud toodetele on keelatud. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja määrusega (EL) nr 10/2011 ning asjaomaste määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.5.17 (2013) sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

18

Aktiivsöega kombineeritud membraantehnoloogia

Ainult 4-etüülfenooli ja 4-etüülguajakooli sisalduse vähendamiseks veinis. Kohaldatakse käesoleva lisa 10. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

19

Tseoliiti Y-faujasiiti sisaldavad filterplaadid

Ainult haloanisoolide adsorbeerimiseks. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.2.15 (2016) sätestatud tingimusi.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

20

Osaline kontsentreerimine

Viinamarjavirde puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa B jao punkti 1 alapunktis b ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.12 (1998), 2.1.12.1 (1993), 2.1.12.2 (2001), 2.1.12.3 (1998) ja 2.1.12.4 (1998) sätestatud tingimusi.

Veini puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa B jao punkti 1 alapunktis c ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 3.5.11 (2001) ja 3.5.11.1 (2001) sätestatud tingimusi.

Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ja 16

21

Töötlemine tsüklilise kõrgrõhuprotsessi abil

Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 1.18 (2019) ja 2.1.26 (2019) sätestatud tingimusi.

Värsked viinamarjad, 10, 11 ja 12

22

Töötlemine pideva kõrgrõhuprotsessi abil

Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 2.2.10 (2020) sätestatud tingimusi.

10, 11 ja 12

23

Purustatud viinamarjade töötlemine ultraheliga nendes sisalduvate ühendite ekstraheerimiseks

Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 1.17 (2019) sätestatud tingimusi.

Värsked viinamarjad

24

Viinamarjade töötlemine impulsselektriväljaga

Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 2.1.27 (2020) sätestatud tingimusi.

Värsked viinamarjad

25

Viinamarjavirde ja veini töötlemine adsorbeerivate stüreen-divinüülbenseenigraanulitega

Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.2.11 (2020) ja 3.4.22 (2020) sätestatud tingimusi.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

Tabel 2

Artikli 3 lõikes 1 osutatud, veini valmistamisel kasutada lubatud ühendid

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ained/toimingud | E nr
  ja/või
  CASi number | Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) veinivalmistustavade koodeks (5) | Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimiku viide vastavalt artikli 9 lõikele 1 | Lisaaine | Abiaine/abiainena kasutatav aine (6) | Kasutustingimused ja -piirangud (7) | Veinitoodete kategooriad (8) |
| 1 | Happesuse regulaatorid |
| 1.1 | Viinhape (L(+)-) | E 334/CAS 87–69-4 | Toimikud 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-LTARAC | x | | Tingimused ja piirmäärad on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. Viinhappe (L(+)-) kirjeldus on esitatud käesoleva lisa 1. liite punktis 2. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.2 | Õunhape (DL-; L-) | E 296/– | Toimikud 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACIMAL | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.3 | Piimhape | E 270/– | Toimikud 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACILAC | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.4 | Kaalium-L(+)-tartraat | E 336(ii)/CAS 921–53-9 | Toimikud 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTTAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.5 | Kaaliumvesinikkarbonaat | E 501(ii)/CAS 298–14-6 | Toimikud 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTBIC | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.6 | Kaltsiumkarbonaat | E 170/CAS 471–34-1 | Toimikud 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-CALCAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| | | | | | | | | |
| 1.8 | Kaltsiumsulfaat | E 516/– | Toimik 2.1.3.1.1.1 (2017) | | x | | III lisa A jao punkti 2 alapunktis b sätestatud tingimused ja piirangud. Maksimumkogus 2 g/l | 3) |
| 1.9 | Kaaliumkarbonaat | E 501 (i) | Toimikud 2.1.3.2.5 (2017), 3.1.2.2 (1979) | | | x | Tingimused ja piirmäärad on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.
  Sidrunhape: kohaldatakse ainult OIV toimikute 3.1.1 (1979) ja 3.1.1.1 (2001) eesmärki a. Maksimaalne sisaldus turule lastavas töödeldud veinis 1 g/l | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.10 | Sidrunhape | E 330 | Toimikud 3.1.1 (1979), 3.1.1.1 (2001) | COEI-1-CITACI | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 1.11 | Veinipärmid | –/– | Toimikud 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x (6) | 10, 11 ja 12 |
| 1.12 | Piimhappebakterid | –/– | Toimikud 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x (6) | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2 | Säilitusained ja antioksüdandid |
| 2.1 | Vääveldioksiid | E 220/CAS 7446-09–5 | Toimikud 1.12 (2004); 2.1.2 (1987);
  3.4.4 (2003) | COEI-1-SOUDIO | x | | Piirmäärad (maksimaalne kogus turule lastavas tootes) on sätestatud I lisa B osas. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.2 | Kaaliumvesiniksulfit | E 228/CAS 7773-03–7 | Toimikud 1.12 (2004); 2.1.2 (1987); 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTBIS | x | | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.3 | Kaaliummetabisulfit | E 224/CAS 16731-55–8 | Toimikud 1.12 (2004); 2.1.2 (1987); 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTANH | x | | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.4 | Kaaliumsorbaat | E 202 | Toimik 3.4.5 (1988) | COEI-1-POTSOR | x | | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 2.5 | Lüsosüüm | E 1105 | Toimikud 2.2.6 (1997), 3.4.12 (1997) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.6 | L-askorbiinhape | E 300 | Toimikud 1.11 (2001); 2.2.7 (2001); 3.4.7 (2001) | COEI-1-ASCACI | x | | Maksimaalne sisaldus turule lastavas töödeldud veinis 250 mg/l Maksimaalselt 250 mg/l ühe töötluse kohta. | Värsked viinamarjad, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.7 | Dimetüüldikarbonaat (DMDC) | E242/CAS 4525-33–1 | Toimik 3.4.13 (2001) | COEI-1-DICDIM | x | | Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 3 | Adsorbendid |
| 3.1 | Veinivalmistuses kasutatav süsi | | Toimikud 2.1.9 (2002), 3.5.9 (1970) | COEI-1-CHARBO | | x | Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | Valged veinid, 2, 10, ja 14 |
| 3.2 | Selektiivsed taimekiud | | Toimik 3.4.20 (2017) | COEI-1-FIBVEG | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 4 | Alkohol- ja malolaktilise käärimise aktivaatorid |
| 4.1 | Mikrokristalne tselluloos | E 460(i)/CAS 9004-34–6 | Toimikud 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-CELMIC | | x | See peab vastama määruse (EL) nr 231/2012 lisas kehtestatud spetsifikatsioonidele. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4.2 | Diammooniumvesinikfosfaat | E 342/CAS 7783-28–0 | Toimik 4.1.7 (1995) | COEI-1-PHODIA | | x | Ainult alkoholkäärimiseks. Kuni 1 g/l (soolana väljendatult) (9) või 0,3 g/l vahuveinide teise kääritamise puhul. | Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, teine alkoholkäärimine 4, 5, 6 ja 7 puhul |
| 4.3 | Ammooniumsulfaat | E 517/CAS 7783-20–2 | Toimik 4.1.7 (1995) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4 | Ammooniumvesiniksulfit | –/CAS 10192-30–0 | | COEI-1-AMMHYD | | x | Ainult alkoholkäärimiseks. Kuni 0,2 g/l (soolana väljendatult) ja punktides 2.1, 2.2 ja 2.3 ette nähtud koguses. | Värsked viinamarjad, 2, 10, 11 ja 12 |
| 4.5 | Tiamiinvesinikkloriid | –/CAS 67–03-8 | Toimikud 2.3.3 (1976), 4.1.7 (1995) | COEI-1-THIAMIN | | x | Ainult alkoholkäärimiseks.
  Kuni 0,6 mg/l (tiamiinina väljendatult) ühe töötluse kohta. | Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, teine alkoholkäärimine 4, 5, 6 ja 7 puhul |
| 4.6 | Pärmi autolüsaadid | –/– | Toimikud 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-AUTLYS | | x (6) | | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4.7 | Pärmirakkude kestad | –/– | Toimikud 2.3.4 (1988), 3.4.21 (2015) | COEI-1-YEHULL | | x (6) | | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4.8 | Inaktiveeritud pärmid | –/– | Toimikud 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4.9 | Kindla glutatioonisisaldusega inaktiveeritud pärmid | –/– | Toimik 2.2.9 (2017) | COEI-1-LEVGLU | | x (6) | Ainult alkoholkäärimiseks. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5 | Selitusained |
| 5.1 | Toiduželatiin | –/CAS 9000-70–8 | Toimikud 2.1.6 (1997), 3.2.1 (2011) | COEI-1-GELATI | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.2 | Nisuvalk | | Toimikud 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.3 | Hernevalk | | Toimikud 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.4 | Kartulivalk | | Toimikud 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.5 | Kalaliim | | Toimik 3.2.1 (2011) | COEI-1-COLPOI | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 5.6 | Kaseiin | –/CAS 9005-43–0 | Toimik 2.1.16 (2004) | COEI-1-CASEIN | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.7 | Kaaliumkaseinaadid | –/CAS 68131-54–4 | Toimikud 2.1.15 (2004), 3.2.1 (2011) | COEI-1-POTCAS | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.8 | Munaalbumiin | –/CAS 9006-59–1 | Toimik 3.2.1 (2011) | COEI-1-OEUALB | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 5.9 | Bentoniit | –/– | Toimikud 2.1.8 (1970), 3.3.5 (1970) | COEI-1-BENTON | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.10 | Ränidioksiid (geel või kolloidlahus) | E 551/– | Toimikud 2.1.10 (1991); 3.2.1 (2011); 3.2.4 (1991) | COEI-1-DIOSIL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.11 | Kaoliin | –/CAS 1332-58–7 | Toimik 3.2.1 (2011) | COEI-1-KAOLIN | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 5.12 | Tanniinid | | Toimikud 2.1.7 (2019), 2.1.17 (2004), 3.2.6 (2019), 3.2.7 (2004), 4.1.8 (1981), 4.3.2 (1981) | COEI-1-TANINS | | x | | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.13 | Aspergillus niger’ist või Agaricus bisporus’est saadud kitosaan | –/CAS 9012-76–4 | Toimikud 2.1.22 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.12 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.14 | Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaan | Kitiin: CAS 1398-61–4. Glükaan: CAS 9041-22–9. | Toimikud 2.1.23 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.13 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.15 | Pärmivalguekstraktid | –/– | Toimikud 2.1.24 (2011), 3.2.14 (2011), 3.2.1 (2011) | COEI-1-EPLEV | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.16 | Polüvinüülpolüpürrolidoon | E 1202/CAS 25249-54–1 | Toimik 3.4.9 (1987) | COEI-1-PVPP | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.17 | Kaltsiumalginaat | E 404/CAS 9005-35–0 | Toimik 4.1.8 (1981) | COEI-1-ALGIAC | | x | Ainult selliste mis tahes kategooriasse kuuluvate vahuveinide ja poolvahuveinide valmistamise puhul, mis saadakse pudelis kääritamise teel ja mille sete eraldatakse pursatamismeetodil (dégorgement). | 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 |
| 5.18 | Kaaliumalginaat | E 402/CAS 9005-36–1 | Toimik 4.1.8 (1981) | COEI-1-POTALG | | x | Ainult selliste mis tahes kategooriasse kuuluvate vahuveinide ja poolvahuveinide valmistamise puhul, mis saadakse pudelis kääritamise teel ja mille sete eraldatakse pursatamismeetodil (dégorgement). | 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 |
| 6 | Stabilisaatorid |
| 6.1 | Kaaliumvesiniktartraat | E336(i)/CAS 868–14-4 | Toimik 3.3.4 (2004) | COEI-1-POTBIT | | x | Ainult viinhappe soolade sadenemise soodustamiseks. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.2 | Kaltsiumtartraat | –/– | Toimik 3.3.12 (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.3 | Sidrunhape | E 330 | Toimikud 3.3.1 (1970), 3.3.8 (1970) | COEI-1-CITACI | x | | Maksimaalne sisaldus turule lastavas töödeldud veinis 1 g/l | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.4 | Tanniinid | –/– | Toimikud 2.1.7 (2019), 3.2.6 (2019), 3.3.1 (1970) | COEI-1-TANINS | | | | Värsked viinamarjad, otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 6.5 | Kaaliumheksatsüanoferraat | E 536/– | Toimikud 3.3.1 (1970), 3.3.10 (1970) | COEI-1-POTFER | | x | Kohaldatakse käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.6 | Kaltsiumfütaat | –/CAS 3615-82–5 | Toimik 3.3.1 (1970) | COEI-1-CALPHY | | x | Üksnes punase veini puhul ja mitte üle 8 g/hl.
  Kohaldatakse käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimusi. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.7 | Metaviinhape | E 353/– | Toimik 3.3.7 (1970) | COEI-1-METACI | x | | | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.8 | Kummiaraabik | E 414/CAS 9000-01–5 | Toimik 3.3.6 (1972) | COEI-1-GOMARA | x | | Vajalikus koguses. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.9 | D, L-viinhape või selle neutraalne kaaliumsool | –/CAS 133–37-9 | Toimikud 2.1.21 (2008), 3.4.15 (2008) | COEI-1-DLTART | | x | Ainult liigse kaltsiumi sadestamiseks.
  Kohaldatakse käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimusi. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.10 | Pärmi mannoproteiinid | –/– | Toimik 3.3.13 (2005) | COEI-1-MANPRO | x | | | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.11 | Karboksümetüültselluloos | E466/– | Toimik 3.3.14 (2020) | COEI-1-CMC | x | | Ainult viinhappe soolade stabiliseerimiseks. | Valged ja roosad veinid, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 |
| 6.12 | Polüvinüülimidasooli ja polüvinüülpürrolidooni kopolümeerid (PVI/PVP) | –/CAS 87865-40–5 | Toimikud 2.1.20 (2014), 3.4.14 (2014) | COEI-1-PVIPVP | | x | Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 6.13 | Kaaliumpolüaspartaat | E 456/CAS 64723-18–8 | Toimik 3.3.15 (2016) | COEI-1-POTPOL | x | | Ainult viinhappe soolade stabiliseerumise soodustamiseks. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.14 | Fumaarhape | E 297/CAS 110–17-8 | Toimikud 3.4.2 (2021), 3.4.23 (2021) | | x | | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 7 | Ensüümid (10) |
| 7.1 | Ureaas | EÜ 3.5.1.5 | Toimik 3.4.11 (1995) | COEI-1-UREASE
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veini karbamiidisisalduse vähendamiseks.
  Kohaldatakse käesoleva lisa 6. liites sätestatud tingimusi. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 7.2 | Pektiini lüaasid | EÜ 4.2.2.10 | Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPLY
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.3 | Pektiini metüülesteraas | EÜ 3.1.1.11 | Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPME
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.4 | Polügalakturonaas | EÜ 3.2.1.15 | Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPGA
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.5 | Hemitsellulaas | EÜ 3.2.1.78 | Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTGHE
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.6 | Tsellulaas | EÜ 3.2.1.4 | Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTCEL
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.7 | β-glükanaas | EÜ 3.2.1.58 | Toimik 3.2.10 (2004) | COEI-1-BGLUCA
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 7.8 | Glükosidaas | EÜ 3.2.1.20 | Toimikud 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013) | COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.9 | Arabinanaas | EÜ 3.2.1.99 | Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTARA
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.10 | β-glükanaas (β1-3, β1-6) | EÜ 3.2.1.6 | Toimik 3.5.7 (2013) | COEI-1-ACTGLU
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 7.11 | Glukosidaas | EÜ 3.2.1.21 | Toimikud 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013) | COEI-1-GLYCOS
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.12 | Aspergillopepsiin I | EÜ 3.4.23.18 | Toimikud 2.2.12 (2021), 3.3.16 (2021) | COEI-1-PROTEA
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtreerimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8 | Gaasid ja pakendamisgaasid  (11) |
| 8.1 | Argoon | E 938/CAS 7440-37–1 | Toimikud 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002) | COEI-1-ARGON | x (11) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8.2 | Lämmastik | E 941/CAS 7727-37–9 | Toimikud 2.1.14 (1999); 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002) | COEI-1-AZOTE | x (11) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8.3 | Süsinikdioksiid | E 290/CAS 124–38-9 | Toimikud 1.7 (1970), 2.1.14 (1999), 2.2.3 (1970), 2.2.5 (1970), 2.3.9 (2005), 4.1.10 (2002) | COEI-1-DIOCAR | x (11) | x | Süsihappegaasiga küllastamata veini puhul võib turule lastavas tootes olla süsihappegaasi kuni 3 g/l ning süsihappegaasist tulenev ülerõhk peab 20 °C juures olema väiksem kui 1 baar. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8.4 | Gaasiline hapnik | E 948/CAS 17778-80–2 | Toimikud 2.1.1 (2016), 3.5.5 (2016) | COEI-1-OXYGEN | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 9 | Kääritamisained |
| 9.1 | Veinipärmid | –/– | Toimikud 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016), 4.1.8 (1981) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x (6) | | Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, 13, teine alkoholkäärimine 4, 5, 6 ja 7 puhul |
| 9.2 | Piimhappebakterid | –/– | Toimikud 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x (6) | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 10 | Puuduste kõrvaldamine |
| 10.1 | Vasksulfaat, pentahüdraat | –/CAS 7758-99–8 | Toimik 3.5.8 (1989) | COEI-1-CUISUL | | x | Mitte üle 1 g/hl, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 1 mg/l, erandiks on kääritamata või osaliselt kääritatud viinamarjavirdest valmistatud liköörveinid, mille vasesisaldus ei tohi ületada 2 mg/l. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 10.2 | Vasktsitraat | –/CAS 866–82-0 | Toimik 3.5.14 (2008) | COEI-1-CUICIT | | x | Mitte üle 1 g/hl, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 1 mg/l, erandiks on kääritamata või osaliselt kääritatud viinamarjavirdest valmistatud liköörveinid, mille vasesisaldus ei tohi ületada 2 mg/l. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 10.3 | Aspergillus niger’ist või Agaricus bisporus’est saadud kitosaan | –/CAS 9012-76–4 | Toimik 3.4.16 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 10.4 | Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaan | Kitiin: CAS 1398-61–4. Glükaan: CAS 9041-22–9. | Toimik 3.4.17 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 10.5 | Inaktiveeritud pärmid | –/– | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 11 | Muu |
| 11.1 | Süüria männi vaik | –/– | | | x | | Kohaldatakse käesoleva lisa 2. liites sätestatud tingimusi. | 2, 10 ja 11 |
| 11.2 | Värske käärimissete | –/– | | | | x (6) | Ainult kuivas veinis. Värske käärimissete on veatu ja lahjendamata ning sisaldab kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel saadud pärme. Kogus ei tohi ületada 5 % töödeldud toote kogusest. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 11.3 | Karamell | E 150 a-d/– | Toimik 4.3 (2007) | COEI-1-CARAMEL | x | | Värvi intensiivistamiseks, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1333/2008 I lisa punktis 2. | 3) |
| 11.4 | Allüülisotiotsüanaat | –/CAS 57–06-7 | | | | x | Ainult puhtast parafiinist ketaste immutamiseks. Vt tabel 1.
  Veinis ei tohi olla allüülisotiotsüanaadi jääke. | Ainult veini ja otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirde puhul. |
| 11.5 | Inaktiveeritud pärmid | –/– | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |

1

2

3

4

5

6

7

8

Ained/toimingud

E nr

ja/või

CASi number

Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) veinivalmistustavade koodeks (5)

Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimiku viide vastavalt artikli 9 lõikele 1

Lisaaine

Abiaine/abiainena kasutatav aine (6)

Kasutustingimused ja -piirangud (7)

Veinitoodete kategooriad (8)

1

Happesuse regulaatorid

1.1

Viinhape (L(+)-)

E 334/CAS 87–69-4

Toimikud 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-LTARAC

x

Tingimused ja piirmäärad on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. Viinhappe (L(+)-) kirjeldus on esitatud käesoleva lisa 1. liite punktis 2.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.2

Õunhape (DL-; L-)

E 296/–

Toimikud 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACIMAL

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.3

Piimhape

E 270/–

Toimikud 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACILAC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.4

Kaalium-L(+)-tartraat

E 336(ii)/CAS 921–53-9

Toimikud 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTTAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.5

Kaaliumvesinikkarbonaat

E 501(ii)/CAS 298–14-6

Toimikud 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTBIC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.6

Kaltsiumkarbonaat

E 170/CAS 471–34-1

Toimikud 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-CALCAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.8

Kaltsiumsulfaat

E 516/–

Toimik 2.1.3.1.1.1 (2017)

x

III lisa A jao punkti 2 alapunktis b sätestatud tingimused ja piirangud. Maksimumkogus 2 g/l

3)

1.9

Kaaliumkarbonaat

E 501 (i)

Toimikud 2.1.3.2.5 (2017), 3.1.2.2 (1979)

x

Tingimused ja piirmäärad on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

Sidrunhape: kohaldatakse ainult OIV toimikute 3.1.1 (1979) ja 3.1.1.1 (2001) eesmärki a. Maksimaalne sisaldus turule lastavas töödeldud veinis 1 g/l

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.10

Sidrunhape

E 330

Toimikud 3.1.1 (1979), 3.1.1.1 (2001)

COEI-1-CITACI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

1.11

Veinipärmid

–/–

Toimikud 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x (6)

10, 11 ja 12

1.12

Piimhappebakterid

–/–

Toimikud 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x (6)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2

Säilitusained ja antioksüdandid

2.1

Vääveldioksiid

E 220/CAS 7446-09–5

Toimikud 1.12 (2004); 2.1.2 (1987);

3.4.4 (2003)

COEI-1-SOUDIO

x

Piirmäärad (maksimaalne kogus turule lastavas tootes) on sätestatud I lisa B osas.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.2

Kaaliumvesiniksulfit

E 228/CAS 7773-03–7

Toimikud 1.12 (2004); 2.1.2 (1987); 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTBIS

x

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.3

Kaaliummetabisulfit

E 224/CAS 16731-55–8

Toimikud 1.12 (2004); 2.1.2 (1987); 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTANH

x

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.4

Kaaliumsorbaat

E 202

Toimik 3.4.5 (1988)

COEI-1-POTSOR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

2.5

Lüsosüüm

E 1105

Toimikud 2.2.6 (1997), 3.4.12 (1997)

COEI-1-LYSOZY

x

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.6

L-askorbiinhape

E 300

Toimikud 1.11 (2001); 2.2.7 (2001); 3.4.7 (2001)

COEI-1-ASCACI

x

Maksimaalne sisaldus turule lastavas töödeldud veinis 250 mg/l Maksimaalselt 250 mg/l ühe töötluse kohta.

Värsked viinamarjad, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.7

Dimetüüldikarbonaat (DMDC)

E242/CAS 4525-33–1

Toimik 3.4.13 (2001)

COEI-1-DICDIM

x

Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

3

Adsorbendid

3.1

Veinivalmistuses kasutatav süsi

Toimikud 2.1.9 (2002), 3.5.9 (1970)

COEI-1-CHARBO

x

Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

Valged veinid, 2, 10, ja 14

3.2

Selektiivsed taimekiud

Toimik 3.4.20 (2017)

COEI-1-FIBVEG

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

4

Alkohol- ja malolaktilise käärimise aktivaatorid

4.1

Mikrokristalne tselluloos

E 460(i)/CAS 9004-34–6

Toimikud 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-CELMIC

x

See peab vastama määruse (EL) nr 231/2012 lisas kehtestatud spetsifikatsioonidele.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4.2

Diammooniumvesinikfosfaat

E 342/CAS 7783-28–0

Toimik 4.1.7 (1995)

COEI-1-PHODIA

x

Ainult alkoholkäärimiseks. Kuni 1 g/l (soolana väljendatult) (9) või 0,3 g/l vahuveinide teise kääritamise puhul.

Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, teine alkoholkäärimine 4, 5, 6 ja 7 puhul

4.3

Ammooniumsulfaat

E 517/CAS 7783-20–2

Toimik 4.1.7 (1995)

COEI-1AMMSUL

x

4.4

Ammooniumvesiniksulfit

–/CAS 10192-30–0

COEI-1-AMMHYD

x

Ainult alkoholkäärimiseks. Kuni 0,2 g/l (soolana väljendatult) ja punktides 2.1, 2.2 ja 2.3 ette nähtud koguses.

Värsked viinamarjad, 2, 10, 11 ja 12

4.5

Tiamiinvesinikkloriid

–/CAS 67–03-8

Toimikud 2.3.3 (1976), 4.1.7 (1995)

COEI-1-THIAMIN

x

Ainult alkoholkäärimiseks.

Kuni 0,6 mg/l (tiamiinina väljendatult) ühe töötluse kohta.

Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, teine alkoholkäärimine 4, 5, 6 ja 7 puhul

4.6

Pärmi autolüsaadid

–/–

Toimikud 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-AUTLYS

x (6)

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4.7

Pärmirakkude kestad

–/–

Toimikud 2.3.4 (1988), 3.4.21 (2015)

COEI-1-YEHULL

x (6)

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4.8

Inaktiveeritud pärmid

–/–

Toimikud 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-INAYEA

x (6)

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4.9

Kindla glutatioonisisaldusega inaktiveeritud pärmid

–/–

Toimik 2.2.9 (2017)

COEI-1-LEVGLU

x (6)

Ainult alkoholkäärimiseks.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5

Selitusained

5.1

Toiduželatiin

–/CAS 9000-70–8

Toimikud 2.1.6 (1997), 3.2.1 (2011)

COEI-1-GELATI

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.2

Nisuvalk

Toimikud 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.3

Hernevalk

Toimikud 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.4

Kartulivalk

Toimikud 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.5

Kalaliim

Toimik 3.2.1 (2011)

COEI-1-COLPOI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

5.6

Kaseiin

–/CAS 9005-43–0

Toimik 2.1.16 (2004)

COEI-1-CASEIN

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.7

Kaaliumkaseinaadid

–/CAS 68131-54–4

Toimikud 2.1.15 (2004), 3.2.1 (2011)

COEI-1-POTCAS

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.8

Munaalbumiin

–/CAS 9006-59–1

Toimik 3.2.1 (2011)

COEI-1-OEUALB

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

5.9

Bentoniit

–/–

Toimikud 2.1.8 (1970), 3.3.5 (1970)

COEI-1-BENTON

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.10

Ränidioksiid (geel või kolloidlahus)

E 551/–

Toimikud 2.1.10 (1991); 3.2.1 (2011); 3.2.4 (1991)

COEI-1-DIOSIL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.11

Kaoliin

–/CAS 1332-58–7

Toimik 3.2.1 (2011)

COEI-1-KAOLIN

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

5.12

Tanniinid

Toimikud 2.1.7 (2019), 2.1.17 (2004), 3.2.6 (2019), 3.2.7 (2004), 4.1.8 (1981), 4.3.2 (1981)

COEI-1-TANINS

x

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.13

Aspergillus niger’ist või Agaricus bisporus’est saadud kitosaan

–/CAS 9012-76–4

Toimikud 2.1.22 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.12 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.14

Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaan

Kitiin: CAS 1398-61–4. Glükaan: CAS 9041-22–9.

Toimikud 2.1.23 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.13 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.15

Pärmivalguekstraktid

–/–

Toimikud 2.1.24 (2011), 3.2.14 (2011), 3.2.1 (2011)

COEI-1-EPLEV

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.16

Polüvinüülpolüpürrolidoon

E 1202/CAS 25249-54–1

Toimik 3.4.9 (1987)

COEI-1-PVPP

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.17

Kaltsiumalginaat

E 404/CAS 9005-35–0

Toimik 4.1.8 (1981)

COEI-1-ALGIAC

x

Ainult selliste mis tahes kategooriasse kuuluvate vahuveinide ja poolvahuveinide valmistamise puhul, mis saadakse pudelis kääritamise teel ja mille sete eraldatakse pursatamismeetodil (dégorgement).

4, 5, 6, 7, 8 ja 9

5.18

Kaaliumalginaat

E 402/CAS 9005-36–1

Toimik 4.1.8 (1981)

COEI-1-POTALG

x

Ainult selliste mis tahes kategooriasse kuuluvate vahuveinide ja poolvahuveinide valmistamise puhul, mis saadakse pudelis kääritamise teel ja mille sete eraldatakse pursatamismeetodil (dégorgement).

4, 5, 6, 7, 8 ja 9

6

Stabilisaatorid

6.1

Kaaliumvesiniktartraat

E336(i)/CAS 868–14-4

Toimik 3.3.4 (2004)

COEI-1-POTBIT

x

Ainult viinhappe soolade sadenemise soodustamiseks.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.2

Kaltsiumtartraat

–/–

Toimik 3.3.12 (1997)

COEI-1-CALTAR

x

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.3

Sidrunhape

E 330

Toimikud 3.3.1 (1970), 3.3.8 (1970)

COEI-1-CITACI

x

Maksimaalne sisaldus turule lastavas töödeldud veinis 1 g/l

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.4

Tanniinid

–/–

Toimikud 2.1.7 (2019), 3.2.6 (2019), 3.3.1 (1970)

COEI-1-TANINS

Värsked viinamarjad, otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

6.5

Kaaliumheksatsüanoferraat

E 536/–

Toimikud 3.3.1 (1970), 3.3.10 (1970)

COEI-1-POTFER

x

Kohaldatakse käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.6

Kaltsiumfütaat

–/CAS 3615-82–5

Toimik 3.3.1 (1970)

COEI-1-CALPHY

x

Üksnes punase veini puhul ja mitte üle 8 g/hl.

Kohaldatakse käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimusi.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.7

Metaviinhape

E 353/–

Toimik 3.3.7 (1970)

COEI-1-METACI

x

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.8

Kummiaraabik

E 414/CAS 9000-01–5

Toimik 3.3.6 (1972)

COEI-1-GOMARA

x

Vajalikus koguses.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.9

D, L-viinhape või selle neutraalne kaaliumsool

–/CAS 133–37-9

Toimikud 2.1.21 (2008), 3.4.15 (2008)

COEI-1-DLTART

x

Ainult liigse kaltsiumi sadestamiseks.

Kohaldatakse käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimusi.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.10

Pärmi mannoproteiinid

–/–

Toimik 3.3.13 (2005)

COEI-1-MANPRO

x

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.11

Karboksümetüültselluloos

E466/–

Toimik 3.3.14 (2020)

COEI-1-CMC

x

Ainult viinhappe soolade stabiliseerimiseks.

Valged ja roosad veinid, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9

6.12

Polüvinüülimidasooli ja polüvinüülpürrolidooni kopolümeerid (PVI/PVP)

–/CAS 87865-40–5

Toimikud 2.1.20 (2014), 3.4.14 (2014)

COEI-1-PVIPVP

x

Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

6.13

Kaaliumpolüaspartaat

E 456/CAS 64723-18–8

Toimik 3.3.15 (2016)

COEI-1-POTPOL

x

Ainult viinhappe soolade stabiliseerumise soodustamiseks.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.14

Fumaarhape

E 297/CAS 110–17-8

Toimikud 3.4.2 (2021), 3.4.23 (2021)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

7

Ensüümid (10)

7.1

Ureaas

EÜ 3.5.1.5

Toimik 3.4.11 (1995)

COEI-1-UREASE

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veini karbamiidisisalduse vähendamiseks.

Kohaldatakse käesoleva lisa 6. liites sätestatud tingimusi.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

7.2

Pektiini lüaasid

EÜ 4.2.2.10

Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPLY

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.3

Pektiini metüülesteraas

EÜ 3.1.1.11

Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPME

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.4

Polügalakturonaas

EÜ 3.2.1.15

Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPGA

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.5

Hemitsellulaas

EÜ 3.2.1.78

Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTGHE

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.6

Tsellulaas

EÜ 3.2.1.4

Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTCEL

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.7

β-glükanaas

EÜ 3.2.1.58

Toimik 3.2.10 (2004)

COEI-1-BGLUCA

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

7.8

Glükosidaas

EÜ 3.2.1.20

Toimikud 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013)

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.9

Arabinanaas

EÜ 3.2.1.99

Toimikud 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTARA

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.10

β-glükanaas (β1-3, β1-6)

EÜ 3.2.1.6

Toimik 3.5.7 (2013)

COEI-1-ACTGLU

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

7.11

Glukosidaas

EÜ 3.2.1.21

Toimikud 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013)

COEI-1-GLYCOS

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.12

Aspergillopepsiin I

EÜ 3.4.23.18

Toimikud 2.2.12 (2021), 3.3.16 (2021)

COEI-1-PROTEA

COEI-1-PRENZY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtreerimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8

Gaasid ja pakendamisgaasid  (11)

8.1

Argoon

E 938/CAS 7440-37–1

Toimikud 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002)

COEI-1-ARGON

x (11)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8.2

Lämmastik

E 941/CAS 7727-37–9

Toimikud 2.1.14 (1999); 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002)

COEI-1-AZOTE

x (11)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8.3

Süsinikdioksiid

E 290/CAS 124–38-9

Toimikud 1.7 (1970), 2.1.14 (1999), 2.2.3 (1970), 2.2.5 (1970), 2.3.9 (2005), 4.1.10 (2002)

COEI-1-DIOCAR

x (11)

x

Süsihappegaasiga küllastamata veini puhul võib turule lastavas tootes olla süsihappegaasi kuni 3 g/l ning süsihappegaasist tulenev ülerõhk peab 20 °C juures olema väiksem kui 1 baar.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8.4

Gaasiline hapnik

E 948/CAS 17778-80–2

Toimikud 2.1.1 (2016), 3.5.5 (2016)

COEI-1-OXYGEN

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

9

Kääritamisained

9.1

Veinipärmid

–/–

Toimikud 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016), 4.1.8 (1981)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x (6)

Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, 13, teine alkoholkäärimine 4, 5, 6 ja 7 puhul

9.2

Piimhappebakterid

–/–

Toimikud 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x (6)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

10

Puuduste kõrvaldamine

10.1

Vasksulfaat, pentahüdraat

–/CAS 7758-99–8

Toimik 3.5.8 (1989)

COEI-1-CUISUL

x

Mitte üle 1 g/hl, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 1 mg/l, erandiks on kääritamata või osaliselt kääritatud viinamarjavirdest valmistatud liköörveinid, mille vasesisaldus ei tohi ületada 2 mg/l.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

10.2

Vasktsitraat

–/CAS 866–82-0

Toimik 3.5.14 (2008)

COEI-1-CUICIT

x

Mitte üle 1 g/hl, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 1 mg/l, erandiks on kääritamata või osaliselt kääritatud viinamarjavirdest valmistatud liköörveinid, mille vasesisaldus ei tohi ületada 2 mg/l.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

10.3

Aspergillus niger’ist või Agaricus bisporus’est saadud kitosaan

–/CAS 9012-76–4

Toimik 3.4.16 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

10.4

Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaan

Kitiin: CAS 1398-61–4. Glükaan: CAS 9041-22–9.

Toimik 3.4.17 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

10.5

Inaktiveeritud pärmid

–/–

COEI-1-INAYEA

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

11

Muu

11.1

Süüria männi vaik

–/–

x

Kohaldatakse käesoleva lisa 2. liites sätestatud tingimusi.

2, 10 ja 11

11.2

Värske käärimissete

–/–

x (6)

Ainult kuivas veinis. Värske käärimissete on veatu ja lahjendamata ning sisaldab kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel saadud pärme. Kogus ei tohi ületada 5 % töödeldud toote kogusest.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

11.3

Karamell

E 150 a-d/–

Toimik 4.3 (2007)

COEI-1-CARAMEL

x

Värvi intensiivistamiseks, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1333/2008 I lisa punktis 2.

3)

11.4

Allüülisotiotsüanaat

–/CAS 57–06-7

x

Ainult puhtast parafiinist ketaste immutamiseks. Vt tabel 1.

Veinis ei tohi olla allüülisotiotsüanaadi jääke.

Ainult veini ja otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirde puhul.

11.5

Inaktiveeritud pärmid

–/–

COEI-1-INAYEA

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

| b) | 1. liite punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Viinhappe kasutamine hapetustamise eesmärgil vastavalt käesoleva lisa tabeli 2 kandele 1.1 on lubatud vaid toodete puhul, mis | on valmistatud viinamarjasortidest ’Elbling’ ja ’Riesling’ ning |
| --- | --- | --- | --- |

b)

1. liite punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

on valmistatud viinamarjasortidest ’Elbling’ ja ’Riesling’ ning

| | on saadud viinamarjadest, mis on korjatud Saksamaal viinamarjakasvatusvööndis A.“ |
| --- | --- |

on saadud viinamarjadest, mis on korjatud Saksamaal viinamarjakasvatusvööndis A.“

| c) | 5. liitest jäetakse välja lause „Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2.“; |
| --- | --- |

c)

5. liitest jäetakse välja lause „Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2.“;

| d) | 7. liitest jäetakse välja lause „Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2.“; |
| --- | --- |

d)

7. liitest jäetakse välja lause „Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2.“;

| e) | 8. liitest jäetakse välja lause „Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2.“; |
| --- | --- |

e)

8. liitest jäetakse välja lause „Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2.“;

| f) | 10. liitest jäetakse välja lause „Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2.“ |
| --- | --- |

f)

10. liitest jäetakse välja lause „Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2.“

| 2) | B osa A jao punkti 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti c neljateistkümnes taane asendatakse järgmisega:






  „– | järgmiste kaitstud geograafiliste tähistega valged veinid, mille üldalkoholisisaldus on üle 15 mahuprotsendi ja mille suhkrusisaldus on üle 45 g/l:






  — | Franche-Comté, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

B osa A jao punkti 2 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti c neljateistkümnes taane asendatakse järgmisega:

„–

järgmiste kaitstud geograafiliste tähistega valged veinid, mille üldalkoholisisaldus on üle 15 mahuprotsendi ja mille suhkrusisaldus on üle 45 g/l:

—

Franche-Comté,

| — | Coteaux de l’Auxois, |
| --- | --- |

—

Coteaux de l’Auxois,

| — | Saône-et-Loire, |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire,

| — | Ardèche, |
| --- | --- |

—

Ardèche,

| — | Collines rhodaniennes, |
| --- | --- |

—

Collines rhodaniennes,

| — | Comté Tolosan, |
| --- | --- |

—

Comté Tolosan,

| — | Côtes de Gascogne, |
| --- | --- |

—

Côtes de Gascogne,

| — | Gers, |
| --- | --- |

—

Gers,

| — | Côtes du Lot, |
| --- | --- |

—

Côtes du Lot,

| — | Côtes du Tarn, |
| --- | --- |

—

Côtes du Tarn,

| — | Vins de la Corrèze, |
| --- | --- |

—

Vins de la Corrèze,

| — | Ile de Beauté, |
| --- | --- |

—

Ile de Beauté,

| — | Pays d’Oc, |
| --- | --- |

—

Pays d’Oc,

| — | Côtes de Thau, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thau,

| — | Val de Loire, |
| --- | --- |

—

Val de Loire,

| — | Méditerranée, |
| --- | --- |

—

Méditerranée,

| — | Comtés rhodaniens, |
| --- | --- |

—

Comtés rhodaniens,

| — | Côtes de Thongue, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thongue,

| — | Côte Vermeille, |
| --- | --- |

—

Côte Vermeille,

| — | Agenais, |
| --- | --- |

—

Agenais,

| — | Landes, |
| --- | --- |

—

Landes,

| — | Vins des Allobroges, |
| --- | --- |

—

Vins des Allobroges,

| — | Var,“; |
| --- | --- |

—

Var,“;

| b) | punkti e kümnes taane asendatakse järgmisega:






  „– | Sloveeniast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse ühte järgmistest märgetest: vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor, vrhunsko vino ZGP – ledeno vino, vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor või vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja);“. |
| --- | --- | --- |

b)

punkti e kümnes taane asendatakse järgmisega:

„–

Sloveeniast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse ühte järgmistest märgetest: vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor, vrhunsko vino ZGP – ledeno vino, vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor või vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja);“.

---

(1)  Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimiku viitele sulgudes lisatud aastaarv tähistab toimiku versiooni, mida liit on tunnustanud lubatud veinivalmistustavana, millele kehtivad käesolevas tabelis sätestatud kasutustingimused ja -piirangud.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).

(3)  Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 10/2011 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta (ELT L 12, 15.1.2011, lk 1).

(4)  Kui ei kehti kõigile määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas sätestatud veinitoodete kategooriatele.

(5)  Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimiku viitele sulgudes lisatud aastaarv tähistab toimiku versiooni, mida liit on tunnustanud lubatud veinivalmistustavana, millele kehtivad käesolevas tabelis sätestatud kasutustingimused ja -piirangud.

(6)  Abiainena kasutatavad ained, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18)) artikli 20 punktis d.

(7)  Veini valmistamisel kasutada lubatud ühendeid tuleb kasutada kooskõlas 3. veerus osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes sisalduvate sätetega, kui ei kehti selles veerus sätestatud muud täiendavad kasutustingimused ega -piirangud.

(8)  Kui ei kehti kõigile määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas sätestatud veinitoodete kategooriatele.

(9)  Kannetes 4.2, 4.3 ja 4.4 osutatud ammooniumsooli võib kasutada ka kombineerituna koguses kuni 1 g/l või vahuveinide teise kääritamise puhul kuni 0,3 g/l. Kuid kandes 4.4 osutatud ammooniumsool ei või ületada kandes 4.4 osutatud piirmäära.

(10)  Vt ka käesoleva määruse artikli 9 lõige 2.

(11)  Kui neid kasutatakse toidu lisaaineid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1333/2008 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16) I lisa punktis 20 osutatud lisaainetena.“

---

II LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2019/934 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A jao punkti 4 alapunkti a teine taane asendatakse järgmisega:






  „– | kontsentreeritud viinamarjavirre, kõigi muude tunnuste poolest peale kuumutamise kontsentreeritud viinamarjavirde määratlusele vastav kontsentreeritud viinamarjavirre, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre või kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, millele on käärimise takistamiseks lisatud veinist saadud neutraalset alkoholi, traditsioonilise väljendiga vino generoso de licor kirjeldatava Hispaania veini puhul, tingimusel et selle veini üldalkoholisisaldust ei suurendata rohkem kui 8 mahuprotsendi võrra;“; |
| --- | --- | --- |

1)

A jao punkti 4 alapunkti a teine taane asendatakse järgmisega:

„–

kontsentreeritud viinamarjavirre, kõigi muude tunnuste poolest peale kuumutamise kontsentreeritud viinamarjavirde määratlusele vastav kontsentreeritud viinamarjavirre, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre või kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, millele on käärimise takistamiseks lisatud veinist saadud neutraalset alkoholi, traditsioonilise väljendiga vino generoso de licor kirjeldatava Hispaania veini puhul, tingimusel et selle veini üldalkoholisisaldust ei suurendata rohkem kui 8 mahuprotsendi võrra;“;

| 2) | B jao punkti 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Kaitstud päritolunimetusega Condado de Huelva, Málaga ja Jerez-Xérès-Sherry liköörveinide puhul võib aga viinamarjasordi ’Pedro Ximénez’ kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, millele on käärimise takistamiseks lisatud veinist saadud neutraalset alkoholi, pärineda Montilla-Morilese piirkonnast.“; |
| --- | --- |

2)

B jao punkti 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kaitstud päritolunimetusega Condado de Huelva, Málaga ja Jerez-Xérès-Sherry liköörveinide puhul võib aga viinamarjasordi ’Pedro Ximénez’ kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, millele on käärimise takistamiseks lisatud veinist saadud neutraalset alkoholi, pärineda Montilla-Morilese piirkonnast.“;

| 3) | 1. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | A jaos asendatakse pealkirja „HISPAANIA“ kandev tabel järgmisega:






  „Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid | Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel |
| --- | --- | --- | --- |
| Alicante | Moscatel de Alicante |
| | Vino dulce |
| Cariñena | Vino dulce |
| Condado de Huelva | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| | Mistela |
| | Vino dulce |
| Empordà | Mistela |
| | Moscatel |
| Jerez-Xérès-Sherry | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Lebrija | |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Priorato | Vino dulce |
| Tarragona | Vino dulce |
| Valencia | Moscatel de Valencia |
| | Vino dulce“; |

3)

1. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

A jaos asendatakse pealkirja „HISPAANIA“ kandev tabel järgmisega:

„Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid

Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel

Alicante

Moscatel de Alicante

Vino dulce

Cariñena

Vino dulce

Condado de Huelva

Pedro Ximénez

Moscatel

Mistela

Vino dulce

Empordà

Mistela

Moscatel

Jerez-Xérès-Sherry

Pedro Ximénez

Moscatel

Lebrija

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Pedro Ximénez

Moscatel

Priorato

Vino dulce

Tarragona

Vino dulce

Valencia

Moscatel de Valencia

Vino dulce“;

| b) | B. jagu muudetakse järgmiselt:






  i) | punktis 4 asendatakse pealkirja „HISPAANIA“ kandev tabel järgmisega:






  „Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid | Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel |
| --- | --- | --- | --- |
| Condado de Huelva | |
| Jerez-Xérès-Sherry | Vino generoso de licor |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Vino generoso de licor“; |

b)

B. jagu muudetakse järgmiselt:

i)

punktis 4 asendatakse pealkirja „HISPAANIA“ kandev tabel järgmisega:

„Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid

Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel

Condado de Huelva

Jerez-Xérès-Sherry

Vino generoso de licor

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Vino generoso de licor“;

| ii) | punktis 5 lisatakse sõnade „ITAALIA Marsala“ järele järgmised sõnad:

  „KÜPROS
  Κουμανδαρία (Commandaria).“; |
| --- | --- |

ii)

punktis 5 lisatakse sõnade „ITAALIA Marsala“ järele järgmised sõnad:

„KÜPROS

Κουμανδαρία (Commandaria).“;

| iii) | punktis 6 lisatakse sõnade „ITAALIA Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani“ järele järgmised sõnad:

  „KÜPROS
  Κουμανδαρία (Commandaria).“ |
| --- | --- |

iii)

punktis 6 lisatakse sõnade „ITAALIA Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani“ järele järgmised sõnad:

„KÜPROS

Κουμανδαρία (Commandaria).“

| 4) | Liites 3 asendatakse sortide loetelu järgmisega:

  „Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisies – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscateles – Garnacha – Garnacha roja – Mazuela.“ |
| --- | --- |

4)

Liites 3 asendatakse sortide loetelu järgmisega:

„Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisies – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscateles – Garnacha – Garnacha roja – Mazuela.“

---

| 19.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/69,

12. jaanuar 2022,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ (GTT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Austria taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/304 (2) registreeritud garanteeritud traditsioonilise toote „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ spetsifikaadi muudatusele. Selle muudatusega muudetakse nimetus „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ nimetuseks „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ / „Seneno mleko“. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Austria taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/304 (2) registreeritud garanteeritud traditsioonilise toote „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ spetsifikaadi muudatusele. Selle muudatusega muudetakse nimetus „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ nimetuseks „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ / „Seneno mleko“.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Heumilch“ / „Haymilk“ / „Latte fieno“ / „Lait de foin“ / „Leche de heno“ (GTT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 2. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/304, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTT)] (ELT L 58, 4.3.2016, lk 28).

2

(3)  
  ELT C 392, 28.9.2021, lk 8.

3

---

| 19.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/70,

12. jaanuar 2022,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ (GTT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Austria taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/486 (2) registreeritud garanteeritud traditsioonilise toote „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ spetsifikaadi muudatusele. See muudatus hõlmab nimetuse „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ muutmist nimetuseks „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ / „Ovčje seneno mleko“. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Austria taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/486 (2) registreeritud garanteeritud traditsioonilise toote „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ spetsifikaadi muudatusele. See muudatus hõlmab nimetuse „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ muutmist nimetuseks „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ / „Ovčje seneno mleko“.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ (GTT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/486, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ (GTT) (ELT L 84, 26.3.2019, lk 1).

2

(3)  
  ELT C 392, 28.9.2021, lk 13.

3

---

| 19.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/33

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/71,

12. jaanuar 2022,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ (GTT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Austria taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/487 (2) registreeritud garanteeritud traditsioonilise toote „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ spetsifikaadi muudatusele. See muudatus hõlmab nimetuse „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ muutmist nimetuseks „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“/„Kozje seneno mleko“. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Austria taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/487 (2) registreeritud garanteeritud traditsioonilise toote „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ spetsifikaadi muudatusele. See muudatus hõlmab nimetuse „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ muutmist nimetuseks „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“/„Kozje seneno mleko“.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ (GTT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/487, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ (GTT) (ELT L 84, 26.3.2019, lk 3).

2

(3)  
  ELT C 396, 30.9.2021, lk 22.

3

---

| 19.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/72,

18. jaanuar 2022,

millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), ning eriti selle artiklit 15 ja artikli 24 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 21. detsembril 2020. aastal alusmääruse artikli 10 alusel subsiidiumivastase menetluse seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“, „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit kiudoptiliste kaablite importimisega. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 21. detsembril 2020. aastal alusmääruse artikli 10 alusel subsiidiumivastase menetluse seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“, „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit kiudoptiliste kaablite importimisega. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas Europacable (edaspidi „kaebuse esitaja“) liidu tootjate nimel. Kaebuse esitaja toodang moodustas kiudoptiliste kaablite kogutoodangust liidus üle 25 %. Kaebuses esitati subsideerimise ja sellest tulenenud olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas Europacable (edaspidi „kaebuse esitaja“) liidu tootjate nimel. Kaebuse esitaja toodang moodustas kiudoptiliste kaablite kogutoodangust liidus üle 25 %. Kaebuses esitati subsideerimise ja sellest tulenenud olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks.

| (3) | Enne subsiidiumivastase menetluse algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele (3), et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Hiina valitsust konsultatsioonidele vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7. Konsultatsioonid Hiina valitsusega toimusid 16. detsembril 2020. Vastastikusele kokkuleppele siiski ei jõutud. |
| --- | --- |

(3)

Enne subsiidiumivastase menetluse algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele (3), et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Hiina valitsust konsultatsioonidele vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7. Konsultatsioonid Hiina valitsusega toimusid 16. detsembril 2020. Vastastikusele kokkuleppele siiski ei jõutud.

3

| (4) | 24. septembril 2020 algatas Euroopa Komisjon Hiina Rahvavabariigist pärit sama toote suhtes eraldiseisva dumpinguvastase uurimise (4) (edaspidi „eraldiseisev dumpinguvastane uurimine“). Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja eraldiseisva dumpinguvastase uurimise käigus tehtud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsid on mutatis mutandis ühesugused, kuna liidu tootmisharu määratlus, valimisse kuuluvad liidu tootjad, vaatlusalune periood ja uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad. |
| --- | --- |

(4)

24. septembril 2020 algatas Euroopa Komisjon Hiina Rahvavabariigist pärit sama toote suhtes eraldiseisva dumpinguvastase uurimise (4) (edaspidi „eraldiseisev dumpinguvastane uurimine“). Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja eraldiseisva dumpinguvastase uurimise käigus tehtud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsid on mutatis mutandis ühesugused, kuna liidu tootmisharu määratlus, valimisse kuuluvad liidu tootjad, vaatlusalune periood ja uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad.

4

mutatis mutandis

1.2.   Algatamist käsitlevad märkused

Algatamist käsitlevad märkused

| (5) | Komisjonile esitasid algatamise kohta märkused Hiina valitsus, Hiina Masinate ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda (edaspidi „Hiina kaubanduskoda“), üks importija (Connect Com) ja kaebuse esitaja. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonile esitasid algatamise kohta märkused Hiina valitsus, Hiina Masinate ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda (edaspidi „Hiina kaubanduskoda“), üks importija (Connect Com) ja kaebuse esitaja.

| (6) | Hiina valitsus väitis, et uurimist ei tohiks algatada, sest kaebus ei vasta WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 11 lõigetes 2 ja 3 ning alusmääruse artikli 10 lõikes 2 esitatud tõendamisnõuetele. Hiina valitsuse väitel puuduvad piisavad tõendid tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja selle kohta, et subsideeritud impordi ja kahju vahel on põhjuslik seos. Oma vastuses sellele Hiina valitsuse väitele väitis kaebuse esitaja, et kaebus sisaldas teavet, mis oli mõistlikult kättesaadav, ja et kaebuses olid esitatud enam kui piisavad tõendid, mis näitasid subsideerimist, kahju ja nende vahelist põhjuslikku seost. Hiina valitsus kordas, et kaebus ei sisaldanud piisavaid tõendeid tõendamisnõude täitmiseks ja et olenemata sellest, milline teave võib olla kaebuse esitajale mõistlikult kättesaadav, tuleb alati esitada piisavad tõendid subsiidiumi, olulise kahju ning põhjusliku seose olemasolu ja laadi kohta. |
| --- | --- |

(6)

Hiina valitsus väitis, et uurimist ei tohiks algatada, sest kaebus ei vasta WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 11 lõigetes 2 ja 3 ning alusmääruse artikli 10 lõikes 2 esitatud tõendamisnõuetele. Hiina valitsuse väitel puuduvad piisavad tõendid tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja selle kohta, et subsideeritud impordi ja kahju vahel on põhjuslik seos. Oma vastuses sellele Hiina valitsuse väitele väitis kaebuse esitaja, et kaebus sisaldas teavet, mis oli mõistlikult kättesaadav, ja et kaebuses olid esitatud enam kui piisavad tõendid, mis näitasid subsideerimist, kahju ja nende vahelist põhjuslikku seost. Hiina valitsus kordas, et kaebus ei sisaldanud piisavaid tõendeid tõendamisnõude täitmiseks ja et olenemata sellest, milline teave võib olla kaebuse esitajale mõistlikult kättesaadav, tuleb alati esitada piisavad tõendid subsiidiumi, olulise kahju ning põhjusliku seose olemasolu ja laadi kohta.

| (7) | Komisjon lükkas Hiina valitsuse väite tagasi. Kaebuses esitatud tõendid hõlmasid tõepoolest teavet, mis oli kaebuse esitajale selles etapis mõistlikult kättesaadav. Nagu nähtub tõendite piisavust käsitlevast memorandumist, mis sisaldab komisjoni hinnangut kõigile komisjoni käsutuses olevatele tõenditele HRV kohta ja mille alusel komisjon uurimise algatas, oli uurimise algatamise etapis piisavalt tõendeid selle kohta, et väidetavad subsiidiumid olid olemasolu, suuruse ja laadi poolest tasakaalustatavad. Samuti sisaldas kaebus piisavalt tõendeid selle kohta, et subsideeritud import põhjustab kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon lükkas Hiina valitsuse väite tagasi. Kaebuses esitatud tõendid hõlmasid tõepoolest teavet, mis oli kaebuse esitajale selles etapis mõistlikult kättesaadav. Nagu nähtub tõendite piisavust käsitlevast memorandumist, mis sisaldab komisjoni hinnangut kõigile komisjoni käsutuses olevatele tõenditele HRV kohta ja mille alusel komisjon uurimise algatas, oli uurimise algatamise etapis piisavalt tõendeid selle kohta, et väidetavad subsiidiumid olid olemasolu, suuruse ja laadi poolest tasakaalustatavad. Samuti sisaldas kaebus piisavalt tõendeid selle kohta, et subsideeritud import põhjustab kahju liidu tootmisharule.

| (8) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei oleks saanud kasutada kättesaadavaid fakte, et lahendada kaebuses esitatud tõendite puudulikkuse probleem. Komisjon märkis, et Hiina valitsus oli saanud valesti aru sellest, mida komisjon tegi algatamise etapis. Nagu on märgitud põhjenduses 7, sisaldas kaebus alusmääruse artikli 10 lõike 2 kohaselt piisavaid tõendeid, mis õigustavad uurimise algatamist. Loogiliselt võttes ei oleks kaebus saanud sisaldada kogu vajalikku teavet, mida Hiina valitsuselt nõuti, kuna seda teavet käsitleti osana üksikasjalikust hindamisest, mille komisjon viis ellu uurimise käigus. Samuti võttis komisjon kaebuse uurimisel arvesse kogu talle kättesaadavat teavet seoses väidetava subsideerimisega, sealhulgas oma varasemat praktikat. See ei tähenda, et komisjon kasutab kättesaadavaid fakte, vaid et komisjon kasutab kogu kättesaadavat teavet kaebuses esitatud väidete kontrollimiseks. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(8)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei oleks saanud kasutada kättesaadavaid fakte, et lahendada kaebuses esitatud tõendite puudulikkuse probleem. Komisjon märkis, et Hiina valitsus oli saanud valesti aru sellest, mida komisjon tegi algatamise etapis. Nagu on märgitud põhjenduses 7, sisaldas kaebus alusmääruse artikli 10 lõike 2 kohaselt piisavaid tõendeid, mis õigustavad uurimise algatamist. Loogiliselt võttes ei oleks kaebus saanud sisaldada kogu vajalikku teavet, mida Hiina valitsuselt nõuti, kuna seda teavet käsitleti osana üksikasjalikust hindamisest, mille komisjon viis ellu uurimise käigus. Samuti võttis komisjon kaebuse uurimisel arvesse kogu talle kättesaadavat teavet seoses väidetava subsideerimisega, sealhulgas oma varasemat praktikat. See ei tähenda, et komisjon kasutab kättesaadavaid fakte, vaid et komisjon kasutab kogu kättesaadavat teavet kaebuses esitatud väidete kontrollimiseks. Seega lükati see väide tagasi.

| (9) | Algatamiseelsetel konsultatsioonidel ja pärast algatamist esitatud märkustes väitis Hiina valitsus täpsemalt, et kaebuse esitaja oli kasutanud Hiina seadusi valikuliselt ja tõlgendanud valesti nende seost kiudoptiliste kaablite sektoriga, ning märkis, et poliitikadokumendid, nagu Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloog, strateegia „Broadband China“, 13. viisaastakuplaan või strateegia „Made in China 2025“, on üksnes juhenddokumendid, mis pole siduvad. Hiina Masinate ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda (edaspidi „Hiina kaubanduskoda“) kordas seda väidet. Peale selle väitis Hiina valitsus, et dokumendis „Made in China 2025“ ei viidata konkreetselt kiudoptilistele kaablitele. Kaebuse esitaja väitis, et komisjon oli juba varasemate uurimiste käigus kindlaks teinud, et Hiina viisaastakuplaanid on siduvad. |
| --- | --- |

(9)

Algatamiseelsetel konsultatsioonidel ja pärast algatamist esitatud märkustes väitis Hiina valitsus täpsemalt, et kaebuse esitaja oli kasutanud Hiina seadusi valikuliselt ja tõlgendanud valesti nende seost kiudoptiliste kaablite sektoriga, ning märkis, et poliitikadokumendid, nagu Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloog, strateegia „Broadband China“, 13. viisaastakuplaan või strateegia „Made in China 2025“, on üksnes juhenddokumendid, mis pole siduvad. Hiina Masinate ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda (edaspidi „Hiina kaubanduskoda“) kordas seda väidet. Peale selle väitis Hiina valitsus, et dokumendis „Made in China 2025“ ei viidata konkreetselt kiudoptilistele kaablitele. Kaebuse esitaja väitis, et komisjon oli juba varasemate uurimiste käigus kindlaks teinud, et Hiina viisaastakuplaanid on siduvad.

| (10) | Komisjon märkis, et Hiina valitsus ei vaidlusta selliste kavade, programmide või soovituste olemasolu, vaid üksnes seda, mil määral need on kiudoptiliste kaablite sektorile siduvad. Lisaks märkis komisjon, et kaebuse esitaja on esitanud tõendeid selle kohta, et optilist kiudu on mainitud mitmes valitsuse dokumendis ja kiudoptilist võrku strateegias „Made in China 2025“. Hiina valitsus ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et need väited ei ole vaatlusalusele toote suhtes kohaldatavad. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon märkis, et Hiina valitsus ei vaidlusta selliste kavade, programmide või soovituste olemasolu, vaid üksnes seda, mil määral need on kiudoptiliste kaablite sektorile siduvad. Lisaks märkis komisjon, et kaebuse esitaja on esitanud tõendeid selle kohta, et optilist kiudu on mainitud mitmes valitsuse dokumendis ja kiudoptilist võrku strateegias „Made in China 2025“. Hiina valitsus ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et need väited ei ole vaatlusalusele toote suhtes kohaldatavad.

| (11) | Samuti märkis Hiina valitsus, et riigi omanduses olevaid ettevõtteid ja panku ning Hiina ekspordi- ja krediidikindlustuse korporatsiooni (edaspidi „Sinosure“) ei saa liigitada avalik-õiguslikeks asutusteks ning et kaebuse esitaja oli põhjendamatult tuginenud komisjoni varasematele järeldustele tootmisharude kohta, mis pole kiudoptiliste kaablite sektoriga sugugi seotud. Hiina kaubanduskoda kordas väidet, et riigile omanduses olevaid panku ei saa liigitada avalik-õiguslikeks asutusteks. Kaebuse esitaja väitis, et komisjon on käsitanud riigile omanduses olevaid panku ja Sinosure’i varasemates uurimistes avalik-õiguslike asutustena. Hiina valitsus väitis, et komisjoni varasemad järeldused mitteseotud tootmisharude kohta ei saa olla kaebuses piisavaks tõendiks selle kohta, et riigile omanduses olevad pangad ja Sinosure tegutsesid käesoleva uurimise puhul avalik-õiguslike asutustena. |
| --- | --- |

(11)

Samuti märkis Hiina valitsus, et riigi omanduses olevaid ettevõtteid ja panku ning Hiina ekspordi- ja krediidikindlustuse korporatsiooni (edaspidi „Sinosure“) ei saa liigitada avalik-õiguslikeks asutusteks ning et kaebuse esitaja oli põhjendamatult tuginenud komisjoni varasematele järeldustele tootmisharude kohta, mis pole kiudoptiliste kaablite sektoriga sugugi seotud. Hiina kaubanduskoda kordas väidet, et riigile omanduses olevaid panku ei saa liigitada avalik-õiguslikeks asutusteks. Kaebuse esitaja väitis, et komisjon on käsitanud riigile omanduses olevaid panku ja Sinosure’i varasemates uurimistes avalik-õiguslike asutustena. Hiina valitsus väitis, et komisjoni varasemad järeldused mitteseotud tootmisharude kohta ei saa olla kaebuses piisavaks tõendiks selle kohta, et riigile omanduses olevad pangad ja Sinosure tegutsesid käesoleva uurimise puhul avalik-õiguslike asutustena.

| (12) | Komisjon märkis, et see Hiina valitsuse väide on seotud juba eespool esitatud väitega ning et kaebuses nimetati muu hulgas Hiina pangandusseadust, mille kuulumist Hiina õigusaktide hulka Hiina valitsus ei vaidlusta. Komisjon rõhutas ka, et hiljutistes ELi subsiidiumivastastes uurimistes jõuti selles küsimuses teistsugusele järeldusele (5). Asjaolu, et need uurimised käsitlesid tootmisharusid, mis pole seotud kiudoptiliste kaablite sektoriga, ei välista eelnimetatud asutuste liigitamist avalik-õiguslikeks asutusteks. Samuti võib tõendeid valitsuse osaluse kohta pidada tõenditeks, mis „pigem tõendavad või kinnitavad“, et üksus on avalik-õiguslik asutus, kes saab anda rahalist toetust (6). |
| --- | --- |

(12)

Komisjon märkis, et see Hiina valitsuse väide on seotud juba eespool esitatud väitega ning et kaebuses nimetati muu hulgas Hiina pangandusseadust, mille kuulumist Hiina õigusaktide hulka Hiina valitsus ei vaidlusta. Komisjon rõhutas ka, et hiljutistes ELi subsiidiumivastastes uurimistes jõuti selles küsimuses teistsugusele järeldusele (5). Asjaolu, et need uurimised käsitlesid tootmisharusid, mis pole seotud kiudoptiliste kaablite sektoriga, ei välista eelnimetatud asutuste liigitamist avalik-õiguslikeks asutusteks. Samuti võib tõendeid valitsuse osaluse kohta pidada tõenditeks, mis „pigem tõendavad või kinnitavad“, et üksus on avalik-õiguslik asutus, kes saab anda rahalist toetust (6).

5

6

| (13) | Uurimise algatamise järel väitis Hiina valitsus ka seda, et kaebuse esitaja ei kehtestanud tingimusi välismaise võrdlusaluse kohaldamiseks laenude ja maakasutusõiguste puhul. Komisjon leidis siiski, et kaebuses esitatud väiteid toetavad hiljutised liidu subsiidiumivastased uurimised, milles tunnistati vajadust kasutada nendes küsimustes väliseid võrdlusaluseid, mis on kohandatud HRVs valitsevatele tingimustele (7). |
| --- | --- |

(13)

Uurimise algatamise järel väitis Hiina valitsus ka seda, et kaebuse esitaja ei kehtestanud tingimusi välismaise võrdlusaluse kohaldamiseks laenude ja maakasutusõiguste puhul. Komisjon leidis siiski, et kaebuses esitatud väiteid toetavad hiljutised liidu subsiidiumivastased uurimised, milles tunnistati vajadust kasutada nendes küsimustes väliseid võrdlusaluseid, mis on kohandatud HRVs valitsevatele tingimustele (7).

7

| (14) | Lisaks väitis Hiina valitsus, et kaebuse esitaja nimetatud eri subsiidiumikavasid ei saanud lugeda subsiidiumiks, sest kaebuses ei esitatud nende subsiidiumide olemasolu, suuruse ja laadi ega subsiidiumi ning vaatlusaluse toote vahelise otsese seose kohta üksikasjalikke tõendeid. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks väitis Hiina valitsus, et kaebuse esitaja nimetatud eri subsiidiumikavasid ei saanud lugeda subsiidiumiks, sest kaebuses ei esitatud nende subsiidiumide olemasolu, suuruse ja laadi ega subsiidiumi ning vaatlusaluse toote vahelise otsese seose kohta üksikasjalikke tõendeid.

| (15) | Kaebuse esitaja väitis, et kaebuses on esitatud näited konkreetsete raha otseülekannete kohta, ning osutas konkreetselt kiudoptilist kaablit eksportivate arvukate Hiina tootjate aastaaruannetele, milles on selgelt märgitud toetustena saadud raha otseülekanded. Lisaks esitas kaebuse esitaja dokumendi, mille oli avaldanud üks eksportivatest tootjatest ja milles oli märgitud Hiina valitsuselt saadud rahaline toetus. |
| --- | --- |

(15)

Kaebuse esitaja väitis, et kaebuses on esitatud näited konkreetsete raha otseülekannete kohta, ning osutas konkreetselt kiudoptilist kaablit eksportivate arvukate Hiina tootjate aastaaruannetele, milles on selgelt märgitud toetustena saadud raha otseülekanded. Lisaks esitas kaebuse esitaja dokumendi, mille oli avaldanud üks eksportivatest tootjatest ja milles oli märgitud Hiina valitsuselt saadud rahaline toetus.

| (16) | Hiina valitsus väitis seoses eri subsiidiumidega, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid kasu ja konkreetsuse kohta. Komisjon on seisukohal, et kaebuse esitaja esitas kasu ja konkreetsuse kohta piisavad tõendid, mis olid talle mõistlikult kättesaadavad. Igal juhul analüüsis komisjon kaebuses esitatud tõendeid ja esitas tõendite piisavust käsitleva memorandumi kõigi asjakohaste elementide kohta oma analüüsi, mis lisati uurimise algatamisel avalikku toimikusse. Hiina valitsus kordas algatamise järel esitatud märkusi, kuid uusi tõendeid ei esitanud. |
| --- | --- |

(16)

Hiina valitsus väitis seoses eri subsiidiumidega, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid kasu ja konkreetsuse kohta. Komisjon on seisukohal, et kaebuse esitaja esitas kasu ja konkreetsuse kohta piisavad tõendid, mis olid talle mõistlikult kättesaadavad. Igal juhul analüüsis komisjon kaebuses esitatud tõendeid ja esitas tõendite piisavust käsitleva memorandumi kõigi asjakohaste elementide kohta oma analüüsi, mis lisati uurimise algatamisel avalikku toimikusse. Hiina valitsus kordas algatamise järel esitatud märkusi, kuid uusi tõendeid ei esitanud.

| (17) | Seetõttu järeldas komisjon, et kaebuses oli esitatud piisavalt tõendeid, mis viitasid väidetavale subsideerimisele Hiina valitsuse poolt. |
| --- | --- |

(17)

Seetõttu järeldas komisjon, et kaebuses oli esitatud piisavalt tõendeid, mis viitasid väidetavale subsideerimisele Hiina valitsuse poolt.

| (18) | Pärast algatamist väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja oli ekslikult jätnud arvesse võtmata asjaolu, et liidu kiudoptiliste kaablite sektorile anti subsiidiume, mis olid väga sarnased HRV omadega, ning et komisjon peaks hoiduma kaksikmoraalist. Kaebuse esitaja väitis, et need väited pole käesolevas uurimises asjakohased. Hiina valitsus ei nõustunud ja väitis, et komisjon moonutab Hiina väidetavate subsiidiumide uurimisega turgu, tekitades kahju liiduvälistele konkurentidele. Sellise lähenemisviisiga kaasneksid protektsionistlikud meetmed, mis pärsiksid lõpuks rahvusvahelist kaubandust ja arengut. |
| --- | --- |

(18)

Pärast algatamist väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja oli ekslikult jätnud arvesse võtmata asjaolu, et liidu kiudoptiliste kaablite sektorile anti subsiidiume, mis olid väga sarnased HRV omadega, ning et komisjon peaks hoiduma kaksikmoraalist. Kaebuse esitaja väitis, et need väited pole käesolevas uurimises asjakohased. Hiina valitsus ei nõustunud ja väitis, et komisjon moonutab Hiina väidetavate subsiidiumide uurimisega turgu, tekitades kahju liiduvälistele konkurentidele. Sellise lähenemisviisiga kaasneksid protektsionistlikud meetmed, mis pärsiksid lõpuks rahvusvahelist kaubandust ja arengut.

| (19) | See väide ELi subsiidiumide kohta ei avaldanud käesoleva juhtumi aluseks olevale komisjoni hinnangule mõju, kuna need ei kuulu sel otstarbel kaalutavate tegurite hulka. |
| --- | --- |

(19)

See väide ELi subsiidiumide kohta ei avaldanud käesoleva juhtumi aluseks olevale komisjoni hinnangule mõju, kuna need ei kuulu sel otstarbel kaalutavate tegurite hulka.

| (20) | Pärast algatamist esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et hinna allalöömise / turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutustes ei esitatud tegelikku müügiteavet ja et valimisse kaasatud liidu tootjate vastustest küsimustikule ei saadud sisulist ülevaadet tundlikust teabest. Hiina valitsus kinnitas, et see oli tal takistanud kaebuse esitaja kahjuväiteid nõuetekohaselt ümber lükkamast ja et need vastused küsimustikule tundusid olevat väidetava kahju seisukohast kaebusega vastuolus. |
| --- | --- |

(20)

Pärast algatamist esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et hinna allalöömise / turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutustes ei esitatud tegelikku müügiteavet ja et valimisse kaasatud liidu tootjate vastustest küsimustikule ei saadud sisulist ülevaadet tundlikust teabest. Hiina valitsus kinnitas, et see oli tal takistanud kaebuse esitaja kahjuväiteid nõuetekohaselt ümber lükkamast ja et need vastused küsimustikule tundusid olevat väidetava kahju seisukohast kaebusega vastuolus.

| (21) | Komisjon leidis, et huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavaks tehtud kaebuse versioon ja küsimustiku vastused sisaldasid kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid andmetest, mida käsitati konfidentsiaalsena, nii et huvitatud isikutel oli võimalus teostada oma kaitseõigust kogu menetluse jooksul. Siinkohal tuleb meenutada, et alusmääruse artiklis 29 on sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitse juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või kui sellel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Seega lükati Hiina valitsuse sellekohased väited tagasi. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon leidis, et huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavaks tehtud kaebuse versioon ja küsimustiku vastused sisaldasid kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid andmetest, mida käsitati konfidentsiaalsena, nii et huvitatud isikutel oli võimalus teostada oma kaitseõigust kogu menetluse jooksul. Siinkohal tuleb meenutada, et alusmääruse artiklis 29 on sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitse juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või kui sellel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Seega lükati Hiina valitsuse sellekohased väited tagasi.

| (22) | Uurimise algatamise sisuliste nõuete kohta väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja ei esitanud võrreldavaid andmeid müügihindade ja kasumlikkuse kohta. Ühtlasi väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitajate märgitud taotletav kasum ei olnud põhjendatud ja et kaebuste esitajate kannatatud kahju võisid põhjustada muud tegurid, sealhulgas ühe liidu tootja liigsed varud. |
| --- | --- |

(22)

Uurimise algatamise sisuliste nõuete kohta väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja ei esitanud võrreldavaid andmeid müügihindade ja kasumlikkuse kohta. Ühtlasi väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitajate märgitud taotletav kasum ei olnud põhjendatud ja et kaebuste esitajate kannatatud kahju võisid põhjustada muud tegurid, sealhulgas ühe liidu tootja liigsed varud.

| (23) | Connect Com toetas Hiina valitsuse väiteid algatamise kohta. Eelkõige väitis Connect Com, et dumpinguvastane uurimine ja samal ajal toimuv subsiidiumivastane uurimine võivad tuua kaasa kahekordsed parandusmeetmed liidu tootmisharu kasuks ning tasakaalustusmeetmete kuritarvitamise. Connect Com väitis, et kaebuses esitatud väiteid subsiidiumi, kahju ja nendevahelise põhjusliku seose kohta ei toetanud piisavad tõendid. Seoses ebapiisavate tõenditega põhjusliku seose kohta väitis Connect Com, et liidu tootmisharu turuosa vähenemisel võis olla mitu muud põhjust, nagu muudest kolmandatest riikidest pärit impordi suurenemine vaatlusalusel perioodil, ning et ELis oli liigne tootmisvõimsus. Peale selle väitis Connect Com, et kaebus oli lihtsalt dumpinguvastase uurimisega seotud kaebuse koopia ja et kaebuse esitaja oleks pidanud eristama dumpingu põhjustatud väidetavat kahju subsiidiumi põhjustatud väidetavast kahjust. |
| --- | --- |

(23)

Connect Com toetas Hiina valitsuse väiteid algatamise kohta. Eelkõige väitis Connect Com, et dumpinguvastane uurimine ja samal ajal toimuv subsiidiumivastane uurimine võivad tuua kaasa kahekordsed parandusmeetmed liidu tootmisharu kasuks ning tasakaalustusmeetmete kuritarvitamise. Connect Com väitis, et kaebuses esitatud väiteid subsiidiumi, kahju ja nendevahelise põhjusliku seose kohta ei toetanud piisavad tõendid. Seoses ebapiisavate tõenditega põhjusliku seose kohta väitis Connect Com, et liidu tootmisharu turuosa vähenemisel võis olla mitu muud põhjust, nagu muudest kolmandatest riikidest pärit impordi suurenemine vaatlusalusel perioodil, ning et ELis oli liigne tootmisvõimsus. Peale selle väitis Connect Com, et kaebus oli lihtsalt dumpinguvastase uurimisega seotud kaebuse koopia ja et kaebuse esitaja oleks pidanud eristama dumpingu põhjustatud väidetavat kahju subsiidiumi põhjustatud väidetavast kahjust.

| (24) | Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda väitsid ühtlasi, et kaebuses ei olnud esitatud kahju, sest liidu tootmisharu suurendas tootmist ning tootmisvõimsuse vähene kahanemine, mis tulenes liidu tootmisharu suutmatusest katta Euroopas hiljuti kasvanud tarbimist, ei ole iseenesest veel olulise kahju näitaja. Ka müügimaht suurenes, kusjuures liidu tootmisharu säilitas peaaegu 80 % turuosa ja kasumlikkuse suundumus ei olnud selge ega viidanud kahju olemasolule. Sellega seoses märkis kaebuse esitaja, et liidu tarbimise kasv tuli kasuks Hiina impordile, olemasolev turuosa ei ole kahju hindamisel tähtis ning Hiina tootjate võidetud hanked hakkavad mõju avaldama alles mõne aja möödudes. Hiina kaubanduskoda vastas, et tarbimise, tootmise ja tootmisvõimsuse andmed näitavad seda, et liidu tootmisharu suutis katta suurema osa ELi tarbimise kasvust ja samal ajal laiendada oma majandustegevust. |
| --- | --- |

(24)

Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda väitsid ühtlasi, et kaebuses ei olnud esitatud kahju, sest liidu tootmisharu suurendas tootmist ning tootmisvõimsuse vähene kahanemine, mis tulenes liidu tootmisharu suutmatusest katta Euroopas hiljuti kasvanud tarbimist, ei ole iseenesest veel olulise kahju näitaja. Ka müügimaht suurenes, kusjuures liidu tootmisharu säilitas peaaegu 80 % turuosa ja kasumlikkuse suundumus ei olnud selge ega viidanud kahju olemasolule. Sellega seoses märkis kaebuse esitaja, et liidu tarbimise kasv tuli kasuks Hiina impordile, olemasolev turuosa ei ole kahju hindamisel tähtis ning Hiina tootjate võidetud hanked hakkavad mõju avaldama alles mõne aja möödudes. Hiina kaubanduskoda vastas, et tarbimise, tootmise ja tootmisvõimsuse andmed näitavad seda, et liidu tootmisharu suutis katta suurema osa ELi tarbimise kasvust ja samal ajal laiendada oma majandustegevust.

| (25) | Lisaks väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebus ei sisaldanud tõendeid subsideeritud impordi ja kahju vahelise põhjusliku seose olemasolu kohta. Esiteks väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et puudus korrelatsioon Hiinast importimise ja liidu tootmisharu arengu vahel. Näiteks väitsid nad, et Hiinast lähtunud impordi mahu suurima kasvu ajal, aastatel 2017–2018 oli liidu tootmisharu kasumlikkuse kasv suurim. Teiseks, aastatel 2018–2019 kasvas kolmandatest riikidest importimine erinevalt Hiinast lähtunud impordist ja seetõttu ei saaks selle mõju omistada Hiinale ning juhul, kui on tekkinud kahju, on see ise põhjustatud tulenevalt liidu tootmisharu aeglasest reageerimisest turuliikumisele. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebus ei sisaldanud tõendeid subsideeritud impordi ja kahju vahelise põhjusliku seose olemasolu kohta. Esiteks väitsid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et puudus korrelatsioon Hiinast importimise ja liidu tootmisharu arengu vahel. Näiteks väitsid nad, et Hiinast lähtunud impordi mahu suurima kasvu ajal, aastatel 2017–2018 oli liidu tootmisharu kasumlikkuse kasv suurim. Teiseks, aastatel 2018–2019 kasvas kolmandatest riikidest importimine erinevalt Hiinast lähtunud impordist ja seetõttu ei saaks selle mõju omistada Hiinale ning juhul, kui on tekkinud kahju, on see ise põhjustatud tulenevalt liidu tootmisharu aeglasest reageerimisest turuliikumisele.

| (26) | Kaebuse esitaja ütles sellele väitele vastuseks, et põhjuslik seos on siiski tuvastatav, kuna kahju tekkis samal ajal, kui kasvas Hiinast lähtunud import, ning importi kolmandatest riikidest polnud võimalik kahju põhjusena arvesse võtta, kuna selle puhul oli tegemist kas vähese tähtsusega abiga või puudusid tõendid kahjustava hinnakujunduse kohta. |
| --- | --- |

(26)

Kaebuse esitaja ütles sellele väitele vastuseks, et põhjuslik seos on siiski tuvastatav, kuna kahju tekkis samal ajal, kui kasvas Hiinast lähtunud import, ning importi kolmandatest riikidest polnud võimalik kahju põhjusena arvesse võtta, kuna selle puhul oli tegemist kas vähese tähtsusega abiga või puudusid tõendid kahjustava hinnakujunduse kohta.

| (27) | Hiina kaubanduskoda tuletas seepeale meelde, et Hiinast lähtunud impordi mahu suurima kasvu ajal, aastatel 2017–2018 oli liidu tootmisharu kasumlikkuse kasv suurim ning et puudus korrelatsioon Hiinast lähtunud impordi kasvu ja liidu tootmisharu müügimahu kahanemise vahel. Kolmandatest riikidest pärit impordi kohta väitis Hiina kaubanduskoda, et aastatel 2018–2019 kasvas koguimport kolmandatest riikidest, samas kui import Hiinast kahanes. Samuti täheldas Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja ei vaidlustanud väiteid, et peaaegu kõik kaebuses esitatud kahjunäitajad kajastasid positiivseid suundumusi ja et väidetav kahju oli vähemalt osaliselt ise tekitatud. Ühtlasi väitis Hiina kaubanduskoda, et hinnates subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, tuleks võtta arvesse COVID-19 pandeemia mõju ja väiteid elektrikaablite kartelli olemasolu kohta. Samuti märkisid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja esitatud impordiandmed polnud usaldusväärsed, kuna need olid aegunud ja põhinesid eeldustel vaatlusaluse toote kaalu kohta ja selle osakaalu kohta CN-koodi 8544 70 00 all. Peale selle olid kaebuses esitatud hinna allalöömise arvutused Hiina valitsuse ja Hiina kaubanduskoja arvates vigased, sest need hõlmasid ainult üht eksportijat ühes konkreetses hankemenetluses. |
| --- | --- |

(27)

Hiina kaubanduskoda tuletas seepeale meelde, et Hiinast lähtunud impordi mahu suurima kasvu ajal, aastatel 2017–2018 oli liidu tootmisharu kasumlikkuse kasv suurim ning et puudus korrelatsioon Hiinast lähtunud impordi kasvu ja liidu tootmisharu müügimahu kahanemise vahel. Kolmandatest riikidest pärit impordi kohta väitis Hiina kaubanduskoda, et aastatel 2018–2019 kasvas koguimport kolmandatest riikidest, samas kui import Hiinast kahanes. Samuti täheldas Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja ei vaidlustanud väiteid, et peaaegu kõik kaebuses esitatud kahjunäitajad kajastasid positiivseid suundumusi ja et väidetav kahju oli vähemalt osaliselt ise tekitatud. Ühtlasi väitis Hiina kaubanduskoda, et hinnates subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, tuleks võtta arvesse COVID-19 pandeemia mõju ja väiteid elektrikaablite kartelli olemasolu kohta. Samuti märkisid Hiina valitsus ja Hiina kaubanduskoda, et kaebuse esitaja esitatud impordiandmed polnud usaldusväärsed, kuna need olid aegunud ja põhinesid eeldustel vaatlusaluse toote kaalu kohta ja selle osakaalu kohta CN-koodi 8544 70 00 all. Peale selle olid kaebuses esitatud hinna allalöömise arvutused Hiina valitsuse ja Hiina kaubanduskoja arvates vigased, sest need hõlmasid ainult üht eksportijat ühes konkreetses hankemenetluses.

| (28) | Kaebuse esitaja viitas oma vastusele, mille ta esitas paralleelses dumpinguvastases uurimises ja milles ta märkis, et impordimahu kasvu nägemiseks tuleb arvesse võtta pikemat ajavahemikku – Hiina kaubanduskoda seda ei eitanud ja seda kinnitasid turu-uuringute põhjal ka kolmanda isiku andmed (CRU) –, ning et arvutused ei olnud vigased, kuna kaebuse esitaja pidi esitama ainult mõistlike jõupingutustega kättesaadavad andmed ja need sisaldasid teavet mitmelt liidu ja Hiina tootjalt. |
| --- | --- |

(28)

Kaebuse esitaja viitas oma vastusele, mille ta esitas paralleelses dumpinguvastases uurimises ja milles ta märkis, et impordimahu kasvu nägemiseks tuleb arvesse võtta pikemat ajavahemikku – Hiina kaubanduskoda seda ei eitanud ja seda kinnitasid turu-uuringute põhjal ka kolmanda isiku andmed (CRU) –, ning et arvutused ei olnud vigased, kuna kaebuse esitaja pidi esitama ainult mõistlike jõupingutustega kättesaadavad andmed ja need sisaldasid teavet mitmelt liidu ja Hiina tootjalt.

| (29) | Hiina kaubanduskoda vastas, et kaebuse esitaja kohustus oli oma väited põhistada ja esitada tõendid impordiandmete kohta ning et turu-uuringute (CRU) andmed käsitlesid optilisi kiude, mitte kiudoptilisi kaableid. Hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutuste kohta märkis Hiina kaubanduskoda uuesti, et need ei vasta piisava tõendi nõuetele ning et oluliste arvutuste tegemisel on kaebuse esitaja lähtunud ainult ühe Hiina tootja hindadest (nt vaba ringluse ekspordihind, mida kasutati 2019. aasta esimese poolaasta kahjumarginaali arvutamiseks, ja ekspordihind, mida kasutati tootmiskulude arvutamiseks, et saada 2019. aasta teise poolaasta turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal). |
| --- | --- |

(29)

Hiina kaubanduskoda vastas, et kaebuse esitaja kohustus oli oma väited põhistada ja esitada tõendid impordiandmete kohta ning et turu-uuringute (CRU) andmed käsitlesid optilisi kiude, mitte kiudoptilisi kaableid. Hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutuste kohta märkis Hiina kaubanduskoda uuesti, et need ei vasta piisava tõendi nõuetele ning et oluliste arvutuste tegemisel on kaebuse esitaja lähtunud ainult ühe Hiina tootja hindadest (nt vaba ringluse ekspordihind, mida kasutati 2019. aasta esimese poolaasta kahjumarginaali arvutamiseks, ja ekspordihind, mida kasutati tootmiskulude arvutamiseks, et saada 2019. aasta teise poolaasta turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal).

| (30) | Komisjon leidis, et mitte ükski algatamise kohta esitatud väide ei lükanud ümber järeldust, et subsiidiumivastase menetluse algatamiseks olid olemas piisavad tõendid. Kaebus sisaldas piisavaid tõendeid selle kohta, et subsideeritud import oli liidu tootmisharu oluliselt kahjustanud. Kaebuses nimetatud kahju erianalüüs näitas Hiina impordi suuremat tungimist ELi turule (nii absoluut- kui ka suhtarvudes) hindadega, mis on lõid liidu tootmisharu hinnad olulisel määral alla. See viitab asjaolule, et väidetav subsideeritud import oli tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju, mis avaldus näiteks müügi ja turuosa kahanemises või finantstulemuste halvenemises. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon leidis, et mitte ükski algatamise kohta esitatud väide ei lükanud ümber järeldust, et subsiidiumivastase menetluse algatamiseks olid olemas piisavad tõendid. Kaebus sisaldas piisavaid tõendeid selle kohta, et subsideeritud import oli liidu tootmisharu oluliselt kahjustanud. Kaebuses nimetatud kahju erianalüüs näitas Hiina impordi suuremat tungimist ELi turule (nii absoluut- kui ka suhtarvudes) hindadega, mis on lõid liidu tootmisharu hinnad olulisel määral alla. See viitab asjaolule, et väidetav subsideeritud import oli tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju, mis avaldus näiteks müügi ja turuosa kahanemises või finantstulemuste halvenemises.

| (31) | Kaebuses esitatud tõendid sisaldasid hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutusi iga tüüpilise tooteliigi kohta. Komisjon oli rahul nende tõendite hulgaga, mille kaebuse esitaja esitas hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta, ning leidis, et kaebus vastas piisavate tõendite nõudele, mis peab olema täidetud uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(31)

Kaebuses esitatud tõendid sisaldasid hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutusi iga tüüpilise tooteliigi kohta. Komisjon oli rahul nende tõendite hulgaga, mille kaebuse esitaja esitas hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta, ning leidis, et kaebus vastas piisavate tõendite nõudele, mis peab olema täidetud uurimise algatamiseks.

| (32) | Vastuses väitele, et kaebuse esitaja ei esitanud müügihindade kohta usaldusväärseid/võrreldavaid andmeid, leidis komisjon, et kaebuse versioon, mis oli huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadav, sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsena esitatud andmetest, et huvitatud isikutel oleks võimalik kogu menetluse jooksul kasutada oma kaitseõigust. |
| --- | --- |

(32)

Vastuses väitele, et kaebuse esitaja ei esitanud müügihindade kohta usaldusväärseid/võrreldavaid andmeid, leidis komisjon, et kaebuse versioon, mis oli huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadav, sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsena esitatud andmetest, et huvitatud isikutel oleks võimalik kogu menetluse jooksul kasutada oma kaitseõigust.

| (33) | Alusmääruse artiklis 29 (ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12 lõikes 4) on sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitse juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või avaldaks märkimisväärset kahjulikku mõju teabe andjale või isikule, kellelt teabe andja kõnealuse teabe sai. |
| --- | --- |

(33)

Alusmääruse artiklis 29 (ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12 lõikes 4) on sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitse juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või avaldaks märkimisväärset kahjulikku mõju teabe andjale või isikule, kellelt teabe andja kõnealuse teabe sai.

| (34) | Põhjusliku seose olemasolu kinnitavate piisavate tõendite kohta tuleb märkida järgmist. Esiteks näitas kaebus, et liidu tootmisharu olukord halvenes just sel ajal, kui kasvas subsideeritud import, mille hinnad lõid liidu tootmisharu hinnad olulisel määral alla. See viitab juba põhjusliku seose olemasolule. Teiseks ei ole muude tegurite (nt import kolmandatest riikidest) ning Hiina valitsuse ja Hiina kaubanduskoja mainitud muude asjaolude mõju selline, et see oleks liidu tootmisharu olukorda halvendanud, ning analüüsist ei ilmnenud, et kahju oleks ise tekitatud. Võttes arvesse väidet, et subsideerimise uurimisega kaasneks topeltrakendamine, kandis komisjon hoolt selle eest, et kumuleeritud tollimaksu kehtestamine, mis kajastab subsideerimise taset, ning dumpingu kogutase ei tooks kaasa subsideerimise mõju kahekordset tasaarvestamist, nagu märgitud põhjenduses 765. Impordimahtudega seoses esitas kaebuse esitaja andmed mõistlike eelduste põhjal, nagu liidu tootmisharu toodetud ja müüdud vaatlusaluse toote kaal, ning kasutas analüüsi täiendamiseks turuteavet, kui avalikud andmed polnud kättesaadavad. Võttes arvesse kaebuses käsitletud impordi hindamise perioodi, tekitasid väidetava kahju nii dumping kui ka subsideerimine ning seega oleks muu uurimisperiood põhjustanud kaebuse esitanud tootmisharule põhjendamatut koormust. |
| --- | --- |

(34)

Põhjusliku seose olemasolu kinnitavate piisavate tõendite kohta tuleb märkida järgmist. Esiteks näitas kaebus, et liidu tootmisharu olukord halvenes just sel ajal, kui kasvas subsideeritud import, mille hinnad lõid liidu tootmisharu hinnad olulisel määral alla. See viitab juba põhjusliku seose olemasolule. Teiseks ei ole muude tegurite (nt import kolmandatest riikidest) ning Hiina valitsuse ja Hiina kaubanduskoja mainitud muude asjaolude mõju selline, et see oleks liidu tootmisharu olukorda halvendanud, ning analüüsist ei ilmnenud, et kahju oleks ise tekitatud. Võttes arvesse väidet, et subsideerimise uurimisega kaasneks topeltrakendamine, kandis komisjon hoolt selle eest, et kumuleeritud tollimaksu kehtestamine, mis kajastab subsideerimise taset, ning dumpingu kogutase ei tooks kaasa subsideerimise mõju kahekordset tasaarvestamist, nagu märgitud põhjenduses 765. Impordimahtudega seoses esitas kaebuse esitaja andmed mõistlike eelduste põhjal, nagu liidu tootmisharu toodetud ja müüdud vaatlusaluse toote kaal, ning kasutas analüüsi täiendamiseks turuteavet, kui avalikud andmed polnud kättesaadavad. Võttes arvesse kaebuses käsitletud impordi hindamise perioodi, tekitasid väidetava kahju nii dumping kui ka subsideerimine ning seega oleks muu uurimisperiood põhjustanud kaebuse esitanud tootmisharule põhjendamatut koormust.

1.3.   Impordi registreerimine

Impordi registreerimine

| (35) | 24. augustil 2021 teavitas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 29a lõikega 2 huvitatud isikuid oma kavatsusest jätta ajutised tasakaalustusmeetmed kehtestamata ja jätkata uurimist. |
| --- | --- |

(35)

24. augustil 2021 teavitas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 29a lõikega 2 huvitatud isikuid oma kavatsusest jätta ajutised tasakaalustusmeetmed kehtestamata ja jätkata uurimist.

| (36) | Kuna ajutisi tasakaalustusmeetmeid ei kehtestatud, importi ei registreeritud. |
| --- | --- |

(36)

Kuna ajutisi tasakaalustusmeetmeid ei kehtestatud, importi ei registreeritud.

1.4.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (37) | Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(37)

Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

| (38) | Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja põhjenduses 4 nimetatud eraldiseisva dumpinguvastase uurimise uurimisperiood ja vaatlusalune periood on samad. |
| --- | --- |

(38)

Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja põhjenduses 4 nimetatud eraldiseisva dumpinguvastase uurimise uurimisperiood ja vaatlusalune periood on samad.

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (39) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajat, Hiina valitsust, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema. |
| --- | --- |

(39)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajat, Hiina valitsust, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema.

| (40) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Keegi ei taotlenud sekkumist. |
| --- | --- |

(40)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Keegi ei taotlenud sekkumist.

1.6.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

1.6.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (41) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust uurimisperioodil. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 52 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil ja valimit peeti liidu tootmisharu esindavaks. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust uurimisperioodil. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 52 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil ja valimit peeti liidu tootmisharu esindavaks. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati.

1.6.2   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (42) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teave. |
| --- | --- |

(42)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teave.

| (43) | Viis sõltumatut importijat esitasid nõutud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Pärast importijatelt saadud teabe analüüsimist otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja, ja palus kõigil koostööd tegevatel importijatel vastata küsimustikus esitatud küsimustele. |
| --- | --- |

(43)

Viis sõltumatut importijat esitasid nõutud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Pärast importijatelt saadud teabe analüüsimist otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja, ja palus kõigil koostööd tegevatel importijatel vastata küsimustikus esitatud küsimustele.

1.6.3.   Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (44) | Selleks et otsustada, kas väljavõttelist uuringut on vaja, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates märgitud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad (kui neid on), kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(44)

Selleks et otsustada, kas väljavõttelist uuringut on vaja, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates märgitud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad (kui neid on), kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (45) | Nõutud teabe esitasid 25 asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas alusmääruse artikli 27 lõike 1 kohaselt valimi kahest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima representatiivse liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide eksport moodustas uurimisperioodil üle 40 % Hiinast kiudoptilisi kaableid eksportivate koostööd tegevate tootjate liitu suunatud ekspordist. |
| --- | --- |

(45)

Nõutud teabe esitasid 25 asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas alusmääruse artikli 27 lõike 1 kohaselt valimi kahest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima representatiivse liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide eksport moodustas uurimisperioodil üle 40 % Hiinast kiudoptilisi kaableid eksportivate koostööd tegevate tootjate liitu suunatud ekspordist.

| (46) | Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. |
| --- | --- |

(46)

Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega.

| (47) | Valimi moodustamise kohta esitas märkused üks valimisse kaasamata eksportiv tootja (Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company, edaspidi „YOFC“), kes soovis olla valimisse kaasatud. |
| --- | --- |

(47)

Valimi moodustamise kohta esitas märkused üks valimisse kaasamata eksportiv tootja (Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company, edaspidi „YOFC“), kes soovis olla valimisse kaasatud.

| (48) | YOFC väitis, et arvestades koostööd tegevate eksportivate tootjate suurt hulka, oli kahel valimisse kaasatud äriühingul liitu suunatud ekspordi mahus suhteliselt väike osakaal, mis ei ole Hiina eksportijate suhtes representatiivne, ning et komisjoni praktika varasemates dumpinguvastastes uurimistes oli kaasata valimisse vähemalt kolm äriühingut. Lisaks väitis YOFC, et kolmest äriühingust koosneva valimi korral on paremini võimalik vältida olukorda, kus valimisse kaasatud äriühingutes tehtavate muudatuste tõttu kahaneb valimi suurus ühe äriühinguni. Samuti väitis YOFC, et teatavad subsiidiumikavad on piirkondlikud, nii et terviklikuma ülevaate saamiseks Hiina subsideerimiskavadest tuleks valimi moodustamisel võtta arvesse geograafilist jaotust. |
| --- | --- |

(48)

YOFC väitis, et arvestades koostööd tegevate eksportivate tootjate suurt hulka, oli kahel valimisse kaasatud äriühingul liitu suunatud ekspordi mahus suhteliselt väike osakaal, mis ei ole Hiina eksportijate suhtes representatiivne, ning et komisjoni praktika varasemates dumpinguvastastes uurimistes oli kaasata valimisse vähemalt kolm äriühingut. Lisaks väitis YOFC, et kolmest äriühingust koosneva valimi korral on paremini võimalik vältida olukorda, kus valimisse kaasatud äriühingutes tehtavate muudatuste tõttu kahaneb valimi suurus ühe äriühinguni. Samuti väitis YOFC, et teatavad subsiidiumikavad on piirkondlikud, nii et terviklikuma ülevaate saamiseks Hiina subsideerimiskavadest tuleks valimi moodustamisel võtta arvesse geograafilist jaotust.

| (49) | Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõikele 1 peaks valimi moodustamine põhinema suurimal representatiivsel toodangu-, müügi- või ekspordimahul, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Nagu on märgitud põhjenduses 45, moodustas valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide eksport uurimisperioodil üle 40 % Hiinast liitu suunatud teatatud ekspordist ja seda peeti representatiivseks. Komisjon leidis, et sellise valimi puhul oli impordikogus suurim, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Kaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni hõlmavad suurt hulka ettevõtteid (neli eksportivat tootjat, seitse müügiettevõtet ja enam kui 20 sidusettevõtjat, kes tagavad sisendi ja rahalised vahendid). See, kas valimisse kaasatud äriühing teeb pärast valimisse kaasamist koostööd või ei tee, on vajalik, kuid mitte piisav tingimus, et kaaluda eksportiva tootja kaasamist valimisse alusmääruse artikli 27 lõike 1 kohaselt. Komisjon võttis arvesse ka valimisse kaasatud äriühingute geograafilist jaotust, sest valim hõlmas kaht Hiina provintsi, kus asuvad kaks eksportivate tootjate kontserni, ja veel paljusid provintse, kus asuvad sisendeid ja rahalisi vahendeid pakkuvad sidusettevõtjad. Kuna seega olid kõik alusmääruse artikli 27 lõike 1 nõuded täidetud, puudus kohustus kaasata valimisse kolmas äriühing. |
| --- | --- |

(49)

Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõikele 1 peaks valimi moodustamine põhinema suurimal representatiivsel toodangu-, müügi- või ekspordimahul, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Nagu on märgitud põhjenduses 45, moodustas valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide eksport uurimisperioodil üle 40 % Hiinast liitu suunatud teatatud ekspordist ja seda peeti representatiivseks. Komisjon leidis, et sellise valimi puhul oli impordikogus suurim, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Kaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni hõlmavad suurt hulka ettevõtteid (neli eksportivat tootjat, seitse müügiettevõtet ja enam kui 20 sidusettevõtjat, kes tagavad sisendi ja rahalised vahendid). See, kas valimisse kaasatud äriühing teeb pärast valimisse kaasamist koostööd või ei tee, on vajalik, kuid mitte piisav tingimus, et kaaluda eksportiva tootja kaasamist valimisse alusmääruse artikli 27 lõike 1 kohaselt. Komisjon võttis arvesse ka valimisse kaasatud äriühingute geograafilist jaotust, sest valim hõlmas kaht Hiina provintsi, kus asuvad kaks eksportivate tootjate kontserni, ja veel paljusid provintse, kus asuvad sisendeid ja rahalisi vahendeid pakkuvad sidusettevõtjad. Kuna seega olid kõik alusmääruse artikli 27 lõike 1 nõuded täidetud, puudus kohustus kaasata valimisse kolmas äriühing.

| (50) | YOFC väitis ka seda, et ta tuleks valimisse kaasata seepärast, et ta on kogenud tootja, kes ekspordib liitu kvaliteetseid kiudoptilisi kaableid, ja tema tootmisprotsess erineb teiste Hiina tootjate omast (ta on vertikaalselt integreeritud, kasutab kiudoptiliste kaablite tootmiseks Euroopa tehnoloogiat, rakendab kõrgtehnoloogiat, on Hiina ainuke riiklik nutika tootmise näidisüksus ja on optiliste kiudude tootmise suurel määral automatiseerinud). Lisaks väitis ta, et uurimisperioodil oli tema ELi suunatud ekspordi maht suhteliselt suur. Peale selle märkis YOFC, et üks valimisse kaasatud liidu tootja omab kaudselt YOFC ja kahe tema sidusettevõtja aktsiaid ning seetõttu võimaldaks YOFC valimisse kaasamine komisjonil saada põhjalikumat teavet tootmisharu struktuuri kohta. YOFC väitis ühtlasi, et kontsernis on viis eksportivat tootjat, kes asuvad Hubei, Guangdongi, Sichuani ja Jiangsu provintsis ning Shanghai linnas, mis tähendab, et YOFC kaasamisega valimisse saaks komisjon teavet rohkemate provintside subsiidiumikavade kohta. |
| --- | --- |

(50)

YOFC väitis ka seda, et ta tuleks valimisse kaasata seepärast, et ta on kogenud tootja, kes ekspordib liitu kvaliteetseid kiudoptilisi kaableid, ja tema tootmisprotsess erineb teiste Hiina tootjate omast (ta on vertikaalselt integreeritud, kasutab kiudoptiliste kaablite tootmiseks Euroopa tehnoloogiat, rakendab kõrgtehnoloogiat, on Hiina ainuke riiklik nutika tootmise näidisüksus ja on optiliste kiudude tootmise suurel määral automatiseerinud). Lisaks väitis ta, et uurimisperioodil oli tema ELi suunatud ekspordi maht suhteliselt suur. Peale selle märkis YOFC, et üks valimisse kaasatud liidu tootja omab kaudselt YOFC ja kahe tema sidusettevõtja aktsiaid ning seetõttu võimaldaks YOFC valimisse kaasamine komisjonil saada põhjalikumat teavet tootmisharu struktuuri kohta. YOFC väitis ühtlasi, et kontsernis on viis eksportivat tootjat, kes asuvad Hubei, Guangdongi, Sichuani ja Jiangsu provintsis ning Shanghai linnas, mis tähendab, et YOFC kaasamisega valimisse saaks komisjon teavet rohkemate provintside subsiidiumikavade kohta.

| (51) | Nagu eespool selgitatud, põhines eksportivate tootjate valimi moodustamine suurimal asjaomasest riigist lähtuva ekspordi mahul, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida ja mille geograafiline jaotus Hiinas oli hea. Kuna YOFC ei kuulunud suurimate eksportivate tootjate hulka, siis teda valimisse ei kaasatud. Valimisse kaasatud kaks eksportivate tootjate kontserni on samuti suured kogenud kontsernid, millesse kuuluvad äriühingud toodavad ja müüvad liitu kvaliteetseid kiudoptilisi kaableid ning mis sisaldavad ka vertikaalselt integreeritud üksusi. Ühtlasi pole toimikus teavet, mis viitaks kuidagi sellele, nagu oleks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kasutatav tehnoloogia vähem arenenud kui muude Hiina eksportivate tootjate kasutatav tehnoloogia. YOFC ei ole esitanud ühtegi tõendit, mis selle asjaolu ümber lükkaks. Samuti ei ole valimisse kaasatavate eksportivate tootjate valikul tähtis asjaolu, et ühel valimisse kaasataval liidu tootjal on osalus eksportivas tootjas. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(51)

Nagu eespool selgitatud, põhines eksportivate tootjate valimi moodustamine suurimal asjaomasest riigist lähtuva ekspordi mahul, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida ja mille geograafiline jaotus Hiinas oli hea. Kuna YOFC ei kuulunud suurimate eksportivate tootjate hulka, siis teda valimisse ei kaasatud. Valimisse kaasatud kaks eksportivate tootjate kontserni on samuti suured kogenud kontsernid, millesse kuuluvad äriühingud toodavad ja müüvad liitu kvaliteetseid kiudoptilisi kaableid ning mis sisaldavad ka vertikaalselt integreeritud üksusi. Ühtlasi pole toimikus teavet, mis viitaks kuidagi sellele, nagu oleks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kasutatav tehnoloogia vähem arenenud kui muude Hiina eksportivate tootjate kasutatav tehnoloogia. YOFC ei ole esitanud ühtegi tõendit, mis selle asjaolu ümber lükkaks. Samuti ei ole valimisse kaasatavate eksportivate tootjate valikul tähtis asjaolu, et ühel valimisse kaasataval liidu tootjal on osalus eksportivas tootjas. Seepärast lükati need väited tagasi.

1.7.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (52) | Kuus valimisse kaasamata Hiina eksportivat tootjat, kes tagastasid väljavõttelise uuringu vormi, teatasid komisjonile oma kavatsusest taotleda individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 27 lõike 3 alusel. Komisjon tegi küsimustiku veebis kättesaadavaks menetluse algatamise kuupäeval. Peale selle teavitas komisjon valimist väljajäänud eksportivaid tootjaid, et kui nad soovivad individuaalset kontrollimist, peavad nad vastama küsimustikule. Küsimustikule vastasid kaks äriühingut. |
| --- | --- |

(52)

Kuus valimisse kaasamata Hiina eksportivat tootjat, kes tagastasid väljavõttelise uuringu vormi, teatasid komisjonile oma kavatsusest taotleda individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 27 lõike 3 alusel. Komisjon tegi küsimustiku veebis kättesaadavaks menetluse algatamise kuupäeval. Peale selle teavitas komisjon valimist väljajäänud eksportivaid tootjaid, et kui nad soovivad individuaalset kontrollimist, peavad nad vastama küsimustikule. Küsimustikule vastasid kaks äriühingut.

| (53) | Üks küsimustikule vastanud äriühingutest taotles individuaalset kontrollimist samadel põhjustel, mille ta esitas oma taotluses enda valimisse kaasamiseks ja mida on kirjeldatud eespool põhjendustes 48 ja 50. |
| --- | --- |

(53)

Üks küsimustikule vastanud äriühingutest taotles individuaalset kontrollimist samadel põhjustel, mille ta esitas oma taotluses enda valimisse kaasamiseks ja mida on kirjeldatud eespool põhjendustes 48 ja 50.

| (54) | Teine äriühing, kes küsimustikule vastas, taotles individuaalset kontrollimist, kuna ta oli seotud liidu importijaga ja väitis, et ta pole väidetavaid subsiidiume saanud. |
| --- | --- |

(54)

Teine äriühing, kes küsimustikule vastas, taotles individuaalset kontrollimist, kuna ta oli seotud liidu importijaga ja väitis, et ta pole väidetavaid subsiidiume saanud.

| (55) | Uurimise keerukuse ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate keeruka struktuuri tõttu otsustas komisjon individuaalset kontrollimist mitte ellu viia, sest see oleks olnud põhjendamatult koormav ja oleks võinud takistada komisjoni uurimise lõpuleviimisel ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(55)

Uurimise keerukuse ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate keeruka struktuuri tõttu otsustas komisjon individuaalset kontrollimist mitte ellu viia, sest see oleks olnud põhjendamatult koormav ja oleks võinud takistada komisjoni uurimise lõpuleviimisel ettenähtud tähtaja jooksul.

1.8.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (56) | Komisjon saatis kaebuse esitajale küsimustiku ning liidu tootjatele, importijatele, kasutajatele ja Hiina eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti veebis kättesaadavaks uurimise algatamise päeval (8). |
| --- | --- |

(56)

Komisjon saatis kaebuse esitajale küsimustiku ning liidu tootjatele, importijatele, kasutajatele ja Hiina eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti veebis kättesaadavaks uurimise algatamise päeval (8).

8

| (57) | Komisjon saatis ühtlasi Hiina valitsusele küsimustiku, mis hõlmas eriküsimustikke Sinosure’ile, pankadele ja muudele finantsasutustele, kes olid andnud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele rahalisi vahendeid ja ekspordikrediiti, ning kümnele peamisele äriühingule, kes tootsid ja turustasid valimisse kaasatud eksportivate tootjate kasutatavaid sisendmaterjale. Paindlikuma halduskorralduse huvides paluti Hiina valitsusel kokku koguda ka nende finantsasutuste vastused ja saata need otse komisjonile. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon saatis ühtlasi Hiina valitsusele küsimustiku, mis hõlmas eriküsimustikke Sinosure’ile, pankadele ja muudele finantsasutustele, kes olid andnud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele rahalisi vahendeid ja ekspordikrediiti, ning kümnele peamisele äriühingule, kes tootsid ja turustasid valimisse kaasatud eksportivate tootjate kasutatavaid sisendmaterjale. Paindlikuma halduskorralduse huvides paluti Hiina valitsusel kokku koguda ka nende finantsasutuste vastused ja saata need otse komisjonile.

| (58) | Komisjon sai Hiina valitsuselt küsimustiku vastuse, mis sisaldas Hiina ekspordi-impordipanga (edaspidi „EXIM-pank“) vastust küsimustikule. Vastust ei saadud aga Sinosure’ilt, üheltki teiselt pangalt ega finantsasutuselt ega peamistelt sisendmaterjalide tootjatelt ja turustajatelt. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon sai Hiina valitsuselt küsimustiku vastuse, mis sisaldas Hiina ekspordi-impordipanga (edaspidi „EXIM-pank“) vastust küsimustikule. Vastust ei saadud aga Sinosure’ilt, üheltki teiselt pangalt ega finantsasutuselt ega peamistelt sisendmaterjalide tootjatelt ja turustajatelt.

| (59) | Ilma et see oleks piiranud alusmääruse artikli 28 kohaldamist, kogus komisjon kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja liidu huvi kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulekuks võetud meetmete tõttu (edaspidi „COVID-19 teade“ (9)) ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike Hiina valitsuse, valimisse kaasatud äriühingute ning koostööd tegevate importijate ja kasutajate valdustesse. Selle asemel ristkontrollis komisjon Hiina valitsuse esitatud teavet kaugmeetodil (edaspidi „kaugkontroll“) ning selles osalesid asjakohaste ministeeriumide ja muude valitsusasutuste ametnikud. Samuti tegi komisjon videokonverentsi teel järgmiste äriühingute kaugkontrolle: | liidu tootjad:






  — | Acome S. A. (Prantsusmaa), |
| --- | --- | --- | --- |

(59)

Ilma et see oleks piiranud alusmääruse artikli 28 kohaldamist, kogus komisjon kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja liidu huvi kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulekuks võetud meetmete tõttu (edaspidi „COVID-19 teade“ (9)) ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike Hiina valitsuse, valimisse kaasatud äriühingute ning koostööd tegevate importijate ja kasutajate valdustesse. Selle asemel ristkontrollis komisjon Hiina valitsuse esitatud teavet kaugmeetodil (edaspidi „kaugkontroll“) ning selles osalesid asjakohaste ministeeriumide ja muude valitsusasutuste ametnikud. Samuti tegi komisjon videokonverentsi teel järgmiste äriühingute kaugkontrolle:

9

liidu tootjad:

—

Acome S. A. (Prantsusmaa),

| — | Corning Optical Communications Sp. z o.o. ja selle sidusettevõtjad (Poola, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Hispaania), |
| --- | --- |

—

Corning Optical Communications Sp. z o.o. ja selle sidusettevõtjad (Poola, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Hispaania),

| — | Prysmian S.p.A. ja selle sidusettevõtjad (Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Holland, Rumeenia, Slovakkia, Hispaania, Rootsi). |
| --- | --- |

—

Prysmian S.p.A. ja selle sidusettevõtjad (Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Holland, Rumeenia, Slovakkia, Hispaania, Rootsi).

| | Importijad:






  — | Cable 77 Danmark ApS (Taani), |
| --- | --- | --- |

Importijad:

—

Cable 77 Danmark ApS (Taani),

| — | Connect Com GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Saksamaa),

| — | Eku Kabel GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Saksamaa),

| — | Har&Ca S.r.l. (Itaalia), |
| --- | --- |

—

Har&Ca S.r.l. (Itaalia),

| — | Infraconcepts B.V. (Holland). |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Holland).

| | Kasutaja:






  — | Deutsche Telekom GmbH (Saksamaa). |
| --- | --- | --- |

Kasutaja:

—

Deutsche Telekom GmbH (Saksamaa).

| | Hiina eksportivad tootjad: | FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. (Wuhan), |
| --- | --- | --- | --- |

Hiina eksportivad tootjad:

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. (Wuhan),

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. (Nanjing), |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. (Nanjing),

| — | Fiberhome Technologies Group Co., Ltd. (Wuhan), |
| --- | --- |

—

Fiberhome Technologies Group Co., Ltd. (Wuhan),

| — | China Information Communication Technologies Group Corporation (Wuhan), |
| --- | --- |

—

China Information Communication Technologies Group Corporation (Wuhan),

| — | Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd. (Nanjing), |
| --- | --- |

—

Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd. (Nanjing),

| | ZTT kontsern:






  — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. (Nantong), |
| --- | --- | --- |

ZTT kontsern:

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. (Nantong),

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. (Nantong). |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. (Nantong).

1.9.   Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine ja edasine menetlus

Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine ja edasine menetlus

| (60) | 10. mail 2021 saatis komisjon valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasatud liidu tootjatele täiendava teabenõude, mis käsitles muu hulgas müügiandmeid toodete kontrollnumbrite alusel, investeeringuid ja hankeid. Komisjon kontrollis vastuseid kaugkontrollide käigus. |
| --- | --- |

(60)

10. mail 2021 saatis komisjon valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasatud liidu tootjatele täiendava teabenõude, mis käsitles muu hulgas müügiandmeid toodete kontrollnumbrite alusel, investeeringuid ja hankeid. Komisjon kontrollis vastuseid kaugkontrollide käigus.

| (61) | 24. augustil 2021 teavitas komisjon huvitatud isikuid alusmääruse artikli 29a lõike 2 kohaselt sellest, et tal ei ole kavatsust kehtestada ajutisi meetmeid ja et ta plaanib uurimist jätkata. |
| --- | --- |

(61)

24. augustil 2021 teavitas komisjon huvitatud isikuid alusmääruse artikli 29a lõike 2 kohaselt sellest, et tal ei ole kavatsust kehtestada ajutisi meetmeid ja et ta plaanib uurimist jätkata.

| (62) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist.

1.10.   Lõplik avalikustamine

Lõplik avalikustamine

| (63) | Komisjon teavitas 14. septembril 2021 kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku subsiidiumivastase tollimaksu vaatlusaluse toote impordi suhtes (edaspidi „lõplik avalikustamine“). |
| --- | --- |

(63)

Komisjon teavitas 14. septembril 2021 kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku subsiidiumivastase tollimaksu vaatlusaluse toote impordi suhtes (edaspidi „lõplik avalikustamine“).

| (64) | Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada lõpliku avalikustamise kohta märkusi 20 päeva jooksul. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(64)

Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada lõpliku avalikustamise kohta märkusi 20 päeva jooksul. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (65) | Kaebused esitasid kaebuse esitaja, Hiina valitsus, Hiina kaubanduskoda, kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja üks sõltumatu importija, nimelt Connect Com GmbH (edaspidi „Connect Com“). Kaks koostööd tegevat valimisse kaasamata eksportivat tootjat esitasid selgitusi tehniliste vigade kohta, mille komisjon tegi seoses nende koostööd tegeva tootja staatusega ja täpsete nimedega ning mis seejärel parandati. |
| --- | --- |

(65)

Kaebused esitasid kaebuse esitaja, Hiina valitsus, Hiina kaubanduskoda, kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja üks sõltumatu importija, nimelt Connect Com GmbH (edaspidi „Connect Com“). Kaks koostööd tegevat valimisse kaasamata eksportivat tootjat esitasid selgitusi tehniliste vigade kohta, mille komisjon tegi seoses nende koostööd tegeva tootja staatusega ja täpsete nimedega ning mis seejärel parandati.

| (66) | Pärast lõplikku avalikustamist anti huvitatud isikutele ärakuulamisvõimalus vastavalt algatamisteate punkti 5.7 sätetele. Ära kuulati Hiina kaubanduskoda. |
| --- | --- |

(66)

Pärast lõplikku avalikustamist anti huvitatud isikutele ärakuulamisvõimalus vastavalt algatamisteate punkti 5.7 sätetele. Ära kuulati Hiina kaubanduskoda.

| (67) | Käesolevas määruses vastas komisjon subsiidiumivastases menetluses esitatud märkustele. Eraldiseisva dumpinguvastase uurimise kontekstis esitatud märkustele käesolevas määruses ei vastatud, välja arvatud juhul, kui huvitatud isikud olid sõnaselgelt märkinud, et esitatud märkused hõlmavad mõlemat menetlust. |
| --- | --- |

(67)

Käesolevas määruses vastas komisjon subsiidiumivastases menetluses esitatud märkustele. Eraldiseisva dumpinguvastase uurimise kontekstis esitatud märkustele käesolevas määruses ei vastatud, välja arvatud juhul, kui huvitatud isikud olid sõnaselgelt märkinud, et esitatud märkused hõlmavad mõlemat menetlust.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (68) | Vaatlusalune toode on Hiinast pärit ühemoodilised kiudoptilised kaablid, mis koosnevad ühest või mitmest eraldi varjestatud kiust, on kaitsekihiga, võivad sisaldada elektrijuhte ja kuuluvad praegu CN-koodi ex 8544 70 00 (TARIC-kood 8544700010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(68)

Vaatlusalune toode on Hiinast pärit ühemoodilised kiudoptilised kaablid, mis koosnevad ühest või mitmest eraldi varjestatud kiust, on kaitsekihiga, võivad sisaldada elektrijuhte ja kuuluvad praegu CN-koodi ex 8544 70 00 (TARIC-kood 8544700010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (69) | Vaatlusalune toode ei hõlma järgmist:






  i) | kaablid, mille kõik optilised kiud on kas ühes või mõlemas otsas eraldi ühendusliidestega, ning |
| --- | --- | --- |

(69)

Vaatlusalune toode ei hõlma järgmist:

i)

kaablid, mille kõik optilised kiud on kas ühes või mõlemas otsas eraldi ühendusliidestega, ning

| ii) | merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid. Merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid on plastisolatsiooniga kiudoptilised kaablid, mis sisaldavad vask- või alumiiniumjuhti ning milles kiud asuvad ühes või mitmes metallmoodulis. |
| --- | --- |

ii)

merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid. Merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid on plastisolatsiooniga kiudoptilised kaablid, mis sisaldavad vask- või alumiiniumjuhti ning milles kiud asuvad ühes või mitmes metallmoodulis.

| (70) | Kiudoptilisi kaableid kasutatakse optilise ülekande vahendina kaugside-, linna- ja juurdepääsuvõrkudes. |
| --- | --- |

(70)

Kiudoptilisi kaableid kasutatakse optilise ülekande vahendina kaugside-, linna- ja juurdepääsuvõrkudes.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (71) | Uurimine näitas, et samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed on järgmistel toodetel:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(71)

Uurimine näitas, et samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed on järgmistel toodetel:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (72) | Seetõttu otsustas komisjon selles etapis, et nende toodete puhul on tegemist samasuguste toodetega alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(72)

Seetõttu otsustas komisjon selles etapis, et nende toodete puhul on tegemist samasuguste toodetega alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (73) | ZTT kontsern soovis, et uurimise alt jäetaks välja optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed. Ta väitis, et kuigi need trossid ja juhtmed kuuluvad toote määratluse alla, on nende füüsikalised omadused ja kasutus (st elektriülekanne) teistsugused, neile on kehtestatud teistsugused tehnilised nõuded, neid toodetakse teistsugusest toorainest ja teistsugust tootmisprotsessi rakendades ning neid müüakse eraldi turgudel. Lisaks väideti, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed moodustavad üksnes väikese osa liitu müüdud kaablitest. Samuti taotles ZTT kontsern, et juhul, kui komisjon leiab, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed siiski kuuluvad uuritava toote määratluse alla, võetaks uurimisel arvesse nende eriomadusi, lõppkasutust või turusegmendiga seotud tegureid. |
| --- | --- |

(73)

ZTT kontsern soovis, et uurimise alt jäetaks välja optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed. Ta väitis, et kuigi need trossid ja juhtmed kuuluvad toote määratluse alla, on nende füüsikalised omadused ja kasutus (st elektriülekanne) teistsugused, neile on kehtestatud teistsugused tehnilised nõuded, neid toodetakse teistsugusest toorainest ja teistsugust tootmisprotsessi rakendades ning neid müüakse eraldi turgudel. Lisaks väideti, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed moodustavad üksnes väikese osa liitu müüdud kaablitest. Samuti taotles ZTT kontsern, et juhul, kui komisjon leiab, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed siiski kuuluvad uuritava toote määratluse alla, võetaks uurimisel arvesse nende eriomadusi, lõppkasutust või turusegmendiga seotud tegureid.

| (74) | Optilisi piksekaitsetrosse ja optilisi faasijuhtmeid kasutatakse andmeedastuseks ning neil on samad põhiomadused, mis teistelgi kiudoptilistel kaablitel: i) nad sisaldavad optilisi kiude; ii) kaetud optilise kiu läbimõõt on samas suurusjärgus; iii) ka kiudude arv on samas suurusjärgus; iv) kiudude arv ühe mooduli kohta on samasugune ja v) juhtme südamiku ehitus on samasugune. Asjaolu, et optilistel piksekaitsetrossidel ja optilistel faasijuhtmetel on täiendav kasutusotstarve (elektriülekanne) ning teatud omadused (nt elektrilised omadused, tulekindluse nõude puudumine, suur tõmbetugevus), ei vähenda nende sarnasust teiste kiudoptiliste kaablitega. |
| --- | --- |

(74)

Optilisi piksekaitsetrosse ja optilisi faasijuhtmeid kasutatakse andmeedastuseks ning neil on samad põhiomadused, mis teistelgi kiudoptilistel kaablitel: i) nad sisaldavad optilisi kiude; ii) kaetud optilise kiu läbimõõt on samas suurusjärgus; iii) ka kiudude arv on samas suurusjärgus; iv) kiudude arv ühe mooduli kohta on samasugune ja v) juhtme südamiku ehitus on samasugune. Asjaolu, et optilistel piksekaitsetrossidel ja optilistel faasijuhtmetel on täiendav kasutusotstarve (elektriülekanne) ning teatud omadused (nt elektrilised omadused, tulekindluse nõude puudumine, suur tõmbetugevus), ei vähenda nende sarnasust teiste kiudoptiliste kaablitega.

| (75) | Õigupoolest on kõik kaabliliigid üksteisest tehnilise kirjelduse ja kehtestatud nõuete poolest teatud määral erinevad. Tooreainega seoses ei ole tähtis asjaolu, et ühe kiudoptilise kaabli liigi puhul kasutatakse teatud komponendi valmistamiseks üht toorainet ja teise liigi puhul teist – oluline on see, et igat liiki kiudoptiliste kaablite toomiseks on kasutatud optilisi kiude. Tootmisprotsessiga seoses tuli uurimise käigus välja, et teatud erikaitsega disainilahendustel põhinevatel standardsetel optilistel kaablitel ümbritses mantlit terastraadist soomus ning neid kaableid valmistati samade masinatega, millega optilisi piksekaitsetrosse. Samuti moodustas optiliste piksekaitsetrosside ja optiliste faasijuhtmete puhul soomuse tootmine ainult ühe etapi nende kaablite valmistamisest ning see ei õigustanud nende väljajätmist uurimisaluse toote määratlusest. Asjaolu, et optiliste piksekaitsetrosside ja optiliste faasijuhtmete müük moodustas uurimisperioodi ajal liitu suunatud müügist väikese osa, ei ole väite hindamisel tähtis. Ka liidu tootmisharu toodab optilisi piksekaitsetrosse ja optilisi faasijuhtmeid ning konkureerib seega otseselt selliste kaablite Hiina eksportijatega. |
| --- | --- |

(75)

Õigupoolest on kõik kaabliliigid üksteisest tehnilise kirjelduse ja kehtestatud nõuete poolest teatud määral erinevad. Tooreainega seoses ei ole tähtis asjaolu, et ühe kiudoptilise kaabli liigi puhul kasutatakse teatud komponendi valmistamiseks üht toorainet ja teise liigi puhul teist – oluline on see, et igat liiki kiudoptiliste kaablite toomiseks on kasutatud optilisi kiude. Tootmisprotsessiga seoses tuli uurimise käigus välja, et teatud erikaitsega disainilahendustel põhinevatel standardsetel optilistel kaablitel ümbritses mantlit terastraadist soomus ning neid kaableid valmistati samade masinatega, millega optilisi piksekaitsetrosse. Samuti moodustas optiliste piksekaitsetrosside ja optiliste faasijuhtmete puhul soomuse tootmine ainult ühe etapi nende kaablite valmistamisest ning see ei õigustanud nende väljajätmist uurimisaluse toote määratlusest. Asjaolu, et optiliste piksekaitsetrosside ja optiliste faasijuhtmete müük moodustas uurimisperioodi ajal liitu suunatud müügist väikese osa, ei ole väite hindamisel tähtis. Ka liidu tootmisharu toodab optilisi piksekaitsetrosse ja optilisi faasijuhtmeid ning konkureerib seega otseselt selliste kaablite Hiina eksportijatega.

| (76) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed on teatavat liiki kiudoptilised kaablid, millel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused nagu teistel kiudoptilistel kaablitel, mis kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla, ning seetõttu pole neid tooteid vaja eraldi analüüsida. Õigupoolest võimaldavad toote kontrollnumbrid, mida komisjon kasutab dumpingu- ja kahjumarginaali arvutamiseks, nõuetekohaselt eristada optilisi piksekaitsetrosse ja optilisi faasijuhtmeid ning komisjonil teha õiglase hinnavõrdluse liidu ja Hiina toodete vahel. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(76)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed on teatavat liiki kiudoptilised kaablid, millel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused nagu teistel kiudoptilistel kaablitel, mis kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla, ning seetõttu pole neid tooteid vaja eraldi analüüsida. Õigupoolest võimaldavad toote kontrollnumbrid, mida komisjon kasutab dumpingu- ja kahjumarginaali arvutamiseks, nõuetekohaselt eristada optilisi piksekaitsetrosse ja optilisi faasijuhtmeid ning komisjonil teha õiglase hinnavõrdluse liidu ja Hiina toodete vahel. Seega lükati see väide tagasi.

| (77) | ZTT kontsern pakkus välja neli meetodit, kuidas lahendada ja ennetada võimalikke kõrvalehoidmisega seotud probleeme, juhul kui optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed arvatakse uuritava toote määratlusest välja: i) toodete visuaalne kontroll ja dokumentide kontroll, mida teevad tolliametnikud; ii) sertifitseerimissüsteem; iii) eesmärgipärase kasutamise kontroll (tolliprotseduur) ja iv) seiresüsteem. Ent kuna komisjoni lõppjäreldus oli, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed kuuluvad uurimise alla, ei peetud neid kõrvalehoidmise ennetamise meetodeid vajalikuks käsitleda. |
| --- | --- |

(77)

ZTT kontsern pakkus välja neli meetodit, kuidas lahendada ja ennetada võimalikke kõrvalehoidmisega seotud probleeme, juhul kui optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed arvatakse uuritava toote määratlusest välja: i) toodete visuaalne kontroll ja dokumentide kontroll, mida teevad tolliametnikud; ii) sertifitseerimissüsteem; iii) eesmärgipärase kasutamise kontroll (tolliprotseduur) ja iv) seiresüsteem. Ent kuna komisjoni lõppjäreldus oli, et optilised piksekaitsetrossid ja optilised faasijuhtmed kuuluvad uurimise alla, ei peetud neid kõrvalehoidmise ennetamise meetodeid vajalikuks käsitleda.

3.   SUBSIDEERIMINE

SUBSIDEERIMINE

3.1.   Sissejuhatus: valitsuse kavad, projektid ja muud dokumendid

Sissejuhatus: valitsuse kavad, projektid ja muud dokumendid

| (78) | Enne väidetava subsideerimise analüüsimist subsiidiumide või subsiidiumikavade lõikes hindas komisjon valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis olid vaatlusaluse toote ja/või selle sisendite sektoris asjakohased ning pakkusid vajalikku konteksti sisuliste järelduste tegemiseks. Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast, mille eesmärk on edendada kiudoptiliste kaablite sektorit, järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(78)

Enne väidetava subsideerimise analüüsimist subsiidiumide või subsiidiumikavade lõikes hindas komisjon valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis olid vaatlusaluse toote ja/või selle sisendite sektoris asjakohased ning pakkusid vajalikku konteksti sisuliste järelduste tegemiseks. Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast, mille eesmärk on edendada kiudoptiliste kaablite sektorit, järgmistel põhjustel.

| (79) | Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal plaanimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja hõlmavad kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasandite ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse HRV plaanimissüsteemi tulemusena ressursid sektoritesse, mille valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (10). |
| --- | --- |

(79)

Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal plaanimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja hõlmavad kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasandite ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse HRV plaanimissüsteemi tulemusena ressursid sektoritesse, mille valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (10).

10

| (80) | Kiudoptiliste kaablitega seotud seadmeid peab HRV olulise tähtsusega toodeteks, nagu on täheldatud avaliku poliitika dokumentides ja nimekirjades (11). Selline kategoriseerimine on väga tähtis, sest selle käigus määratakse kindlaks konkreetsed sektorid, mis saavad kasu mitmesugustest poliitika- ja kõrvalmeetmetest, et sektori arengut kiirendada (12). Kiudoptilised kaablid on internetivõrgu taristu olulised komponendid, mis täidavad väga tähtsat rolli kiudoptiliste võrkude ja lairibaühenduse üha laialdasemal kasutuselevõtul. Viimati nimetatuga seotud arendustegevust suunatakse HRVs hulga kavade, direktiivide ja muude dokumentidega, mida väljastatakse nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil ning mis on üksteisega seotud. Selliste oluliste poliitikadokumentide hulka kuuluvad näiteks järgmised kavad, projektid ja muud dokumendid. |
| --- | --- |

(80)

Kiudoptiliste kaablitega seotud seadmeid peab HRV olulise tähtsusega toodeteks, nagu on täheldatud avaliku poliitika dokumentides ja nimekirjades (11). Selline kategoriseerimine on väga tähtis, sest selle käigus määratakse kindlaks konkreetsed sektorid, mis saavad kasu mitmesugustest poliitika- ja kõrvalmeetmetest, et sektori arengut kiirendada (12). Kiudoptilised kaablid on internetivõrgu taristu olulised komponendid, mis täidavad väga tähtsat rolli kiudoptiliste võrkude ja lairibaühenduse üha laialdasemal kasutuselevõtul. Viimati nimetatuga seotud arendustegevust suunatakse HRVs hulga kavade, direktiivide ja muude dokumentidega, mida väljastatakse nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil ning mis on üksteisega seotud. Selliste oluliste poliitikadokumentide hulka kuuluvad näiteks järgmised kavad, projektid ja muud dokumendid.

11

12

| (81) | HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaanis (edaspidi: „13. viisaastakuplaan“), mis hõlmab aastaid 2016–2020, esitatakse Hiina valitsuse strateegiline käsitlus tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta. 13. viisaastakuplaanis rõhutati Hiina valitsuse kavatsust tugevdada strateegilise kõrgtehnoloogia, sealhulgas 6. peatükis käsitletud infotehnoloogia arendamist. Samuti märgiti 23. peatükis, et infovõrke, mis hõlmavad ka kiudoptilisi kaableid, peetakse „strateegiliseks kujunemisjärgus tootmisharuks“. Sellega seoses on 13. viisaastakuplaanis märgitud, et Hiina valitsus „aitab tagada kujunemisjärgus tootmisharude tootmis- ja innovatsiooniahelate kiire arengu, et kiirendada tööstusklastrite teket kooskõlas tootmisharude konkreetsete omadustega“ ning „julgustab Hiina ettevõtteid eraldama innovatsiooniressursse kogu maailmas“. |
| --- | --- |

(81)

HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaanis (edaspidi: „13. viisaastakuplaan“), mis hõlmab aastaid 2016–2020, esitatakse Hiina valitsuse strateegiline käsitlus tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta. 13. viisaastakuplaanis rõhutati Hiina valitsuse kavatsust tugevdada strateegilise kõrgtehnoloogia, sealhulgas 6. peatükis käsitletud infotehnoloogia arendamist. Samuti märgiti 23. peatükis, et infovõrke, mis hõlmavad ka kiudoptilisi kaableid, peetakse „strateegiliseks kujunemisjärgus tootmisharuks“. Sellega seoses on 13. viisaastakuplaanis märgitud, et Hiina valitsus „aitab tagada kujunemisjärgus tootmisharude tootmis- ja innovatsiooniahelate kiire arengu, et kiirendada tööstusklastrite teket kooskõlas tootmisharude konkreetsete omadustega“ ning „julgustab Hiina ettevõtteid eraldama innovatsiooniressursse kogu maailmas“.

| (82) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et 13. viisaastakuplaanis pole viidatud kiudoptilistele kaablitele ja et komisjon lihtsalt oletas, et kiudoptilised kaablid kuuluvad „infovõrkude“ kategooriasse. Hiina valitsuse sõnul on 13. viisaastakuplaani 6. peatükis selgelt mainitud, et keskendutakse „üldistele“ tehnoloogiatele, 23. peatükis pole mainitud kiudoptiliste kaablite sektorit ja samas peatükis esitatud termini „infovõrk“ puhul on selge, et see ei tähenda kiudoptilisi kaableid ega konkreetseid tooteid, vaid pigem üldist taristut. Samamoodi käsitletakse 25. peatükis „optilisi võrke“ ja mitte konkreetseid tooteid, nagu kiudoptilisi kaableid. |
| --- | --- |

(82)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et 13. viisaastakuplaanis pole viidatud kiudoptilistele kaablitele ja et komisjon lihtsalt oletas, et kiudoptilised kaablid kuuluvad „infovõrkude“ kategooriasse. Hiina valitsuse sõnul on 13. viisaastakuplaani 6. peatükis selgelt mainitud, et keskendutakse „üldistele“ tehnoloogiatele, 23. peatükis pole mainitud kiudoptiliste kaablite sektorit ja samas peatükis esitatud termini „infovõrk“ puhul on selge, et see ei tähenda kiudoptilisi kaableid ega konkreetseid tooteid, vaid pigem üldist taristut. Samamoodi käsitletakse 25. peatükis „optilisi võrke“ ja mitte konkreetseid tooteid, nagu kiudoptilisi kaableid.

| (83) | 13. viisaastakuplaani 4. peatükis „Arengufilosoofia“ on „infotehnoloogia kasutuselevõtmine“ loetletud ühena arenguprioriteetidest. Nimetatud peatükis on kindlaks määratud siht ja prioriteedid 13. viisaastakuplaani eesmärkide saavutamiseks ning seal loetletu on strateegilise tähtsusega. Seega peetakse „infotehnoloogiat“ üheks riigi arengu põhielementidest 13. viisaastakuplaanis käsitletud ajavahemikul. Samuti osutatakse 13. viisaastakukavas „infotehnoloogiale“ mitmes peatükis mitmesuguste majandus- ja ühiskonnasektorite kohta. |
| --- | --- |

(83)

13. viisaastakuplaani 4. peatükis „Arengufilosoofia“ on „infotehnoloogia kasutuselevõtmine“ loetletud ühena arenguprioriteetidest. Nimetatud peatükis on kindlaks määratud siht ja prioriteedid 13. viisaastakuplaani eesmärkide saavutamiseks ning seal loetletu on strateegilise tähtsusega. Seega peetakse „infotehnoloogiat“ üheks riigi arengu põhielementidest 13. viisaastakuplaanis käsitletud ajavahemikul. Samuti osutatakse 13. viisaastakukavas „infotehnoloogiale“ mitmes peatükis mitmesuguste majandus- ja ühiskonnasektorite kohta.

| (84) | 13. viisaastakuplaani 23. peatüki „Strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude arendamine“ 2. jaos „Strateegilised tootmisharud“ on sätestatud, et „edendame strateegilisi tootmisharusid lennunduse, okeanograafia, infovõrkude, bioteaduste ja tuumatehnoloogia valdkonnas“. Samuti on 25. peatükis „Kõikjaleulatuvate tõhusate infovõrkude ehitamine“ sätestatud, et „kiirendame kiire, mobiilsidepõhise, turvalise ja kõikjaleulatuva järgmise põlvkonna infotaristu ehitamist ning laiendame infovõrkude tehnoloogia kasutamist“, mis hõlmab „uue põlvkonna kiireid kiudoptilisi võrke“, „täiustatud ja kõikjaleulatuvat traadita lairibavõrku“ ning „uut infovõrkude tehnoloogiat“. Samuti on 9. selgituses esitatud loetelu infotehnoloogiaprojektidest, mille hulka kuulub riiklik lairibakava, mille eesmärk on „luua kiire ja suure jõudlusega optiline telekommunikatsioonisüsteem“. |
| --- | --- |

(84)

13. viisaastakuplaani 23. peatüki „Strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude arendamine“ 2. jaos „Strateegilised tootmisharud“ on sätestatud, et „edendame strateegilisi tootmisharusid lennunduse, okeanograafia, infovõrkude, bioteaduste ja tuumatehnoloogia valdkonnas“. Samuti on 25. peatükis „Kõikjaleulatuvate tõhusate infovõrkude ehitamine“ sätestatud, et „kiirendame kiire, mobiilsidepõhise, turvalise ja kõikjaleulatuva järgmise põlvkonna infotaristu ehitamist ning laiendame infovõrkude tehnoloogia kasutamist“, mis hõlmab „uue põlvkonna kiireid kiudoptilisi võrke“, „täiustatud ja kõikjaleulatuvat traadita lairibavõrku“ ning „uut infovõrkude tehnoloogiat“. Samuti on 9. selgituses esitatud loetelu infotehnoloogiaprojektidest, mille hulka kuulub riiklik lairibakava, mille eesmärk on „luua kiire ja suure jõudlusega optiline telekommunikatsioonisüsteem“.

| (85) | 13. viisaastakuplaan on peamine poliitikadokument, milles on sätestatud HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu prioriteedid ning toodud seega välja sihtvaldkonnad, ilma et tingimata esitataks kõiki üksikasju prioriteetide konkreetse saavutamise kohta. Asjaolu, et kiudoptilisi kaableid kui selliseid pole 13. viisaastakuplaanis mainitud, ei tähenda seega, et neid ei peeta infotehnoloogia ja infovõrkude taristu arendamist käsitleva üldisema strateegilise eesmärgi saavutamise oluliseks ja hädavajalikuks osaks. |
| --- | --- |

(85)

13. viisaastakuplaan on peamine poliitikadokument, milles on sätestatud HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu prioriteedid ning toodud seega välja sihtvaldkonnad, ilma et tingimata esitataks kõiki üksikasju prioriteetide konkreetse saavutamise kohta. Asjaolu, et kiudoptilisi kaableid kui selliseid pole 13. viisaastakuplaanis mainitud, ei tähenda seega, et neid ei peeta infotehnoloogia ja infovõrkude taristu arendamist käsitleva üldisema strateegilise eesmärgi saavutamise oluliseks ja hädavajalikuks osaks.

| (86) | „Uue põlvkonna infotehnoloogiatööstus“, mis hõlmab info- ja sidevahendina kiudoptilisi kaableid, on ühtlasi algatuse „Made in China 2025“ (13) kohaselt soodustatud tootmisharu. Selles algatuses on edendatavad „info- ja sideseadmed“ määratletud ka kui „ülikiire ja suure võimsusega aruka optilise ülekande tehnoloogia“ ning jaotises „Strateegilised ülesanded ja prioriteedid“ peetakse esmatähtsaks „kiudoptilise võrgu“ kasutuselevõtu ja ehitamise kiirendamist. |
| --- | --- |

(86)

„Uue põlvkonna infotehnoloogiatööstus“, mis hõlmab info- ja sidevahendina kiudoptilisi kaableid, on ühtlasi algatuse „Made in China 2025“ (13) kohaselt soodustatud tootmisharu. Selles algatuses on edendatavad „info- ja sideseadmed“ määratletud ka kui „ülikiire ja suure võimsusega aruka optilise ülekande tehnoloogia“ ning jaotises „Strateegilised ülesanded ja prioriteedid“ peetakse esmatähtsaks „kiudoptilise võrgu“ kasutuselevõtu ja ehitamise kiirendamist.

13

| (87) | Strateegia „Made in China 2025“ kohaselt soodustatud tootmisharuna on kiudoptiliste kaablite sektoril õigus saada riigilt märkimisväärset toetust. Algatuse „Made in China 2025“ (14) ja seega kaudselt ka kiudoptiliste kaablite sektori toetamiseks on loodud mitu rahalist vahendit, näiteks riiklik integraallülituste fond, (15) kõrgtehnoloogilise tootmise fond (16) ja kujunemisjärgus tootmisharude investeerimisfond (17). |
| --- | --- |

(87)

Strateegia „Made in China 2025“ kohaselt soodustatud tootmisharuna on kiudoptiliste kaablite sektoril õigus saada riigilt märkimisväärset toetust. Algatuse „Made in China 2025“ (14) ja seega kaudselt ka kiudoptiliste kaablite sektori toetamiseks on loodud mitu rahalist vahendit, näiteks riiklik integraallülituste fond, (15) kõrgtehnoloogilise tootmise fond (16) ja kujunemisjärgus tootmisharude investeerimisfond (17).

14

15

16

17

| (88) | Kui kiudoptilise võrgu ehitamine on märgitud eesmärkide hulka strateegias „Made in China 2025“ või mis tahes muus strateegilises planeerimisdokumendis, kuuluvad selliste võrkude ehitamise tõhustatud ja täiustatud laiendamise saavutamiseks vajalikud tooted, näiteks ülekandeks kasutatavad kiudoptilised kaablid, asjaomaste strateegiliste kavade kohaldamisalasse ja nende suhtes kohaldatakse seega vastavaid soodusmeetmeid. |
| --- | --- |

(88)

Kui kiudoptilise võrgu ehitamine on märgitud eesmärkide hulka strateegias „Made in China 2025“ või mis tahes muus strateegilises planeerimisdokumendis, kuuluvad selliste võrkude ehitamise tõhustatud ja täiustatud laiendamise saavutamiseks vajalikud tooted, näiteks ülekandeks kasutatavad kiudoptilised kaablid, asjaomaste strateegiliste kavade kohaldamisalasse ja nende suhtes kohaldatakse seega vastavaid soodusmeetmeid.

| (89) | Samuti kuuluvad kiudoptilised kaablid sageli „uue põlvkonna infotehnoloogiatööstuse“ alla, eelkõige osana „info- ja sideseadmetest“. Tegevuskavas „Made in China 2025“ (18) on loetletud kümme strateegilist sektorit, mis on Hiina valitsuse jaoks tähtsad tootmisharud. Selles on 1. sektori „Uue põlvkonna infotehnoloogiatööstus“ punktis 1.2 „Info- ja sidetehnoloogia“ kirjeldatud tootekategooriaid „kiire ja suure võimsusega optilise ülekande seadmed (400 Gbit/s / 1 Tbit/s)“ ning „kiire optilise juurdepääsu seadmed (10 Gbit/s / 100 Gbit/s)“ kui tooteid, mis kuuluvad selle sektori arenguprioriteetide hulka. Uue põlvkonna infotehnoloogia saab seega kasu eelistest, mida annavad dokumendis loetletud toetusmehhanismid, sealhulgas rahalise toetuse meetmed, fiskaal- ja maksupoliitika ning riiginõukogu järelevalve ja toetus (19). |
| --- | --- |

(89)

Samuti kuuluvad kiudoptilised kaablid sageli „uue põlvkonna infotehnoloogiatööstuse“ alla, eelkõige osana „info- ja sideseadmetest“. Tegevuskavas „Made in China 2025“ (18) on loetletud kümme strateegilist sektorit, mis on Hiina valitsuse jaoks tähtsad tootmisharud. Selles on 1. sektori „Uue põlvkonna infotehnoloogiatööstus“ punktis 1.2 „Info- ja sidetehnoloogia“ kirjeldatud tootekategooriaid „kiire ja suure võimsusega optilise ülekande seadmed (400 Gbit/s / 1 Tbit/s)“ ning „kiire optilise juurdepääsu seadmed (10 Gbit/s / 100 Gbit/s)“ kui tooteid, mis kuuluvad selle sektori arenguprioriteetide hulka. Uue põlvkonna infotehnoloogia saab seega kasu eelistest, mida annavad dokumendis loetletud toetusmehhanismid, sealhulgas rahalise toetuse meetmed, fiskaal- ja maksupoliitika ning riiginõukogu järelevalve ja toetus (19).

18

19

| (90) | Samuti on kiudoptilised kaablid seotud kategooriaga „uued materjalid“. Tegevuskava „Made in China 2025“ 9. jaos on loetletud „uued materjalid“ ja nende alamkategooriad, sealhulgas peamised strateegilised materjalid (punkt 9.2), kõrgtehnoloogilised kiud- ja komposiitmaterjalid. Nagu ilmneb kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete kataloogist (2006), käsitatakse „uute materjalidena“ kiudoptilisi tooteid numbrite 6020004 ja 6020005 all, eelkõige tooteid, mis on seotud optilise kiu eelvormiga, mis on kiudoptiliste kaablite tootmise peamine sisendmaterjal. |
| --- | --- |

(90)

Samuti on kiudoptilised kaablid seotud kategooriaga „uued materjalid“. Tegevuskava „Made in China 2025“ 9. jaos on loetletud „uued materjalid“ ja nende alamkategooriad, sealhulgas peamised strateegilised materjalid (punkt 9.2), kõrgtehnoloogilised kiud- ja komposiitmaterjalid. Nagu ilmneb kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete kataloogist (2006), käsitatakse „uute materjalidena“ kiudoptilisi tooteid numbrite 6020004 ja 6020005 all, eelkõige tooteid, mis on seotud optilise kiu eelvormiga, mis on kiudoptiliste kaablite tootmise peamine sisendmaterjal.

| (91) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei selgitanud, mis alusel ta käsitles kiudoptilisi kaableid „uute materjalidena“. Hiina valitsus rõhutas, et tegevuskava dokumendi punktis 9.2.3 on osutatud üksnes „kõrgtehnoloogilistele kiud- ja komposiitmaterjalidele“ ning et „uue materjalina“ käsitatakse üksnes kiudoptiliste kaablite tootmiseks vajalikku peamist sisendmaterjali, mitte kiudoptilisi kaableid endid. |
| --- | --- |

(91)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei selgitanud, mis alusel ta käsitles kiudoptilisi kaableid „uute materjalidena“. Hiina valitsus rõhutas, et tegevuskava dokumendi punktis 9.2.3 on osutatud üksnes „kõrgtehnoloogilistele kiud- ja komposiitmaterjalidele“ ning et „uue materjalina“ käsitatakse üksnes kiudoptiliste kaablite tootmiseks vajalikku peamist sisendmaterjali, mitte kiudoptilisi kaableid endid.

| (92) | Sellega seoses kordas komisjon, et kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete kataloogis (2006) käsitletakse kiudoptilisi tooteid, sealhulgas eelkõige optilise kiu eelvormi, „uute materjalidena“. Optilise kiu eelvorm on peamine sisendmaterjal, millel on kiudoptiliste kaablite tootmisel suur lisandväärtus ja mille arvele langeb oluline osa tootmiskuludest. Seepärast järeldas komisjon, et kuna optilise kiu eelvorm, mis on kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatav pooltoode, on märgitud „uue materjalina“, on kiudoptiliste kaablite ja kategooria „uued materjalid“ vahel otsene seos. |
| --- | --- |

(92)

Sellega seoses kordas komisjon, et kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete kataloogis (2006) käsitletakse kiudoptilisi tooteid, sealhulgas eelkõige optilise kiu eelvormi, „uute materjalidena“. Optilise kiu eelvorm on peamine sisendmaterjal, millel on kiudoptiliste kaablite tootmisel suur lisandväärtus ja mille arvele langeb oluline osa tootmiskuludest. Seepärast järeldas komisjon, et kuna optilise kiu eelvorm, mis on kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatav pooltoode, on märgitud „uue materjalina“, on kiudoptiliste kaablite ja kategooria „uued materjalid“ vahel otsene seos.

| (93) | Lisaks täiendati tegevuskava „Made in China 2025“ kümne strateegilise sektori loetelu 2016. aasta novembris nelja olulise valdkonna kataloogiga (20); selle avaldas riiklik tootmisstrateegia nõuandekomitee (NMSAC), mis on riigi tootmisvõimsuse arendamise riikliku juhtiva väikerühma nõuanderühm. Hiina valitsus lõi selle rühma eesmärgiga töötada välja kavasid, poliitikameetmeid, projekte ja töökordasid, et edendada töötleva tööstuse arengut ning kooskõlastada küsimusi piirkondade ja osakondade vahel (21). Kataloogis on kõigi kümne strateegilise sektori kohta neli osa: i) põhilised olulised varuosad, ii) olulised materjalid, iii) tänapäevased olulised protsessid/tehnoloogiad ja iv) tööstustehnoloogia platvormid. Kiudoptilised kaablid on esitatud 1. sektori „Uue põlvkonna infotehnoloogia“ punkti i „Põhilised olulised varuosad“ alapunktis 38 „Üliväikese kaoga optiline kiud ribalaiusega, mis võimaldab kiirust 400 Gbit/s (vooluvõrk)“, ning punkti ii „Olulised põhimaterjalid“ alapunktis 22 „Uue põlvkonna kiudoptilised materjalid“. |
| --- | --- |

(93)

Lisaks täiendati tegevuskava „Made in China 2025“ kümne strateegilise sektori loetelu 2016. aasta novembris nelja olulise valdkonna kataloogiga (20); selle avaldas riiklik tootmisstrateegia nõuandekomitee (NMSAC), mis on riigi tootmisvõimsuse arendamise riikliku juhtiva väikerühma nõuanderühm. Hiina valitsus lõi selle rühma eesmärgiga töötada välja kavasid, poliitikameetmeid, projekte ja töökordasid, et edendada töötleva tööstuse arengut ning kooskõlastada küsimusi piirkondade ja osakondade vahel (21). Kataloogis on kõigi kümne strateegilise sektori kohta neli osa: i) põhilised olulised varuosad, ii) olulised materjalid, iii) tänapäevased olulised protsessid/tehnoloogiad ja iv) tööstustehnoloogia platvormid. Kiudoptilised kaablid on esitatud 1. sektori „Uue põlvkonna infotehnoloogia“ punkti i „Põhilised olulised varuosad“ alapunktis 38 „Üliväikese kaoga optiline kiud ribalaiusega, mis võimaldab kiirust 400 Gbit/s (vooluvõrk)“, ning punkti ii „Olulised põhimaterjalid“ alapunktis 22 „Uue põlvkonna kiudoptilised materjalid“.

20

21

| (94) | Pärast lõplikku avalikustamist kordas Hiina valitsus oma seisukohta, et 13. viisaastakuplaan ja algatus „Made in China 2025“ pole kohustuslikud ega õiguslikult siduvad dokumendid. |
| --- | --- |

(94)

Pärast lõplikku avalikustamist kordas Hiina valitsus oma seisukohta, et 13. viisaastakuplaan ja algatus „Made in China 2025“ pole kohustuslikud ega õiguslikult siduvad dokumendid.

| (95) | Sellega seoses märkis komisjon, et 13. viisaastakuplaanis ei esitata üksnes üldisi julgustavaid märkuseid, vaid selle keelekasutus viitab plaani siduvale laadile. Nagu on märgitud põhjenduses 85, on 13. viisaastakuplaan igal juhul peamine poliitikadokument, milles on sätestatud riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu prioriteedid ning millel põhinevad mitmesugused siduvad õigusaktid, mida ametiasutused peavad arvesse võtma ja rakendama, kui nad võtavad vastu uusi eeskirju või jaotavad avaliku sektori vahendeid. |
| --- | --- |

(95)

Sellega seoses märkis komisjon, et 13. viisaastakuplaanis ei esitata üksnes üldisi julgustavaid märkuseid, vaid selle keelekasutus viitab plaani siduvale laadile. Nagu on märgitud põhjenduses 85, on 13. viisaastakuplaan igal juhul peamine poliitikadokument, milles on sätestatud riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu prioriteedid ning millel põhinevad mitmesugused siduvad õigusaktid, mida ametiasutused peavad arvesse võtma ja rakendama, kui nad võtavad vastu uusi eeskirju või jaotavad avaliku sektori vahendeid.

| (96) | Algatust „Made in China 2025“ tuleb tõlgendada koostoimes tegevuskavaga „Made in China 2025“ ning võttes arvesse fonde, mis olid loodud algatuse „Made on China 2025“ toetamiseks. Kuigi algatuses „Made in China 2025“ on peamiselt sätestatud järgitavad üldpõhimõtted, seisneb selle rakendamine riigi rahaliste vahendite väljamaksmises teatavatele soodustatud tootmisharudele ja on siduv ning seega käsitleb algatus konkreetselt selliseid soodustatud tootmisharusid ja pole üldkohaldatav. Kui strateegias „Made in China 2025“ osutatakse „uue põlvkonna infotehnoloogiatööstusele“, sealhulgas „info- ja sideseadmetele“, kasutatakse ühtlasi sõnastust, mis viitab saavutatavatele eesmärkidele ja sihtidele, näiteks „kiirendame kiudoptiliste võrkude kasutuselevõttu ja ehitamist“ ning „edendame aktiivselt läbimurdelist arendustegevust põhivaldkondades“. |
| --- | --- |

(96)

Algatust „Made in China 2025“ tuleb tõlgendada koostoimes tegevuskavaga „Made in China 2025“ ning võttes arvesse fonde, mis olid loodud algatuse „Made on China 2025“ toetamiseks. Kuigi algatuses „Made in China 2025“ on peamiselt sätestatud järgitavad üldpõhimõtted, seisneb selle rakendamine riigi rahaliste vahendite väljamaksmises teatavatele soodustatud tootmisharudele ja on siduv ning seega käsitleb algatus konkreetselt selliseid soodustatud tootmisharusid ja pole üldkohaldatav. Kui strateegias „Made in China 2025“ osutatakse „uue põlvkonna infotehnoloogiatööstusele“, sealhulgas „info- ja sideseadmetele“, kasutatakse ühtlasi sõnastust, mis viitab saavutatavatele eesmärkidele ja sihtidele, näiteks „kiirendame kiudoptiliste võrkude kasutuselevõttu ja ehitamist“ ning „edendame aktiivselt läbimurdelist arendustegevust põhivaldkondades“.

| (97) | Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi. |
| --- | --- |

(97)

Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi.

| (98) | Kiudoptiliste kaablite sektorit käsitletakse ka Hiina tööstuse ja infotehnoloogia ministeeriumi (edaspidi „MIIT“) aruka tootmise arengukavas (2016–2020), (22) mille eesmärk on rakendada 13. viisaastakuplaani ja milles nähakse ette kümme põhiülesannet, mille eesmärk on lühendada tootearendustsüklit, parandada tootmistõhusust ja toodete kvaliteeti, vähendada tegevuskulusid ning ressursside ja energia tarbimist ning kiirendada aruka tootmise arengut. 2018. aastal teatas riiginõukogu Hiina plaanist laiendada oma aruka tootmise programmi, lisades samal aastal umbes 100 katseprojekti, ning avaliku teabe kohaselt olid kaks valimisse kaasatud eksportivate tootjatega seotud äriühingut, Zhongtian Technology Precision Materials Ltd. ja Fiberhome Communication Technology, nimetatud MIITi aruka tootmise katse- ja näidisprojektide loetelus, esimene 2017. aastal (23) ja teine 2018. aastal (24). Samuti oli üks koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest, Yangtze Optical Fibre and Cable, nimetatud „riigi esimeste aruka tootmise katseettevõtete“ hulgas (25). |
| --- | --- |

(98)

Kiudoptiliste kaablite sektorit käsitletakse ka Hiina tööstuse ja infotehnoloogia ministeeriumi (edaspidi „MIIT“) aruka tootmise arengukavas (2016–2020), (22) mille eesmärk on rakendada 13. viisaastakuplaani ja milles nähakse ette kümme põhiülesannet, mille eesmärk on lühendada tootearendustsüklit, parandada tootmistõhusust ja toodete kvaliteeti, vähendada tegevuskulusid ning ressursside ja energia tarbimist ning kiirendada aruka tootmise arengut. 2018. aastal teatas riiginõukogu Hiina plaanist laiendada oma aruka tootmise programmi, lisades samal aastal umbes 100 katseprojekti, ning avaliku teabe kohaselt olid kaks valimisse kaasatud eksportivate tootjatega seotud äriühingut, Zhongtian Technology Precision Materials Ltd. ja Fiberhome Communication Technology, nimetatud MIITi aruka tootmise katse- ja näidisprojektide loetelus, esimene 2017. aastal (23) ja teine 2018. aastal (24). Samuti oli üks koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest, Yangtze Optical Fibre and Cable, nimetatud „riigi esimeste aruka tootmise katseettevõtete“ hulgas (25).

22

23

24

25

| (99) | On selgeid märke selle kohta, et ettevõtte nimetamine nendes strateegiaga „Made in China 2025“ seotud loeteludes pole üksnes tunnustav, vaid sellega kaasnevad ka rahalised hüved. Dokumendis „Rahandusministeeriumi teatis kohaliku tööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise 2017. aasta programmide jaoks üle kantud summade kohta“ on 151. reas vastav kanne, mille kohaselt Fiberhome Communication Technology sai programmi „5G-sidevõrgu põhiseadmete uus tootmisviis“ raames subsiidiumi summas 12 miljonit jüaani. |
| --- | --- |

(99)

On selgeid märke selle kohta, et ettevõtte nimetamine nendes strateegiaga „Made in China 2025“ seotud loeteludes pole üksnes tunnustav, vaid sellega kaasnevad ka rahalised hüved. Dokumendis „Rahandusministeeriumi teatis kohaliku tööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise 2017. aasta programmide jaoks üle kantud summade kohta“ on 151. reas vastav kanne, mille kohaselt Fiberhome Communication Technology sai programmi „5G-sidevõrgu põhiseadmete uus tootmisviis“ raames subsiidiumi summas 12 miljonit jüaani.

| (100) | Mitu muud dokumenti toetavad järeldust, et Hiina valitsus on loonud laia tugiraamistiku internetitehnoloogia taristu ja lairibavõrkude jaoks, mis hõlmavad muu hulgas kiudoptiliste kaablite sektorit. Juba 2009. aastal selgitas Hiina valitsus elektroonilise teabe tööstuse korrigeerimis- ja taaselustamiskavas (26) sõnaselgelt eesmärki „suunata ja edendada [---] kiudoptilise lairiba juurdepääsuvõrgu ehitamist“. |
| --- | --- |

(100)

Mitu muud dokumenti toetavad järeldust, et Hiina valitsus on loonud laia tugiraamistiku internetitehnoloogia taristu ja lairibavõrkude jaoks, mis hõlmavad muu hulgas kiudoptiliste kaablite sektorit. Juba 2009. aastal selgitas Hiina valitsus elektroonilise teabe tööstuse korrigeerimis- ja taaselustamiskavas (26) sõnaselgelt eesmärki „suunata ja edendada [---] kiudoptilise lairiba juurdepääsuvõrgu ehitamist“.

26

| (101) | 2013. aasta strateegias „Broadband China“ (27) seadis Hiina valitsus eesmärgi edendada „juurdepääsuvõrke [---] kooskõlas kiire juurdepääsu põhimõtetega“ ning märkis, et „linnapiirkondades viiakse juurdepääsuvõrgu ehitamine ja renoveerimine ellu selliste tehniliste lahendustega nagu valguskaabelühendus koju ja valguskaabelühendus hooneni“. Selle strateegia kohaselt edendatakse ühtlasi „optilise kiu viimist kasutajatele lähemale“ ning ehitatakse järk-järgult „lairiba püsiside juurdepääsuvõrk, mis põhineb eelkõige optilisel kiul“. |
| --- | --- |

(101)

2013. aasta strateegias „Broadband China“ (27) seadis Hiina valitsus eesmärgi edendada „juurdepääsuvõrke [---] kooskõlas kiire juurdepääsu põhimõtetega“ ning märkis, et „linnapiirkondades viiakse juurdepääsuvõrgu ehitamine ja renoveerimine ellu selliste tehniliste lahendustega nagu valguskaabelühendus koju ja valguskaabelühendus hooneni“. Selle strateegia kohaselt edendatakse ühtlasi „optilise kiu viimist kasutajatele lähemale“ ning ehitatakse järk-järgult „lairiba püsiside juurdepääsuvõrk, mis põhineb eelkõige optilisel kiul“.

27

| (102) | Strateegia „Broadband China“ peatükis poliitikavahendite kohta kirjeldab Hiina valitsus vahendeid, mida kasutatakse selle strateegia eesmärkide saavutamiseks, st seda, et „täies ulatuses kasutatakse keskvalitsuse mitmesuguseid eriotstarbelisi rahalisi vahendeid, et suunata asjakohaseid kohalikke fonde investeerima lairibavõrguga seotud teadus- ja arendustegevusse ning industrialiseerimisse“ ning et tagatakse „intressitoetused laenude puhul, mis võetakse abikõlblike lairibataristu ehitamise projektide jaoks läänepiirkonna riiklikes arenduspiirkondades“, samuti tugevdatakse „maksusoodustustega seotud toetust“ ning „toetust lairibavõrkude ehitamiseks“. Nagu märgitud põhjenduses 80, leidis komisjon, et kiudoptilised kaablid on internetivõrgu taristu olulised komponendid, mis on lairibasüsteemide loomisel hädavajalikud. |
| --- | --- |

(102)

Strateegia „Broadband China“ peatükis poliitikavahendite kohta kirjeldab Hiina valitsus vahendeid, mida kasutatakse selle strateegia eesmärkide saavutamiseks, st seda, et „täies ulatuses kasutatakse keskvalitsuse mitmesuguseid eriotstarbelisi rahalisi vahendeid, et suunata asjakohaseid kohalikke fonde investeerima lairibavõrguga seotud teadus- ja arendustegevusse ning industrialiseerimisse“ ning et tagatakse „intressitoetused laenude puhul, mis võetakse abikõlblike lairibataristu ehitamise projektide jaoks läänepiirkonna riiklikes arenduspiirkondades“, samuti tugevdatakse „maksusoodustustega seotud toetust“ ning „toetust lairibavõrkude ehitamiseks“. Nagu märgitud põhjenduses 80, leidis komisjon, et kiudoptilised kaablid on internetivõrgu taristu olulised komponendid, mis on lairibasüsteemide loomisel hädavajalikud.

| (103) | Strateegias „Broadband China“ pole esitatud internetitaristu arendamise kohta üksnes mittesiduvaid eesmärke. Kui võtta arvesse ka teisi dokumente, on selge, et Hiina valitsuse rahaline toetus on üks peamistest elementidest, mida kasutatakse strateegia eesmärkide saavutamiseks. Arvamustes kiudoptiliste lairibavõrkude ehitamise edendamise kohta (28) on märgitud, et „kõigi tasandite kohalikke omavalitsusi innustatakse andma rahalist toetust kiudoptilise lairibaühenduse kasutamiseks avalikke teenuseid pakkuvates asutustes“ ja et „investeeringuid ja poliitilist toetust kiudoptilise lairibaside põhikiipide, seadmete, süsteemiseadmete ja rakendustega seotud teadus- ja arendustegevuse jaoks“ suurendatakse ning „tehnoloogilist innovatsiooni kiudoptilise side valdkonnas“ soodustatakse. |
| --- | --- |

(103)

Strateegias „Broadband China“ pole esitatud internetitaristu arendamise kohta üksnes mittesiduvaid eesmärke. Kui võtta arvesse ka teisi dokumente, on selge, et Hiina valitsuse rahaline toetus on üks peamistest elementidest, mida kasutatakse strateegia eesmärkide saavutamiseks. Arvamustes kiudoptiliste lairibavõrkude ehitamise edendamise kohta (28) on märgitud, et „kõigi tasandite kohalikke omavalitsusi innustatakse andma rahalist toetust kiudoptilise lairibaühenduse kasutamiseks avalikke teenuseid pakkuvates asutustes“ ja et „investeeringuid ja poliitilist toetust kiudoptilise lairibaside põhikiipide, seadmete, süsteemiseadmete ja rakendustega seotud teadus- ja arendustegevuse jaoks“ suurendatakse ning „tehnoloogilist innovatsiooni kiudoptilise side valdkonnas“ soodustatakse.

28

| (104) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et strateegia „Broadband China“ on üksnes juhenddokument lairibataristu kohta. Sellega seoses märkis Hiina valitsus, et juhtumis „Hiina – suundorienteeritud struktuuriga lehtteras“ leidis vaekogu, et „valitsuse poliitikat käsitlev üldteave, millel pole otsest seost asjaomase programmiga, pole „piisav tõend“ konkreetsuse kohta“. |
| --- | --- |

(104)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et strateegia „Broadband China“ on üksnes juhenddokument lairibataristu kohta. Sellega seoses märkis Hiina valitsus, et juhtumis „Hiina – suundorienteeritud struktuuriga lehtteras“ leidis vaekogu, et „valitsuse poliitikat käsitlev üldteave, millel pole otsest seost asjaomase programmiga, pole „piisav tõend“ konkreetsuse kohta“.

| (105) | Sellega seoses meenutas komisjon, et nagu märgitud põhjenduses 102, kirjeldab Hiina valitsus strateegia „Broadband China“ poliitikavahendeid käsitlevas peatükis vahendeid, mida kasutatakse selle strateegia eesmärkide saavutamiseks, näiteks mitmesuguste eriotstarbeliste rahaliste vahendite, intressitoetuste, maksusoodustuste jne kasutamist. Seega leidis komisjon põhjenduses 103, et kui võtta arvesse muid dokumente, on selge, et Hiina valitsuse rahaline toetus on üks peamistest elementidest, mida kasutatakse strateegia eesmärkide saavutamiseks. Seega, ehkki strateegia „Broadband China“ on väidetavalt suunava laadiga, tähendab selle rakendamine, mis seisneb riigi rahaliste vahendite väljamaksmises teatavatele soodustatud tootmisharudele, et see on siduv, käsitleb konkreetselt selliseid soodustatud tootmisharusid ja pole üldkohaldatav. Igal juhul pole viide vaekogu aruandele „Hiina – suundorienteeritud struktuuriga lehtteras“ konkreetsuse seisukohast otsustav, kuna praegusel juhul antakse käesolevas jaos käsitletud Hiina valitsuse arvukate kavade ja poliitikadokumentidega konkreetseid suuniseid ja toetust vaatlusaluse toote jaoks. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(105)

Sellega seoses meenutas komisjon, et nagu märgitud põhjenduses 102, kirjeldab Hiina valitsus strateegia „Broadband China“ poliitikavahendeid käsitlevas peatükis vahendeid, mida kasutatakse selle strateegia eesmärkide saavutamiseks, näiteks mitmesuguste eriotstarbeliste rahaliste vahendite, intressitoetuste, maksusoodustuste jne kasutamist. Seega leidis komisjon põhjenduses 103, et kui võtta arvesse muid dokumente, on selge, et Hiina valitsuse rahaline toetus on üks peamistest elementidest, mida kasutatakse strateegia eesmärkide saavutamiseks. Seega, ehkki strateegia „Broadband China“ on väidetavalt suunava laadiga, tähendab selle rakendamine, mis seisneb riigi rahaliste vahendite väljamaksmises teatavatele soodustatud tootmisharudele, et see on siduv, käsitleb konkreetselt selliseid soodustatud tootmisharusid ja pole üldkohaldatav. Igal juhul pole viide vaekogu aruandele „Hiina – suundorienteeritud struktuuriga lehtteras“ konkreetsuse seisukohast otsustav, kuna praegusel juhul antakse käesolevas jaos käsitletud Hiina valitsuse arvukate kavade ja poliitikadokumentidega konkreetseid suuniseid ja toetust vaatlusaluse toote jaoks. Seega lükati see väide tagasi.

| (106) | Riiginõukogu 2015. aasta suunavates arvamustes projekti „Internet Plus“ aktiivse edendamise kohta (29) on sõnastatud konkreetne eesmärk, märkides, et see dokument aitab „kiirendada strateegia „Broadband China“ rakendamist, korraldada ja rakendada riiklikku uue põlvkonna infotaristu ehitamise projekti [ning] edendada kiudoptilise lairibavõrgu ümberkujundamist“. Selle eesmärgi saavutamise viisi on kirjeldatud punktis 6 „Suuniste ja toe tugevdamine“, kus täpsustatakse, et fiskaal- ja maksutoetust suurendatakse, ning määratakse kindlaks ülesanded nagu „investeerida aktiivselt teadus- ja arendustegevusse ning nõuetele vastavate „Internet+“ integreeritud innovatsiooni põhitehnoloogiate rakenduste tutvustamisse. Koordineerida olemasolevate eriotstarbeliste rahaliste vahendite kasutamist „Internet+“ platvormide loomiseks ja rakenduste tutvustamiseks“. |
| --- | --- |

(106)

Riiginõukogu 2015. aasta suunavates arvamustes projekti „Internet Plus“ aktiivse edendamise kohta (29) on sõnastatud konkreetne eesmärk, märkides, et see dokument aitab „kiirendada strateegia „Broadband China“ rakendamist, korraldada ja rakendada riiklikku uue põlvkonna infotaristu ehitamise projekti [ning] edendada kiudoptilise lairibavõrgu ümberkujundamist“. Selle eesmärgi saavutamise viisi on kirjeldatud punktis 6 „Suuniste ja toe tugevdamine“, kus täpsustatakse, et fiskaal- ja maksutoetust suurendatakse, ning määratakse kindlaks ülesanded nagu „investeerida aktiivselt teadus- ja arendustegevusse ning nõuetele vastavate „Internet+“ integreeritud innovatsiooni põhitehnoloogiate rakenduste tutvustamisse. Koordineerida olemasolevate eriotstarbeliste rahaliste vahendite kasutamist „Internet+“ platvormide loomiseks ja rakenduste tutvustamiseks“.

29

| (107) | 2015. aastal esitas Hiina valitsus dokumendis „Riiginõukogu peabüroo suunised, mis käsitlevad kiirete lairibavõrkude ehitamise kiirendamist ja võrkude kiirendamise kulude vähendamise edendamist“ (30) ühtlasi finantsinvesteeringute kava, mis peaks „kiirendama taristu ehitamist“. Nimetatud dokumendis on märgitud, et selle eesmärgi saavutamiseks teeb Hiina valitsus järgmist: „kiirendab üksnes kiudoptiliste võrkudega linnade ja neljanda põlvkonna (4G) mobiilsidevõrkude ehitamist, investeerides 2015. aastal võrkude ehitamisse enam kui 430 miljardit jüaani ja 2016.–2017. aastal vähemalt 700 miljardit jüaani“ ning „edendab valguskaabelühenduse kodudesse viimise protsessi, viib 2015. aastal lõpule vaskkaablite asendamise kiudoptiliste kaablitega 45 000 juurdepääsutsoonis ning loob enam kui 80 miljonit uut valguskaabelühendusega kodumajapidamist“. |
| --- | --- |

(107)

2015. aastal esitas Hiina valitsus dokumendis „Riiginõukogu peabüroo suunised, mis käsitlevad kiirete lairibavõrkude ehitamise kiirendamist ja võrkude kiirendamise kulude vähendamise edendamist“ (30) ühtlasi finantsinvesteeringute kava, mis peaks „kiirendama taristu ehitamist“. Nimetatud dokumendis on märgitud, et selle eesmärgi saavutamiseks teeb Hiina valitsus järgmist: „kiirendab üksnes kiudoptiliste võrkudega linnade ja neljanda põlvkonna (4G) mobiilsidevõrkude ehitamist, investeerides 2015. aastal võrkude ehitamisse enam kui 430 miljardit jüaani ja 2016.–2017. aastal vähemalt 700 miljardit jüaani“ ning „edendab valguskaabelühenduse kodudesse viimise protsessi, viib 2015. aastal lõpule vaskkaablite asendamise kiudoptiliste kaablitega 45 000 juurdepääsutsoonis ning loob enam kui 80 miljonit uut valguskaabelühendusega kodumajapidamist“.

30

edendab valguskaabelühenduse kodudesse viimise protsessi, viib 2015. aastal lõpule vaskkaablite asendamise kiudoptiliste kaablitega 45 000 juurdepääsutsoonis ning loob enam kui 80 miljonit uut valguskaabelühendusega kodumajapidamist

| (108) | Hiina valitsuse lähenemisviis, mille kohaselt määratletakse soodustatud tootmisharud ja tooted kataloogides, et eraldada vastavalt sellele vahendeid, võttes aluseks Hiina valituse poolt tootmisharule määratud strateegilise või poliitilise tähtsuse, ning kavade rakendamine ja nende üle järelevalve tegemine igal haldustasandil, on lisaks täheldatav riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2016. aasta strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete ja teenuste kataloogis (31). Ka seal on ette nähtud uue põlvkonna IT-tööstuse, sealhulgas uue põlvkonna infovõrkude tööstuse loomine. Selle eesmärgi saavutamiseks on strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete kataloogi lisatud teatavad tooted. Kiudoptilised kaablid kuuluvad ilmselgelt nende toodete hulka, sest viide kategooriale „Optilised sideseadmed, sealhulgas kiud“ on üheselt mõistetav. Asjaomaste seadmete tehnoloogilised omadused, mis on seal loetletud, näiteks „standardile G.657 vastav kiud FTTx-i puhul, standardile G.655 vastav suure efektiivpinnaga kiud, standardile G.656 vastav kiud, standardile G.652 vastav väikese ja üliväikese kaoga kiud [---]. Optilised ülekandeseadmed, ühe kanali kiirus 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s“, ei näita mitte üksnes seda, et Hiina valitsus peab kiudoptilisi kaableid strateegiliseks ja kujunemisjärgus tooteks, vaid ka Hiina valitsuse planeerimise üksikasjalikkust seoses teatavate tehnoloogiatoodetega. |
| --- | --- |

(108)

Hiina valitsuse lähenemisviis, mille kohaselt määratletakse soodustatud tootmisharud ja tooted kataloogides, et eraldada vastavalt sellele vahendeid, võttes aluseks Hiina valituse poolt tootmisharule määratud strateegilise või poliitilise tähtsuse, ning kavade rakendamine ja nende üle järelevalve tegemine igal haldustasandil, on lisaks täheldatav riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2016. aasta strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete ja teenuste kataloogis (31). Ka seal on ette nähtud uue põlvkonna IT-tööstuse, sealhulgas uue põlvkonna infovõrkude tööstuse loomine. Selle eesmärgi saavutamiseks on strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete kataloogi lisatud teatavad tooted. Kiudoptilised kaablid kuuluvad ilmselgelt nende toodete hulka, sest viide kategooriale „Optilised sideseadmed, sealhulgas kiud“ on üheselt mõistetav. Asjaomaste seadmete tehnoloogilised omadused, mis on seal loetletud, näiteks „standardile G.657 vastav kiud FTTx-i puhul, standardile G.655 vastav suure efektiivpinnaga kiud, standardile G.656 vastav kiud, standardile G.652 vastav väikese ja üliväikese kaoga kiud [---]. Optilised ülekandeseadmed, ühe kanali kiirus 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s“, ei näita mitte üksnes seda, et Hiina valitsus peab kiudoptilisi kaableid strateegiliseks ja kujunemisjärgus tooteks, vaid ka Hiina valitsuse planeerimise üksikasjalikkust seoses teatavate tehnoloogiatoodetega.

31

| (109) | Sama lähenemisviisi – määrata eesmärgid kindlaks kavades ja rakendada neid tehniliste üksikasjade kindlaksmääramisega kataloogides – kasutatakse ka kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete kataloogis, (32) kus kiudoptilisi kaableid on käsitletud sidetootena numbri 1020011 all, mis hõlmab „kiudoptilist SDH-ülekandesüsteemi, millele on omane ühemoodilisest kiudoptilisest kaablist ülekandevahend, kiire andmeedastuskanal ja edastuskiirus 10 Gbit/s ja 40 Gbit/s ning mis on ette nähtud sideliinide ja linnade tuumikvõrkude jaoks“. Juba 2003. aastal olid kiudoptilised kaablid märgitud välisinvesteeringute seisukohast oluliste soodustatud kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis (33) sideseadmete ja -toodete kategoorias numbri 42 all kui „kiirust 10 Gbit/s ja üle selle võimaldavad kiudoptilised SDH-sideseadmed“. |
| --- | --- |

(109)

Sama lähenemisviisi – määrata eesmärgid kindlaks kavades ja rakendada neid tehniliste üksikasjade kindlaksmääramisega kataloogides – kasutatakse ka kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete kataloogis, (32) kus kiudoptilisi kaableid on käsitletud sidetootena numbri 1020011 all, mis hõlmab „kiudoptilist SDH-ülekandesüsteemi, millele on omane ühemoodilisest kiudoptilisest kaablist ülekandevahend, kiire andmeedastuskanal ja edastuskiirus 10 Gbit/s ja 40 Gbit/s ning mis on ette nähtud sideliinide ja linnade tuumikvõrkude jaoks“. Juba 2003. aastal olid kiudoptilised kaablid märgitud välisinvesteeringute seisukohast oluliste soodustatud kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis (33) sideseadmete ja -toodete kategoorias numbri 42 all kui „kiirust 10 Gbit/s ja üle selle võimaldavad kiudoptilised SDH-sideseadmed“.

32

33

| (110) | Pärast lõplikku avalikustamist väitsid Hiina valitsus ja Connect Com, et komisjon polnud tõendanud, et punktis 3.1 mainitud eri dokumentidega
  „konkreetselt“
  toetatakse või soodustatakse kiudoptiliste kaablite sektorit, kuigi alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt peab komisjon tõendama, et Hiina valitsuse dokument „piirab sõnaselgelt“ ettevõtete ringi, kellele subsiidiumi võib anda; samuti märkisid nad, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2.1 punkti a kohaselt tuleb tõendada piirangut, mis on „sõnaselge [---], üheselt mõistetav ja selge“ (34). Peale selle viitas Connect Com alusmääruse artikli 4 lõikele 5, mille kohaselt peab konkreetsus kindlalt põhinema otsesel tõendusmaterjalil, ning väitis, et komisjon polnud seda nõuet täitnud. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon tugineb väärale eeldusele, et kui võrgutaristu on soodustatud, siis on soodustatud ka kõik see, millest võrk koosneb. Hiina valitsus märkis, et mitu dokumenti, mida komisjon oli maininud, näiteks 13. viisaastakuplaan, algatus „Made in China 2025“, aruka tootmise arengukava (2016–2020), 2009. aasta elektroonilise teabe tööstuse korrigeerimis- ja taaselustamiskava ning 2013. aasta strateegia „Broadband China“, ei käsitle kiudoptilisi kaableid kui toodet ega kiudoptiliste kaablite sektorit, vaid pigem järgmise etapi võrke või lairibaühenduse kasutuselevõttu, st üldist taristut. Hiina valitsus leidis, et kuna võrkude ehitamiseks on vaja palju sisendeid ja tooteid, peaks komisjon selgelt täpsustama, milliseid taristu ehitamiseks vajalikke tooteid ja teenuseid ta soodustatuks peab. Peale selle väitis Hiina valitsus, et võrgu või lairibaühenduse „kasutuselevõtt“ pole seotud toodetega, vaid pigem taristu arendamisega ja teenustega, sest selline kasutuselevõtt seisneb üldiste telekommunikatsiooniteenuste täiustamises. |
| --- | --- |

(110)

Pärast lõplikku avalikustamist väitsid Hiina valitsus ja Connect Com, et komisjon polnud tõendanud, et punktis 3.1 mainitud eri dokumentidega
  „konkreetselt“
  toetatakse või soodustatakse kiudoptiliste kaablite sektorit, kuigi alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt peab komisjon tõendama, et Hiina valitsuse dokument „piirab sõnaselgelt“ ettevõtete ringi, kellele subsiidiumi võib anda; samuti märkisid nad, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2.1 punkti a kohaselt tuleb tõendada piirangut, mis on „sõnaselge [---], üheselt mõistetav ja selge“ (34). Peale selle viitas Connect Com alusmääruse artikli 4 lõikele 5, mille kohaselt peab konkreetsus kindlalt põhinema otsesel tõendusmaterjalil, ning väitis, et komisjon polnud seda nõuet täitnud. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon tugineb väärale eeldusele, et kui võrgutaristu on soodustatud, siis on soodustatud ka kõik see, millest võrk koosneb. Hiina valitsus märkis, et mitu dokumenti, mida komisjon oli maininud, näiteks 13. viisaastakuplaan, algatus „Made in China 2025“, aruka tootmise arengukava (2016–2020), 2009. aasta elektroonilise teabe tööstuse korrigeerimis- ja taaselustamiskava ning 2013. aasta strateegia „Broadband China“, ei käsitle kiudoptilisi kaableid kui toodet ega kiudoptiliste kaablite sektorit, vaid pigem järgmise etapi võrke või lairibaühenduse kasutuselevõttu, st üldist taristut. Hiina valitsus leidis, et kuna võrkude ehitamiseks on vaja palju sisendeid ja tooteid, peaks komisjon selgelt täpsustama, milliseid taristu ehitamiseks vajalikke tooteid ja teenuseid ta soodustatuks peab. Peale selle väitis Hiina valitsus, et võrgu või lairibaühenduse „kasutuselevõtt“ pole seotud toodetega, vaid pigem taristu arendamisega ja teenustega, sest selline kasutuselevõtt seisneb üldiste telekommunikatsiooniteenuste täiustamises.

„konkreetselt“

34

| (111) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Nagu on selgitatud põhjenduses 80, on kiudoptilised kaablid internetivõrgu taristu olulised komponendid, mis täidavad väga tähtsat rolli kiudoptiliste võrkude ja lairibaühenduse üha laialdasemal kasutuselevõtul. „Lairibataristu“ viitab võrkudele, milles kasutatakse kiire internetiühenduse ja muude kõrgetasemeliste telekommunikatsiooniteenuste osutamiseks vajalikke telekommunikatsiooniseadmeid ja -tehnoloogiaid, (35) ning kiudoptilised kaablid moodustavad ülekandeseadmete põhiosa. Seetõttu tuleb lairibataristu ja -võrkude ehitamiseks kasutada tooteid, mis on vajalikud andmete edastamiseks, ning see ei hõlma peamiselt teenuste osutamist, nagu Hiina valitsus tundub väitvat. Tegelikult hakataks teenuseid osutama siis, kui selline taristu valmis saab. Seega järeldatakse, et kui Hiina valitsus soodustab lairibataristu ehitamist, siis ta soodustab ka põhitooteid, mis on sellise taristu ehitamiseks hädavajalikud ja moodustavad selle lahutamatu osa. Komisjon leiab, et normatiivne raamistik, mis tuleneb punktis 3.1 mainitud eri dokumentide rakendamisest, „piirab sõnaselgelt“ sooduskohtlemise ulatust, nii et sellele on juurdepääs üksnes teatavatel ettevõtetel, kes tegutsevad soodustatud tootmisharudes, näiteks kiudoptiliste kaablite sektoris, mis on osa infotehnoloogia- ja lairibavõrkudest. Seega kujutasid punktis 3.1 mainitud mitmesugused dokumendid endast piisavat otsest tõendusmaterjali selle kohta, et kiudoptiliste kaablite sektori toetamine ja soodustamine Hiina valitsuse poolt on konkreetne. Seepärast lükati Hiina valitsuse ja Connect Comi väited tagasi. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Nagu on selgitatud põhjenduses 80, on kiudoptilised kaablid internetivõrgu taristu olulised komponendid, mis täidavad väga tähtsat rolli kiudoptiliste võrkude ja lairibaühenduse üha laialdasemal kasutuselevõtul. „Lairibataristu“ viitab võrkudele, milles kasutatakse kiire internetiühenduse ja muude kõrgetasemeliste telekommunikatsiooniteenuste osutamiseks vajalikke telekommunikatsiooniseadmeid ja -tehnoloogiaid, (35) ning kiudoptilised kaablid moodustavad ülekandeseadmete põhiosa. Seetõttu tuleb lairibataristu ja -võrkude ehitamiseks kasutada tooteid, mis on vajalikud andmete edastamiseks, ning see ei hõlma peamiselt teenuste osutamist, nagu Hiina valitsus tundub väitvat. Tegelikult hakataks teenuseid osutama siis, kui selline taristu valmis saab. Seega järeldatakse, et kui Hiina valitsus soodustab lairibataristu ehitamist, siis ta soodustab ka põhitooteid, mis on sellise taristu ehitamiseks hädavajalikud ja moodustavad selle lahutamatu osa. Komisjon leiab, et normatiivne raamistik, mis tuleneb punktis 3.1 mainitud eri dokumentide rakendamisest, „piirab sõnaselgelt“ sooduskohtlemise ulatust, nii et sellele on juurdepääs üksnes teatavatel ettevõtetel, kes tegutsevad soodustatud tootmisharudes, näiteks kiudoptiliste kaablite sektoris, mis on osa infotehnoloogia- ja lairibavõrkudest. Seega kujutasid punktis 3.1 mainitud mitmesugused dokumendid endast piisavat otsest tõendusmaterjali selle kohta, et kiudoptiliste kaablite sektori toetamine ja soodustamine Hiina valitsuse poolt on konkreetne. Seepärast lükati Hiina valitsuse ja Connect Comi väited tagasi.

35

| (112) | Peale selle väidab Hiina valitsus, et internetivõrgud ja lairibataristu on üldine taristu. Hiina valitsus osutas sellele, et vaekogu oli tõlgendanud „üldist taristut“ juhtumis „EÜ ja teatavad liikmesriigid – suured tsiviilõhusõidukid“ kui taristut, „mis pole tagatud üksnes ühele üksusele või piiratud rühmale üksustele või nende hüvanguks, vaid on kättesaadav kõigile või peaaegu kõigile üksustele“. Samuti väitis Hiina valitsus, et juhtumis „USA – Softwood Lumber IV“ kinnitas apellatsioonikogu, et „ainus sõnaselge erand üldpõhimõttest, et valitsusepoolse „kaupadega“ varustamisega kaasneb rahaline toetus, on see, kui kaubad on „üldise taristu“ vormis“. |
| --- | --- |

(112)

Peale selle väidab Hiina valitsus, et internetivõrgud ja lairibataristu on üldine taristu. Hiina valitsus osutas sellele, et vaekogu oli tõlgendanud „üldist taristut“ juhtumis „EÜ ja teatavad liikmesriigid – suured tsiviilõhusõidukid“ kui taristut, „mis pole tagatud üksnes ühele üksusele või piiratud rühmale üksustele või nende hüvanguks, vaid on kättesaadav kõigile või peaaegu kõigile üksustele“. Samuti väitis Hiina valitsus, et juhtumis „USA – Softwood Lumber IV“ kinnitas apellatsioonikogu, et „ainus sõnaselge erand üldpõhimõttest, et valitsusepoolse „kaupadega“ varustamisega kaasneb rahaline toetus, on see, kui kaubad on „üldise taristu“ vormis“.

| (113) | Sellega seoses juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et „üldise taristu“ tõlgendus, millele Hiina valitsus viitas, on seotud määratlusega, mis käsitleb üldise taristu vormis kaupadega varustamist valitsuse poolt. See tõlgendus pole seotud subsiidiumikava konkreetsuse analüüsiga. Samuti ei käsitle käesolev uurimine valitsusepoolset varustamist optilise kiuga, mis oli Hiina valitsuse väitel „üldine taristu“, vaid hoopis kõiki tasakaalustavaid subsiidiume, mis on antud kiudoptilisi kaableid eksportivatele tootjatele, kes ekspordivad kiudoptilisi kaableid liidu telekommunikatsioonivõrgu operaatoritele. Seepärast leidis komisjon, et see väide on põhjendamatu ja ei oma tähtsust hindamisel, kas Hiina valitsus soodustas kiudoptiliste kaablite sektorit, ning seega lükkas komisjon väite tagasi. |
| --- | --- |

(113)

Sellega seoses juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et „üldise taristu“ tõlgendus, millele Hiina valitsus viitas, on seotud määratlusega, mis käsitleb üldise taristu vormis kaupadega varustamist valitsuse poolt. See tõlgendus pole seotud subsiidiumikava konkreetsuse analüüsiga. Samuti ei käsitle käesolev uurimine valitsusepoolset varustamist optilise kiuga, mis oli Hiina valitsuse väitel „üldine taristu“, vaid hoopis kõiki tasakaalustavaid subsiidiume, mis on antud kiudoptilisi kaableid eksportivatele tootjatele, kes ekspordivad kiudoptilisi kaableid liidu telekommunikatsioonivõrgu operaatoritele. Seepärast leidis komisjon, et see väide on põhjendamatu ja ei oma tähtsust hindamisel, kas Hiina valitsus soodustas kiudoptiliste kaablite sektorit, ning seega lükkas komisjon väite tagasi.

| (114) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Connect Com, et kiudoptilise võrgu laiendamise üldine rahastamine ei kujuta endast konkreetset subsiidiumi kiudoptiliste kaablite jaoks, ning osutas põhjendusele 749, mille kohaselt ei moodusta kiudoptilised kaablid rohkem kui 5 % kiudoptilise võrgu kogumahust. |
| --- | --- |

(114)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Connect Com, et kiudoptilise võrgu laiendamise üldine rahastamine ei kujuta endast konkreetset subsiidiumi kiudoptiliste kaablite jaoks, ning osutas põhjendusele 749, mille kohaselt ei moodusta kiudoptilised kaablid rohkem kui 5 % kiudoptilise võrgu kogumahust.

| (115) | Sellega seoses rõhutas komisjon, et põhjendus 749 on sõnastatud järgmiselt: „uurimise käigus [tehti] kindlaks, et kiudoptilised kaablid moodustavad digivõrkude kasutuselevõtu projektide kogukulust vaid väikese osa – 5G puhul palju vähem kui 5 %.“ Esiteks osutatakse tootmiskuludele, mitte mahule. Teiseks asjaolu, et kiudoptilised kaablid võivad moodustada väikese osa võrgu kasutuselevõtu kogukuludest, ei muuda olematuks asjaolu, et kiudoptilised kaablid on sellise võrgu kasutuselevõtmiseks hädavajalikud tooted. Nagu selgitatud põhjendustes 80 ja 111, on kiudoptilised kaablid sellel tehnoloogial põhinevate viimase põlvkonna kiirete lairibavõrkude lahutamatud komponendid ja seega need võrgud ei toimiks ilma kiudoptiliste kaabliteta. Selle põhikomponendi jaoks antud subsiidiumid on seega oma olemuselt konkreetsed ja kogu kiudoptilise võrgu edukaks toimimiseks hädavajalikud. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(115)

Sellega seoses rõhutas komisjon, et põhjendus 749 on sõnastatud järgmiselt: „uurimise käigus [tehti] kindlaks, et kiudoptilised kaablid moodustavad digivõrkude kasutuselevõtu projektide kogukulust vaid väikese osa – 5G puhul palju vähem kui 5 %.“ Esiteks osutatakse tootmiskuludele, mitte mahule. Teiseks asjaolu, et kiudoptilised kaablid võivad moodustada väikese osa võrgu kasutuselevõtu kogukuludest, ei muuda olematuks asjaolu, et kiudoptilised kaablid on sellise võrgu kasutuselevõtmiseks hädavajalikud tooted. Nagu selgitatud põhjendustes 80 ja 111, on kiudoptilised kaablid sellel tehnoloogial põhinevate viimase põlvkonna kiirete lairibavõrkude lahutamatud komponendid ja seega need võrgud ei toimiks ilma kiudoptiliste kaabliteta. Selle põhikomponendi jaoks antud subsiidiumid on seega oma olemuselt konkreetsed ja kogu kiudoptilise võrgu edukaks toimimiseks hädavajalikud. Seega lükati see väide tagasi.

| (116) | Peale selle viidatakse otsuse „Ajutised meetmed struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses“ (riiginõukogu 2005. aasta otsus nr 40) (edaspidi „otsus nr 40“) III peatükis tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogile, mis koosneb kolme tüüpi sisust, nimelt soodustatavatest projektidest, piiratud projektidest ja lõpetatud projektidest. Otsuse artiklis XVII seisab, et „investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega; investeeringu kogusummas isiklikuks otstarbeks imporditud seadmed, v.a kaubad, mis on hõlmatud rahandusministeeriumi avaldatud dokumendiga „Riigisiseste investeerimisprojektide raames imporditud kaubad, mille suhtes ei kohaldata maksuvabastust“ (muudetud aastal 2000), võib vabastada imporditollimaksust ja impordiga seotud käibemaksust, välja arvatud juhul, kui maksust vabastamata investeerimisprojektide sisu kohta on vastu võetud uued määrused. Teised soodustatavaid tööstusprojekte käsitlevad eelistatud põhimõtted rakendatakse kooskõlas asjakohaste riiklike määrustega“. |
| --- | --- |

(116)

Peale selle viidatakse otsuse „Ajutised meetmed struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses“ (riiginõukogu 2005. aasta otsus nr 40) (edaspidi „otsus nr 40“) III peatükis tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogile, mis koosneb kolme tüüpi sisust, nimelt soodustatavatest projektidest, piiratud projektidest ja lõpetatud projektidest. Otsuse artiklis XVII seisab, et „investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega; investeeringu kogusummas isiklikuks otstarbeks imporditud seadmed, v.a kaubad, mis on hõlmatud rahandusministeeriumi avaldatud dokumendiga „Riigisiseste investeerimisprojektide raames imporditud kaubad, mille suhtes ei kohaldata maksuvabastust“ (muudetud aastal 2000), võib vabastada imporditollimaksust ja impordiga seotud käibemaksust, välja arvatud juhul, kui maksust vabastamata investeerimisprojektide sisu kohta on vastu võetud uued määrused. Teised soodustatavaid tööstusprojekte käsitlevad eelistatud põhimõtted rakendatakse kooskõlas asjakohaste riiklike määrustega“.

| (117) | Sellest tulenevalt nähakse otsuses nr 40, mida tõlgendatakse koostoimes tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogiga, ette teatud projektide erikohtlemine teatud soodustatud tootmisharudes. |
| --- | --- |

(117)

Sellest tulenevalt nähakse otsuses nr 40, mida tõlgendatakse koostoimes tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogiga, ette teatud projektide erikohtlemine teatud soodustatud tootmisharudes.

| (118) | Tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (36) ja tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2019. aasta versioon), (37) mis kiideti heaks Hiina Rahvavabariigi riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. augusti 2019. aasta dekreediga nr 29, mis jõustus 1. jaanuaril 2020, on osas „I kategooria. Soodustamine“ sätestatud:
  “XXVIII.   Infotööstus


  [---]









  13. | Seadmete tootmine lainepikkusjaotusega multipleksimisega kiudoptiliste ülekandesüsteemide jaoks, mille kiirus on 32 lainet või enam; |
| --- | --- | --- |

(118)

Tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (36) ja tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2019. aasta versioon), (37) mis kiideti heaks Hiina Rahvavabariigi riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. augusti 2019. aasta dekreediga nr 29, mis jõustus 1. jaanuaril 2020, on osas „I kategooria. Soodustamine“ sätestatud:

36

37

“XXVIII.   Infotööstus

Infotööstus

[---]

[---]

13.

Seadmete tootmine lainepikkusjaotusega multipleksimisega kiudoptiliste ülekandesüsteemide jaoks, mille kiirus on 32 lainet või enam;

| 14. | Seadmete tootmine digitaalsel sünkroonimisel põhinevate kiudoptiliste sidesüsteemide jaoks, mille kiirus on 10 GB/s või enam; |
| --- | --- |

14.

Seadmete tootmine digitaalsel sünkroonimisel põhinevate kiudoptiliste sidesüsteemide jaoks, mille kiirus on 10 GB/s või enam;

[---]

[---]

| 28. | Uute (dispersioonita) ühemoodiliste kiudude ja optilise kiu eelvormide tootmine“ |
| --- | --- |

28.

Uute (dispersioonita) ühemoodiliste kiudude ja optilise kiu eelvormide tootmine“

| (119) | Seega on tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi infotööstuse jaotises esitatud konkreetsed kiudoptiliste kaablite sektoriga seotud projektid, mis on soodustatud. |
| --- | --- |

(119)

Seega on tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi infotööstuse jaotises esitatud konkreetsed kiudoptiliste kaablite sektoriga seotud projektid, mis on soodustatud.

| (120) | Hiina valitsus väitis, et otsus nr 40 ei ole kohustuslik ega õiguslikult siduv, vaid üksnes juhenddokument. Ühtlasi väitis Hiina valitsus, et otsuse nr 40 artikkel V, milles osutatakse eesmärgile „[t]õhustada lairibasidet hõlmava infotaristu ehitamist“, käsitleb ilmselgelt üksnes taristu täiustamist ja selles pole mainitud kiudoptilisi kaableid. Seega väitis Hiina valitsus, et selle dokumendiga poleks saanud kiudoptiliste kaablite sektorit toetada ega soodustada. |
| --- | --- |

(120)

Hiina valitsus väitis, et otsus nr 40 ei ole kohustuslik ega õiguslikult siduv, vaid üksnes juhenddokument. Ühtlasi väitis Hiina valitsus, et otsuse nr 40 artikkel V, milles osutatakse eesmärgile „[t]õhustada lairibasidet hõlmava infotaristu ehitamist“, käsitleb ilmselgelt üksnes taristu täiustamist ja selles pole mainitud kiudoptilisi kaableid. Seega väitis Hiina valitsus, et selle dokumendiga poleks saanud kiudoptiliste kaablite sektorit toetada ega soodustada.

| (121) | Esiteks ei ole komisjon nõus, et otsusel nr 40 ei ole kohustuslikku mõju. Tõepoolest, otsuses nr 40 sätestatakse ajutised eeskirjad tööstuse struktuurimuudatuste soodustamiseks ning selles viidatakse tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogile, milles on määratletud kolme liiki sisu: nimelt soodustatavad projektid, piiratud projektid ja lõpetatud projektid. Otsuse nr 40 artiklis XVII on sätestatud soodustatud sisu alla kuuluvate investeerimisprojektide käsitlemine kohustuslikul viisil, nt „kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega“, „muud soodustatavate tööstusprojektide eelistatud põhimõtteid tuleb rakendada kooskõlas asjakohaste riiklike eeskirjadega“. Lisaks sätestatakse artiklis XXI, et „dokumendi „Praegu riigi poolt eelisjärjekorras soodustatavad tootmisharud, tooted ja tehnoloogiad (muudetud 2000. aastal)“ alusel rakendatud sooduspoliitikat kohandatakse rakendamiseks kooskõlas tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis soodustatava sisuga“. Seega on otsusel nr 40 sellega seoses kohustuslik mõju. |
| --- | --- |

(121)

Esiteks ei ole komisjon nõus, et otsusel nr 40 ei ole kohustuslikku mõju. Tõepoolest, otsuses nr 40 sätestatakse ajutised eeskirjad tööstuse struktuurimuudatuste soodustamiseks ning selles viidatakse tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogile, milles on määratletud kolme liiki sisu: nimelt soodustatavad projektid, piiratud projektid ja lõpetatud projektid. Otsuse nr 40 artiklis XVII on sätestatud soodustatud sisu alla kuuluvate investeerimisprojektide käsitlemine kohustuslikul viisil, nt „kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega“, „muud soodustatavate tööstusprojektide eelistatud põhimõtteid tuleb rakendada kooskõlas asjakohaste riiklike eeskirjadega“. Lisaks sätestatakse artiklis XXI, et „dokumendi „Praegu riigi poolt eelisjärjekorras soodustatavad tootmisharud, tooted ja tehnoloogiad (muudetud 2000. aastal)“ alusel rakendatud sooduspoliitikat kohandatakse rakendamiseks kooskõlas tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis soodustatava sisuga“. Seega on otsusel nr 40 sellega seoses kohustuslik mõju.

| (122) | Teiseks on otsuse nr 40 II peatüki „Tööstuse struktuurimuudatuste suunad ja prioriteedid“ artiklis V esitatud prioriteet tõhustada „lairibasidet hõlmava infotaristu ehitamist“ ning nagu märgitud põhjenduses 80 ja täpsemalt selgitatud põhjenduses 111, on kiudoptilised kaablid sellise taristu olulised ja hädavajalikud komponendid. Nagu komisjon järeldas põhjenduses 111, soodustab Hiina valitsus lairibataristu ehitamise soodustamise korral ka põhitooteid, mis on sellise taristu ehitamiseks hädavajalikud ja moodustavad selle lahutamatu osa. Peale selle on otsuse nr 40 III peatüki „Tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloog“ artiklis XIV märgitud, et: „soodustatav sisu hõlmab peamiselt põhitehnoloogiaid, -seadmeid ja -tooteid, mis võivad edendada sotsiaalset ja majanduslikku arengut, mis on kasulikud ressursside säästmiseks, keskkonnakaitseks ning tööstuse struktuuri optimeerimiseks ja ajakohastamiseks ning mida tuleb soodustada ja toetada asjakohase poliitika ja meetmetega“. Nagu on juba märgitud põhjenduses 118, on infotööstus ja eelkõige kiudoptiliste kaablite tootmise peamised sisendmaterjalid, nagu ühemoodilised kiud ja optilise kiu eelvormid, ning eelneva etapi tooted, nagu kiudoptilised ülekandesüsteemid ja kiudoptilised sidesüsteemid, loetletud soodustatud sisuna. Samuti on kiudoptilised kaablid põhiseadmed „lairibasidet hõlmava infotaristu“ kasutuselevõtmisel, mida Hiina valitsus soodustab. Eelkirjeldatud sätete koostoimest nähtub seega, et kiudoptilised kaablid on soodustatud tooted, ühest küljest seetõttu, et need on soodustatud taristu hädavajalikud komponendid, ning teisest küljest seetõttu, et Hiina valitsus soodustab ka nende peamisi sisendmaterjale, mis annavad kiudoptilistele kaablitele lisandväärtuse. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(122)

Teiseks on otsuse nr 40 II peatüki „Tööstuse struktuurimuudatuste suunad ja prioriteedid“ artiklis V esitatud prioriteet tõhustada „lairibasidet hõlmava infotaristu ehitamist“ ning nagu märgitud põhjenduses 80 ja täpsemalt selgitatud põhjenduses 111, on kiudoptilised kaablid sellise taristu olulised ja hädavajalikud komponendid. Nagu komisjon järeldas põhjenduses 111, soodustab Hiina valitsus lairibataristu ehitamise soodustamise korral ka põhitooteid, mis on sellise taristu ehitamiseks hädavajalikud ja moodustavad selle lahutamatu osa. Peale selle on otsuse nr 40 III peatüki „Tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloog“ artiklis XIV märgitud, et: „soodustatav sisu hõlmab peamiselt põhitehnoloogiaid, -seadmeid ja -tooteid, mis võivad edendada sotsiaalset ja majanduslikku arengut, mis on kasulikud ressursside säästmiseks, keskkonnakaitseks ning tööstuse struktuuri optimeerimiseks ja ajakohastamiseks ning mida tuleb soodustada ja toetada asjakohase poliitika ja meetmetega“. Nagu on juba märgitud põhjenduses 118, on infotööstus ja eelkõige kiudoptiliste kaablite tootmise peamised sisendmaterjalid, nagu ühemoodilised kiud ja optilise kiu eelvormid, ning eelneva etapi tooted, nagu kiudoptilised ülekandesüsteemid ja kiudoptilised sidesüsteemid, loetletud soodustatud sisuna. Samuti on kiudoptilised kaablid põhiseadmed „lairibasidet hõlmava infotaristu“ kasutuselevõtmisel, mida Hiina valitsus soodustab. Eelkirjeldatud sätete koostoimest nähtub seega, et kiudoptilised kaablid on soodustatud tooted, ühest küljest seetõttu, et need on soodustatud taristu hädavajalikud komponendid, ning teisest küljest seetõttu, et Hiina valitsus soodustab ka nende peamisi sisendmaterjale, mis annavad kiudoptilistele kaablitele lisandväärtuse. Seega lükati see väide tagasi.

| (123) | Kiudoptiliste kaablite sektorit ei toetata üksnes riigi tasandi kavade ja strateegiatega. Provintsi tasandil määrati nn riiklikud kõrgtehnoloogia arenduspiirkonnad. Üks neist on East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond. Nagu sätestatud riiklikke kõrgtehnoloogia arenduspiirkondi käsitleva 13. viisaastakuplaani jaos I.2, on nende piirkondade eesmärk tagada piirkondlik platvorm põhjalike riiklike strateegiate, nagu „Internet+“ ja „Made in China 2025“, rakendamiseks (38). Äriühingud ja ettevõtjad, kes asuvad ühes neist piirkondadest ning viivad ellu vastavate strateegiate kohaldamisalasse kuuluvat äritegevust, saavad kasu sooduskohtlemisest. Nagu nähtub dokumendist „Riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade sooduspoliitika“, (39) antakse kaheks aastaks alates asutamisest üldine tulumaksuvabastus ning ka hiljem jätkub sooduskohtlemine madalama määraga ettevõtte tulumaksu kohaldamisega, eksporditariifidest vabastamisega ja muude maksusoodustuste andmisega. |
| --- | --- |

(123)

Kiudoptiliste kaablite sektorit ei toetata üksnes riigi tasandi kavade ja strateegiatega. Provintsi tasandil määrati nn riiklikud kõrgtehnoloogia arenduspiirkonnad. Üks neist on East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond. Nagu sätestatud riiklikke kõrgtehnoloogia arenduspiirkondi käsitleva 13. viisaastakuplaani jaos I.2, on nende piirkondade eesmärk tagada piirkondlik platvorm põhjalike riiklike strateegiate, nagu „Internet+“ ja „Made in China 2025“, rakendamiseks (38). Äriühingud ja ettevõtjad, kes asuvad ühes neist piirkondadest ning viivad ellu vastavate strateegiate kohaldamisalasse kuuluvat äritegevust, saavad kasu sooduskohtlemisest. Nagu nähtub dokumendist „Riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade sooduspoliitika“, (39) antakse kaheks aastaks alates asutamisest üldine tulumaksuvabastus ning ka hiljem jätkub sooduskohtlemine madalama määraga ettevõtte tulumaksu kohaldamisega, eksporditariifidest vabastamisega ja muude maksusoodustuste andmisega.

38

39

| (124) | Riiklikes kõrgtehnoloogia arenduspiirkondades asuvatele kõrgtehnoloogiliste tootmisharude äriühingutele antavad hüved ei piirdu maksusoodustustega, vaid hõlmavad ka otsest rahalist toetust. Nagu on märgitud viidatud dokumendis riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade sooduspoliitika kohta, on riigi ülesanne „korraldada [---] iga aasta teatavas mahus kapitaalehituse laenude andmine ja investeeringute tegemine ning riik võib emiteerida teatava hulga pikaajalisi võlakirju, et koguda raha ühiskonnalt (40). Nimetatud dokumendis on seda täpsemalt kirjeldatud järgmiselt: „[k]õrgtehnoloogia arenduspiirkondade jaoks antava Hiina valitsuse rahalise toetuse eesmärk on eelkõige anda riiklikele arenduspiirkondadele stardikapitali ning rakendada teatavaid riigi tasandil kavandatud projekte seoses arenduspiirkondade ettevõtetega. Enamikus Hiina arenduspiirkondades toetab kohalik omavalitsus arenduspiirkonda eelkõige maa rentimisega madalate hindadega“. |
| --- | --- |

(124)

Riiklikes kõrgtehnoloogia arenduspiirkondades asuvatele kõrgtehnoloogiliste tootmisharude äriühingutele antavad hüved ei piirdu maksusoodustustega, vaid hõlmavad ka otsest rahalist toetust. Nagu on märgitud viidatud dokumendis riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade sooduspoliitika kohta, on riigi ülesanne „korraldada [---] iga aasta teatavas mahus kapitaalehituse laenude andmine ja investeeringute tegemine ning riik võib emiteerida teatava hulga pikaajalisi võlakirju, et koguda raha ühiskonnalt (40). Nimetatud dokumendis on seda täpsemalt kirjeldatud järgmiselt: „[k]õrgtehnoloogia arenduspiirkondade jaoks antava Hiina valitsuse rahalise toetuse eesmärk on eelkõige anda riiklikele arenduspiirkondadele stardikapitali ning rakendada teatavaid riigi tasandil kavandatud projekte seoses arenduspiirkondade ettevõtetega. Enamikus Hiina arenduspiirkondades toetab kohalik omavalitsus arenduspiirkonda eelkõige maa rentimisega madalate hindadega“.

40

| (125) | Samuti on dokumendis „Riiklike arenduspiirkondade sooduspoliitika“ osutatud riigi toetatavate oluliste kõrgtehnoloogiavaldkondade 2016. aasta kataloogile, milles on loetletud olulised toetatavad kõrgtehnoloogiavaldkonnad. Selle kataloogi I jaotise „Elektrooniline teave“ punktis 4 on selgelt mainitud „sidetehnoloogiat“, „optilist ülekandevõrku“ ja „optilise ülekandesüsteemi tehnoloogiat“ kui riigi toetatavaid kõrgtehnoloogiavaldkondi, mis hõlmavad kiudoptilisi kaableid. Üks valimisse kaasatud kiudoptilisi kaableid eksportivatest tootjatest asub Wuhani provintsis ja enamik kontserni kuuluvatest äriühingutest asub East Lake’i uues tehnoloogiatööstuse arenduspiirkonnas. Seetõttu saavad need äriühingud kasu sooduskohtlemisest, mida pakutakse riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade kava alusel. |
| --- | --- |

(125)

Samuti on dokumendis „Riiklike arenduspiirkondade sooduspoliitika“ osutatud riigi toetatavate oluliste kõrgtehnoloogiavaldkondade 2016. aasta kataloogile, milles on loetletud olulised toetatavad kõrgtehnoloogiavaldkonnad. Selle kataloogi I jaotise „Elektrooniline teave“ punktis 4 on selgelt mainitud „sidetehnoloogiat“, „optilist ülekandevõrku“ ja „optilise ülekandesüsteemi tehnoloogiat“ kui riigi toetatavaid kõrgtehnoloogiavaldkondi, mis hõlmavad kiudoptilisi kaableid. Üks valimisse kaasatud kiudoptilisi kaableid eksportivatest tootjatest asub Wuhani provintsis ja enamik kontserni kuuluvatest äriühingutest asub East Lake’i uues tehnoloogiatööstuse arenduspiirkonnas. Seetõttu saavad need äriühingud kasu sooduskohtlemisest, mida pakutakse riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade kava alusel.

| (126) | Wuhanis asuv East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond, mis on üks Hiina valitsuse toetatavatest spetsiaalsetest tööstuse arendamise piirkondadest, oli tähtis kiudoptiliste kaablite tootmise baas. See oli üks Riiginõukogult heakskiidu saanud riiklikke kõrgtehnoloogia arenduspiirkondi ning ühtlasi omamaine innovatsioonipiirkond, millest kujunes HRV esimene optoelektroonika tööstuse keskus (nimetatakse ka Hiina Optics Valleyks). Selles piirkonnas tegutsevad kiudoptiliste kaablite tootjad on saanud kasu mitmesugustest soodustustest ja riigi toest. |
| --- | --- |

(126)

Wuhanis asuv East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond, mis on üks Hiina valitsuse toetatavatest spetsiaalsetest tööstuse arendamise piirkondadest, oli tähtis kiudoptiliste kaablite tootmise baas. See oli üks Riiginõukogult heakskiidu saanud riiklikke kõrgtehnoloogia arenduspiirkondi ning ühtlasi omamaine innovatsioonipiirkond, millest kujunes HRV esimene optoelektroonika tööstuse keskus (nimetatakse ka Hiina Optics Valleyks). Selles piirkonnas tegutsevad kiudoptiliste kaablite tootjad on saanud kasu mitmesugustest soodustustest ja riigi toest.

| (127) | Kiudoptiliste kaablite tootmiseks vajamineva sisendi kohta selgitas komisjon välja, et kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatava keemiliselt saadud sünteetilise kiu aramiidi liigitab Hiina valitsus „Strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude oluliste toodete ja teenuste suuniskataloogis“ olulise tähtsusega toodete hulka (41). Niisugune liigitus on aramiidi kui tooraine seadnud Hiina valitsuse mitmesugustes poliitikadokumentides keskmesse. |
| --- | --- |

(127)

Kiudoptiliste kaablite tootmiseks vajamineva sisendi kohta selgitas komisjon välja, et kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatava keemiliselt saadud sünteetilise kiu aramiidi liigitab Hiina valitsus „Strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude oluliste toodete ja teenuste suuniskataloogis“ olulise tähtsusega toodete hulka (41). Niisugune liigitus on aramiidi kui tooraine seadnud Hiina valitsuse mitmesugustes poliitikadokumentides keskmesse.

41

| (128) | Laias laastus on keemiliste kiudude valdkond riigi reguleerida ning selle suhtes kohaldatakse turujuhtimise poliitikat mitte üksnes keskvalitsuse tasandil, vaid ka vastavalt sellest madalama tasandi planeerimisdokumentidele, nagu „Zhejiangi provintsi tegevuskava traditsioonilise töötleva tööstuse põhjalikuks ümberkujundamiseks ja uuendamiseks“, mille kohaselt keemilised kiud moodustavad ühe kümnest põhilisest tootmisharust, mille puhul rakendatakse spetsiifilist poliitika juhtimist, (42) ning nagu Jiangsu provintsi keemiatööstuse arendamise 13. viisaastakuplaan (2016–2020). Selle plaani neis sätteis, milles on käsitletud uusi keemilisi materjale, on fookus seatud eelkõige suure lisandväärtusega järelrakenduste arendamise ja tööstusliku tootmise toetamisele, näiteks puudutab see kõrgtehnoloogilisi kiude, mis hõlmavad ka kiudoptiliste kaablite toomiseks kasutatavaid kiude. |
| --- | --- |

(128)

Laias laastus on keemiliste kiudude valdkond riigi reguleerida ning selle suhtes kohaldatakse turujuhtimise poliitikat mitte üksnes keskvalitsuse tasandil, vaid ka vastavalt sellest madalama tasandi planeerimisdokumentidele, nagu „Zhejiangi provintsi tegevuskava traditsioonilise töötleva tööstuse põhjalikuks ümberkujundamiseks ja uuendamiseks“, mille kohaselt keemilised kiud moodustavad ühe kümnest põhilisest tootmisharust, mille puhul rakendatakse spetsiifilist poliitika juhtimist, (42) ning nagu Jiangsu provintsi keemiatööstuse arendamise 13. viisaastakuplaan (2016–2020). Selle plaani neis sätteis, milles on käsitletud uusi keemilisi materjale, on fookus seatud eelkõige suure lisandväärtusega järelrakenduste arendamise ja tööstusliku tootmise toetamisele, näiteks puudutab see kõrgtehnoloogilisi kiude, mis hõlmavad ka kiudoptiliste kaablite toomiseks kasutatavaid kiude.

42

| (129) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et mitmesugustes komisjoni viidatud dokumentides, nagu nelja olulise valdkonna kataloog, riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2016. aasta strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete ja teenuste kataloog ning tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloog, ei mainita kiudoptilisi kaableid, vaid viidatakse pigem sisendmaterjalidele. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei teinud edasi- ega tagasiandmise analüüsi tõendamaks, et eelnevate või järgnevate toomisharude saadud väidetavad subsiidiumid on antud edasi kiudoptiliste kaablite sektorile. |
| --- | --- |

(129)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et mitmesugustes komisjoni viidatud dokumentides, nagu nelja olulise valdkonna kataloog, riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2016. aasta strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete ja teenuste kataloog ning tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloog, ei mainita kiudoptilisi kaableid, vaid viidatakse pigem sisendmaterjalidele. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei teinud edasi- ega tagasiandmise analüüsi tõendamaks, et eelnevate või järgnevate toomisharude saadud väidetavad subsiidiumid on antud edasi kiudoptiliste kaablite sektorile.

| (130) | Seoses eelnevate tootmisharudega märkis komisjon, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad olid vertikaalselt integreeritud ja seetõttu loeti nendega seotud tarnijate saadud subsiidiumid edasiantuks kiudoptilisi kaableid eksportivatele tootjatele. Isegi kui eeldada, et dokumendid, mille kohta Hiina valitsus mainis, et need käsitlevad kiudoptiliste kaablite sisendmaterjale, ei käsitle vähemalt kaudselt või vaikimisi ka kiudoptilisi kaableid, quod non, on need igal juhul asjakohased koos Hiina valitsuse kõigi muude sooduspoliitika meetmete ja dokumentidega, mida on käesolevas jaos käsitletud. Kõik käesolevas jaos mainitud dokumendid käsitlevad kas kiudoptilisi võrke, milles kiudoptilised kaablid on oluline komponent, või kiudoptiliste kaablite peamisi sisendeid, näidates seega, kuidas soodustatakse kiudoptiliste kaablite sektorit tervikuna alates vaatlusaluse toote tootmisahela eelmisest etapist kuni järgmise etapi toodanguni. Need dokumendid on asjakohased ka seepärast, et need näitavad erinevate subsiidiumikavade konkreetsust. Edasiandmise analüüsi on vaja üksnes subsiidiumide puhul, mida on tegelikult antud piisavast väiksema tasu eest tarnitud tooraine jaoks, mida eksportivad tootjad kasutavad vaatlusaluse toote tootmiseks, ning ainult juhul, kui nende sisendmaterjalide müüja ja ostja ei ole omavahel seotud. Nagu on selgitatud allpool punktis 3.8.2, ei ole käesolevas uurimises tasakaalustatud toorainet, mida sõltumatud tarnijad on tarninud piisavast väiksema tasu eest. Lisaks, nagu on märgitud käesolevas põhjenduses eespool, on koostööd tegevad eksportivad tootjad peamiselt integreeritud. |
| --- | --- |

(130)

Seoses eelnevate tootmisharudega märkis komisjon, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad olid vertikaalselt integreeritud ja seetõttu loeti nendega seotud tarnijate saadud subsiidiumid edasiantuks kiudoptilisi kaableid eksportivatele tootjatele. Isegi kui eeldada, et dokumendid, mille kohta Hiina valitsus mainis, et need käsitlevad kiudoptiliste kaablite sisendmaterjale, ei käsitle vähemalt kaudselt või vaikimisi ka kiudoptilisi kaableid, quod non, on need igal juhul asjakohased koos Hiina valitsuse kõigi muude sooduspoliitika meetmete ja dokumentidega, mida on käesolevas jaos käsitletud. Kõik käesolevas jaos mainitud dokumendid käsitlevad kas kiudoptilisi võrke, milles kiudoptilised kaablid on oluline komponent, või kiudoptiliste kaablite peamisi sisendeid, näidates seega, kuidas soodustatakse kiudoptiliste kaablite sektorit tervikuna alates vaatlusaluse toote tootmisahela eelmisest etapist kuni järgmise etapi toodanguni. Need dokumendid on asjakohased ka seepärast, et need näitavad erinevate subsiidiumikavade konkreetsust. Edasiandmise analüüsi on vaja üksnes subsiidiumide puhul, mida on tegelikult antud piisavast väiksema tasu eest tarnitud tooraine jaoks, mida eksportivad tootjad kasutavad vaatlusaluse toote tootmiseks, ning ainult juhul, kui nende sisendmaterjalide müüja ja ostja ei ole omavahel seotud. Nagu on selgitatud allpool punktis 3.8.2, ei ole käesolevas uurimises tasakaalustatud toorainet, mida sõltumatud tarnijad on tarninud piisavast väiksema tasu eest. Lisaks, nagu on märgitud käesolevas põhjenduses eespool, on koostööd tegevad eksportivad tootjad peamiselt integreeritud.

quod non

| (131) | Eelmainitud kavasid ja programme arvesse võttes peetakse kiudoptiliste kaablite sektorit seega peamiseks ja strateegiliseks tootmisharuks, mille aktiivne arendamine on Hiina valitsuse poliitiline eesmärk. Kiudoptilised kaablid tõusevad esile kui HRV jaoks ülimalt tähtsad tooted, mida vajatakse võrkude ja taristu rajamiseks, et nende kaudu teenindada kõiki ühenduvuse ja digitaalpoliitika valdkondi, mille on välja kujundanud ja mille üle teeb järelevalvet riik. Käesolevas jaos osutatud poliitikadokumentide põhjal järeldas komisjon, et Hiina valitsus sekkub kiudoptiliste kaablite sektorisse asjaomase poliitika rakendamiseks ning segab kiudoptiliste kaablite sektoris vabaturujõudude toimimist, eelkõige soodustades ja toetades sektorit mitmesuguste meetmetega. |
| --- | --- |

(131)

Eelmainitud kavasid ja programme arvesse võttes peetakse kiudoptiliste kaablite sektorit seega peamiseks ja strateegiliseks tootmisharuks, mille aktiivne arendamine on Hiina valitsuse poliitiline eesmärk. Kiudoptilised kaablid tõusevad esile kui HRV jaoks ülimalt tähtsad tooted, mida vajatakse võrkude ja taristu rajamiseks, et nende kaudu teenindada kõiki ühenduvuse ja digitaalpoliitika valdkondi, mille on välja kujundanud ja mille üle teeb järelevalvet riik. Käesolevas jaos osutatud poliitikadokumentide põhjal järeldas komisjon, et Hiina valitsus sekkub kiudoptiliste kaablite sektorisse asjaomase poliitika rakendamiseks ning segab kiudoptiliste kaablite sektoris vabaturujõudude toimimist, eelkõige soodustades ja toetades sektorit mitmesuguste meetmetega.

3.2.   Osaline koostööst keeldumine ja kättesaadavate faktide kasutamine

Osaline koostööst keeldumine ja kättesaadavate faktide kasutamine

| (132) | Pärast lõplikku avalikustamist tegi Hiina valitsus mõned üldised märkused komisjoni otsuse kohta kohaldada alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid sooduslaenude, ekspordikrediidikindlustuse ja sisendmaterjalide suhtes. |
| --- | --- |

(132)

Pärast lõplikku avalikustamist tegi Hiina valitsus mõned üldised märkused komisjoni otsuse kohta kohaldada alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid sooduslaenude, ekspordikrediidikindlustuse ja sisendmaterjalide suhtes.

| (133) | Hiina valitsus väitis, et kõik komisjoni teabetaotlused, millele Hiina valitsus ei saanud vastata, olid ebamõistlikud, kuna neis taotlustes eeldati niisuguste õiguslike volituste olemasolu, mis Hiina valitsusel puudusid. |
| --- | --- |

(133)

Hiina valitsus väitis, et kõik komisjoni teabetaotlused, millele Hiina valitsus ei saanud vastata, olid ebamõistlikud, kuna neis taotlustes eeldati niisuguste õiguslike volituste olemasolu, mis Hiina valitsusel puudusid.

| (134) | Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei hinnanud talle esitatud fakte nõuetekohaselt ega selgitanud korralikult, miks kättesaadavad faktid asendasid mõistlikult mistahes vajalikku puuduvat teavet. |
| --- | --- |

(134)

Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei hinnanud talle esitatud fakte nõuetekohaselt ega selgitanud korralikult, miks kättesaadavad faktid asendasid mõistlikult mistahes vajalikku puuduvat teavet.

| (135) | Nagu on märgitud põhjendustes 146, 160 ja 168, oli komisjon seisukohal, et Hiina valitsusel oli õiguslik volitus saada taotletud teavet nende ettevõtete aktsionärina või nende eest vastutava asutusena, kelle kohta komisjon teavet taotles. Komisjon selgitas Hiina valitsusele saadetud teates, mida on korratud allpool punktides 3.2.1–3.2.3, miks ta pidi tuginema kättesaadavatele faktidele. Komisjon pidas avalikult kättesaadavat teavet mõistlikuks asenduseks teabele, mida Hiina valitsus ei esitanud. Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi. |
| --- | --- |

(135)

Nagu on märgitud põhjendustes 146, 160 ja 168, oli komisjon seisukohal, et Hiina valitsusel oli õiguslik volitus saada taotletud teavet nende ettevõtete aktsionärina või nende eest vastutava asutusena, kelle kohta komisjon teavet taotles. Komisjon selgitas Hiina valitsusele saadetud teates, mida on korratud allpool punktides 3.2.1–3.2.3, miks ta pidi tuginema kättesaadavatele faktidele. Komisjon pidas avalikult kättesaadavat teavet mõistlikuks asenduseks teabele, mida Hiina valitsus ei esitanud. Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi.

3.2.1.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine sooduslaenude suhtes

Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine sooduslaenude suhtes

| (136) | Paindlikuma halduskorralduse huvides palus komisjon Hiina valitsusel edastada eriküsimustikud kõigile finantsasutustele, kes andsid valimisse kuuluvatele äriühingutele laene või ekspordikrediiti. |
| --- | --- |

(136)

Paindlikuma halduskorralduse huvides palus komisjon Hiina valitsusel edastada eriküsimustikud kõigile finantsasutustele, kes andsid valimisse kuuluvatele äriühingutele laene või ekspordikrediiti.

| (137) | Alguses saadi vastus ainult EXIM-pangalt. Hiina valitsus ei vastanud komisjoni taotlusele esitada küsimustiku vastused, mis olid saadud kõikidelt finantsasutustelt, kes andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediidi. Komisjon kordas seepärast puudustele viitavas kirjas oma taotlust eesmärgiga suurendada võimalusi kaasata uurimisse finantsasutusi, kes annaksid vajalikku teavet, et komisjon saaks teha järeldusi väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatuse kohta. |
| --- | --- |

(137)

Alguses saadi vastus ainult EXIM-pangalt. Hiina valitsus ei vastanud komisjoni taotlusele esitada küsimustiku vastused, mis olid saadud kõikidelt finantsasutustelt, kes andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediidi. Komisjon kordas seepärast puudustele viitavas kirjas oma taotlust eesmärgiga suurendada võimalusi kaasata uurimisse finantsasutusi, kes annaksid vajalikku teavet, et komisjon saaks teha järeldusi väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatuse kohta.

| (138) | Pärast puudustele viitava kirja saamist märkis Hiina valitsus, et laene andnud finantsasutuste vastused küsimustikule ei olnud uurimise seisukohast asjakohased, sest ühtegi laenu ega ekspordikrediiti ei antud vastavalt valitsuse kavadele ja projektidele, nagu on väidetud kaebuses ja küsimustikus. |
| --- | --- |

(138)

Pärast puudustele viitava kirja saamist märkis Hiina valitsus, et laene andnud finantsasutuste vastused küsimustikule ei olnud uurimise seisukohast asjakohased, sest ühtegi laenu ega ekspordikrediiti ei antud vastavalt valitsuse kavadele ja projektidele, nagu on väidetud kaebuses ja küsimustikus.

| (139) | Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Esiteks leiab komisjon, et riigi omanduses olevatelt üksustelt taotletav teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik. Lisaks on Hiina valitsusel vajalikud volitused, et suhelda finantsasutustega, isegi kui need ei ole riigi osalusega, sest need kõik kuuluvad Hiina pangandusjärelevalveameti pädevusse. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Esiteks leiab komisjon, et riigi omanduses olevatelt üksustelt taotletav teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik. Lisaks on Hiina valitsusel vajalikud volitused, et suhelda finantsasutustega, isegi kui need ei ole riigi osalusega, sest need kõik kuuluvad Hiina pangandusjärelevalveameti pädevusse.

| (140) | Lõpuks sai komisjon organisatsioonilise struktuuri, juhtimise ja omanike kohta teavet üksnes ühelt riigi omanduses olevalt pangalt, kuid mitte üheltki muult finantsasutuselt, kes olid andnud laene valimisse kaasatud äriühingutele. Lisaks ei saanud komisjon kontrollitavat äriühingupõhist teavet üheltki pangalt peale EXIM-panga. |
| --- | --- |

(140)

Lõpuks sai komisjon organisatsioonilise struktuuri, juhtimise ja omanike kohta teavet üksnes ühelt riigi omanduses olevalt pangalt, kuid mitte üheltki muult finantsasutuselt, kes olid andnud laene valimisse kaasatud äriühingutele. Lisaks ei saanud komisjon kontrollitavat äriühingupõhist teavet üheltki pangalt peale EXIM-panga.

| (141) | Pealegi, ehkki EXIM-pank andis mõningaid üldiseid selgitusi oma laenude heakskiitmise ja riskijuhtimise süsteemide toimimise kohta, ei andnud ta täpsemat teavet valimisse kaasatud äriühingutele antud laenude hindamise kohta. Ta väitis, et tal ei ole võimalik neid dokumente avalikustada, sest neid peeti siseteabeks ja konfidentsiaalseks äriteabeks. |
| --- | --- |

(141)

Pealegi, ehkki EXIM-pank andis mõningaid üldiseid selgitusi oma laenude heakskiitmise ja riskijuhtimise süsteemide toimimise kohta, ei andnud ta täpsemat teavet valimisse kaasatud äriühingutele antud laenude hindamise kohta. Ta väitis, et tal ei ole võimalik neid dokumente avalikustada, sest neid peeti siseteabeks ja konfidentsiaalseks äriteabeks.

| (142) | Seetõttu palus komisjon valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidel anda luba juurdepääsuks äriühingupõhisele teabele, mis on olemas kõigil, nii riigi- kui ka eraomandis pankadel, kellelt äriühingud on laene saanud. Ehkki valimisse kaasatud äriühingud andsid oma nõusoleku tagada juurdepääs neid käsitlevatele pangaandmetele, keeldus osaliselt koostööd teinud pank nõutud üksikasjalikku teavet andmast. |
| --- | --- |

(142)

Seetõttu palus komisjon valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidel anda luba juurdepääsuks äriühingupõhisele teabele, mis on olemas kõigil, nii riigi- kui ka eraomandis pankadel, kellelt äriühingud on laene saanud. Ehkki valimisse kaasatud äriühingud andsid oma nõusoleku tagada juurdepääs neid käsitlevatele pangaandmetele, keeldus osaliselt koostööd teinud pank nõutud üksikasjalikku teavet andmast.

| (143) | Kuna komisjon pole saanud teavet seoses enamiku pankadega, kes andsid laene valimisse kaasatud äriühingutele, leidis ta, et ta ei ole saanud tähtsat teavet, mis on uurimise selle aspekti puhul asjakohane. |
| --- | --- |

(143)

Kuna komisjon pole saanud teavet seoses enamiku pankadega, kes andsid laene valimisse kaasatud äriühingutele, leidis ta, et ta ei ole saanud tähtsat teavet, mis on uurimise selle aspekti puhul asjakohane.

| (144) | Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta võib olla sunnitud kasutama kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida sooduslaenude kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust. |
| --- | --- |

(144)

Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta võib olla sunnitud kasutama kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida sooduslaenude kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

| (145) | Komisjoni kirjale saadetud vastuses ei olnud Hiina valitsus alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamisega nõus. Ta väitis, et Hiina valitsus ei ole kohustatud taotletud teavet esitama ja et taotletud teave ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(145)

Komisjoni kirjale saadetud vastuses ei olnud Hiina valitsus alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamisega nõus. Ta väitis, et Hiina valitsus ei ole kohustatud taotletud teavet esitama ja et taotletud teave ei ole vajalik.

| (146) | Komisjon jäi oma seisukoha juurde, et Hiina valitsus peab reguleeriva asutusena vastama konkreetsetele küsimustele, mis esitati finantsasutustele, kes andsid valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele rahalisi vahendeid. Nagu oli märgitud komisjoni kirjas, on riigi omanduses olevatelt üksustelt taotletav teave Hiina valitsusele kättesaadav kõigi üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik, ning Hiina valitsusel on vajalikud volitused suhelda finantsasutustega isegi siis, kui nad ei ole riigi osalusega, sest nad kõik kuuluvad Hiina pangandusjärelevalveasutuse pädevusse. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon jäi oma seisukoha juurde, et Hiina valitsus peab reguleeriva asutusena vastama konkreetsetele küsimustele, mis esitati finantsasutustele, kes andsid valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele rahalisi vahendeid. Nagu oli märgitud komisjoni kirjas, on riigi omanduses olevatelt üksustelt taotletav teave Hiina valitsusele kättesaadav kõigi üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik, ning Hiina valitsusel on vajalikud volitused suhelda finantsasutustega isegi siis, kui nad ei ole riigi osalusega, sest nad kõik kuuluvad Hiina pangandusjärelevalveasutuse pädevusse.

| (147) | Lisaks pidas komisjon taotletud teavet äärmiselt tähtsaks, et hinnata Hiina valitsuse kontrolli finantsasutuste tegevuse üle seoses laenupoliitika ja riskide hindamisega, kui finantsasutused andsid laene kiudoptiliste kaablite sektorile. |
| --- | --- |

(147)

Lisaks pidas komisjon taotletud teavet äärmiselt tähtsaks, et hinnata Hiina valitsuse kontrolli finantsasutuste tegevuse üle seoses laenupoliitika ja riskide hindamisega, kui finantsasutused andsid laene kiudoptiliste kaablite sektorile.

| (148) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjoni teave valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediiti andnud finantsasutustelt saadud teabe kohta ei olnud komisjoni analüüsi lõpuleviimiseks vajalik ega isegi asjakohane, sest ühtegi kõnealust laenu ei antud valitsuse kavade ega muude Hiina valitsuse dokumentide alusel. |
| --- | --- |

(148)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjoni teave valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediiti andnud finantsasutustelt saadud teabe kohta ei olnud komisjoni analüüsi lõpuleviimiseks vajalik ega isegi asjakohane, sest ühtegi kõnealust laenu ei antud valitsuse kavade ega muude Hiina valitsuse dokumentide alusel.

| (149) | Puuduv teave puudutas kahte aspekti. Esiteks vajas komisjon teavet koostööst keeldunud pankade omandiõiguse ja juhtimisstruktuuri kohta, et teha kindlaks, kas need pangad on avalik-õiguslikud asutused või mitte. Teiseks oli vajalik äriühingupõhine teave osaliselt koostööd tegevalt EXIM-pangalt, nt pangasisene laenude heakskiitmise protsess ja panga krediidikõlblikkuse hindamine valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele antud laenude puhul, et teha kindlaks, kas neile tootjatele anti soodusintressimääraga laene. Selliseid sisedokumente oleks saanud esitada ainult pangad ja Hiina valitsus, sest valimisse kaasatud eksportivatel tootjatel ei oleks olnud neile juurdepääsu. |
| --- | --- |

(149)

Puuduv teave puudutas kahte aspekti. Esiteks vajas komisjon teavet koostööst keeldunud pankade omandiõiguse ja juhtimisstruktuuri kohta, et teha kindlaks, kas need pangad on avalik-õiguslikud asutused või mitte. Teiseks oli vajalik äriühingupõhine teave osaliselt koostööd tegevalt EXIM-pangalt, nt pangasisene laenude heakskiitmise protsess ja panga krediidikõlblikkuse hindamine valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele antud laenude puhul, et teha kindlaks, kas neile tootjatele anti soodusintressimääraga laene. Selliseid sisedokumente oleks saanud esitada ainult pangad ja Hiina valitsus, sest valimisse kaasatud eksportivatel tootjatel ei oleks olnud neile juurdepääsu.

| (150) | Hiina valitsus väitis ka, et taotletud teave ei olnud talle kättesaadav. Ta väitis, et taotletud teabe saamine oli õiguslikult võimatu, sest Hiina õiguse kohaselt ei ole Hiina valitsusel alust sundida finantsasutusi sellist konfidentsiaalset teavet avaldama. Seda teavet nõudes tekitas komisjon Hiina valitsusele ebamõistliku koormuse. |
| --- | --- |

(150)

Hiina valitsus väitis ka, et taotletud teave ei olnud talle kättesaadav. Ta väitis, et taotletud teabe saamine oli õiguslikult võimatu, sest Hiina õiguse kohaselt ei ole Hiina valitsusel alust sundida finantsasutusi sellist konfidentsiaalset teavet avaldama. Seda teavet nõudes tekitas komisjon Hiina valitsusele ebamõistliku koormuse.

| (151) | Komisjon märkis, et iga konkreetse panga laenutehingute jaoks küsiti iga äriühingu käest eraldi nõusolek. Komisjon leidis, et selline konkreetne nõusolek peaks olema piisav, et anda juurdepääs valimisse kaasatud äriühingutega seotud andmetele. Lisaks esitas osaliselt koostööd tegev pank ülevaate äriühingute tagasimaksmata laenudest, näidates sellega, et talle ei ole konkreetsete tehingute kohta käiva teabe kui sellise esitamise suhtes kehtestatud mingeid piiranguid. Ükski pankadest ei esitanud aga teavet seoses nende endi sisehinnanguga tehtud tehingute kohta. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon märkis, et iga konkreetse panga laenutehingute jaoks küsiti iga äriühingu käest eraldi nõusolek. Komisjon leidis, et selline konkreetne nõusolek peaks olema piisav, et anda juurdepääs valimisse kaasatud äriühingutega seotud andmetele. Lisaks esitas osaliselt koostööd tegev pank ülevaate äriühingute tagasimaksmata laenudest, näidates sellega, et talle ei ole konkreetsete tehingute kohta käiva teabe kui sellise esitamise suhtes kehtestatud mingeid piiranguid. Ükski pankadest ei esitanud aga teavet seoses nende endi sisehinnanguga tehtud tehingute kohta.

| (152) | Komisjon ei leidnud, et ta oli tekitanud sooduslaene käsitleva teabe taotlemisega Hiina valitsusele ebamõistliku koormuse. Komisjon oli algusest saadik piirdunud oma uurimisel nende finantsasutustega, kes olid andnud laene valimisse kaasatud äriühingutele. Komisjon tuvastas need finantsasutused ja esitas Hiina valitsusele küsimustike edastamise taotluse koos Hiina valitsusele täitmiseks mõeldud küsimustikuga uurimise varases etapis. See jättis Hiina valitsusele väga palju aega komisjoni taotlusele vastamiseks. Seetõttu leidis komisjon, et ta oli teinud kõik endast oleneva, et hõlbustada Hiina valitsusele esitatud taotluse rahuldamist. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon ei leidnud, et ta oli tekitanud sooduslaene käsitleva teabe taotlemisega Hiina valitsusele ebamõistliku koormuse. Komisjon oli algusest saadik piirdunud oma uurimisel nende finantsasutustega, kes olid andnud laene valimisse kaasatud äriühingutele. Komisjon tuvastas need finantsasutused ja esitas Hiina valitsusele küsimustike edastamise taotluse koos Hiina valitsusele täitmiseks mõeldud küsimustikuga uurimise varases etapis. See jättis Hiina valitsusele väga palju aega komisjoni taotlusele vastamiseks. Seetõttu leidis komisjon, et ta oli teinud kõik endast oleneva, et hõlbustada Hiina valitsusele esitatud taotluse rahuldamist.

| (153) | Komisjon jäi seega kindlaks väitele, et ta pidi sooduslaenude kaudu antud väidetavate subsiidiumide olemasolu ja ulatuse uurimisel osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon jäi seega kindlaks väitele, et ta pidi sooduslaenude kaudu antud väidetavate subsiidiumide olemasolu ja ulatuse uurimisel osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele.

| (154) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et komisjon ei saanud Hiina valitsuselt olulist teavet sooduslaenude kohta, mistõttu arvutatud subsiidiumimarginaalid tõenäoliselt näitavad väiksemat kasu kui see, mida eksportivad tootjad sooduslaenudest tegelikult said. |
| --- | --- |

(154)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et komisjon ei saanud Hiina valitsuselt olulist teavet sooduslaenude kohta, mistõttu arvutatud subsiidiumimarginaalid tõenäoliselt näitavad väiksemat kasu kui see, mida eksportivad tootjad sooduslaenudest tegelikult said.

| (155) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad tegid uurimises koostööd ja andsid üksikasjalikku teavet pankadelt saadud laenude kohta. Kuna kasu arvutati selle teabe ja viiteintressimäära erinevuse põhjal, leiti, et subsiidiumimarginaal kajastab valimisse kaasatud eksportivate tootjate saadud tegelikku kasu. Seega tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(155)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad tegid uurimises koostööd ja andsid üksikasjalikku teavet pankadelt saadud laenude kohta. Kuna kasu arvutati selle teabe ja viiteintressimäära erinevuse põhjal, leiti, et subsiidiumimarginaal kajastab valimisse kaasatud eksportivate tootjate saadud tegelikku kasu. Seega tuli väide tagasi lükata.

3.2.2.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine ekspordikrediidikindlustuse suhtes

Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine ekspordikrediidikindlustuse suhtes

| (156) | Paindlikuma halduskorralduse huvides palus komisjon Hiina valitsusel edastada eriküsimustik Sinosure’ile. |
| --- | --- |

(156)

Paindlikuma halduskorralduse huvides palus komisjon Hiina valitsusel edastada eriküsimustik Sinosure’ile.

| (157) | Oma algses vastuses küsimustikule väitis Hiina valitsus, et Sinosure ei andnud subsiidiume kiudoptiliste kaablite sektorile, ning leidis, et Sinosure’i jaoks mõeldud eriküsimustik ei ole asjakohane. Hiina valitsus esitas ainult Sinosure’i aastaaruande. |
| --- | --- |

(157)

Oma algses vastuses küsimustikule väitis Hiina valitsus, et Sinosure ei andnud subsiidiume kiudoptiliste kaablite sektorile, ning leidis, et Sinosure’i jaoks mõeldud eriküsimustik ei ole asjakohane. Hiina valitsus esitas ainult Sinosure’i aastaaruande.

| (158) | Pärast puudustele viitava kirja saamist kordas Hiina valitsus oma seisukohta, et Sinosure ei andnud subsiidiume konkreetselt valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ega kiudoptiliste kaablite sektorile, kuid ta esitas osalise vastuse eriküsimustikule. Hiina valitsus ega Sinosure ei esitanud siiski ühtegi nõutud tõendavat dokumenti seoses Sinosure’i üldjuhtimisega, näiteks tema põhikirja, ega esitanud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele antud ekspordikrediitide täielikku ja õiget loetelu. Samuti ei esitanud Hiina valitsus ega Sinosure ka konkreetset teavet kiudoptiliste kaablite sektorile antud ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud Sinosure’i ekspordikrediidikindlustuse valdkonna kasumlikkusega. |
| --- | --- |

(158)

Pärast puudustele viitava kirja saamist kordas Hiina valitsus oma seisukohta, et Sinosure ei andnud subsiidiume konkreetselt valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ega kiudoptiliste kaablite sektorile, kuid ta esitas osalise vastuse eriküsimustikule. Hiina valitsus ega Sinosure ei esitanud siiski ühtegi nõutud tõendavat dokumenti seoses Sinosure’i üldjuhtimisega, näiteks tema põhikirja, ega esitanud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele antud ekspordikrediitide täielikku ja õiget loetelu. Samuti ei esitanud Hiina valitsus ega Sinosure ka konkreetset teavet kiudoptiliste kaablite sektorile antud ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud Sinosure’i ekspordikrediidikindlustuse valdkonna kasumlikkusega.

| (159) | Kuna sellekohane teave puudus, leidis komisjon, et talle oli uurimise selle tahu kohta jäetud esitamata väga oluline teave. |
| --- | --- |

(159)

Kuna sellekohane teave puudus, leidis komisjon, et talle oli uurimise selle tahu kohta jäetud esitamata väga oluline teave.

| (160) | Komisjon on arvamusel, et riigi omanduses olevatelt üksustelt (olgu need kas äriühingud või avalik-õiguslikud või finantsasutused) nõutud teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik. See on nii ka Sinosure’i puhul, mis kuulub täies ulatuses riigile. Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta võib olla sunnitud kasutama kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida ekspordikrediidikindlustuse kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon on arvamusel, et riigi omanduses olevatelt üksustelt (olgu need kas äriühingud või avalik-õiguslikud või finantsasutused) nõutud teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik. See on nii ka Sinosure’i puhul, mis kuulub täies ulatuses riigile. Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta võib olla sunnitud kasutama kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida ekspordikrediidikindlustuse kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

| (161) | Vastuses komisjoni kirjale jäi Hiina valitsus oma seisukoha juurde, et Sinosure ei andnud subsiidiume konkreetselt kiudoptiliste kaablite sektorile ning et ta järgib asjaomase kindlustustegevuse puhul turupõhisuse põhimõtet ning ei rakenda kiudoptiliste kaablite sektori suhtes mingit konkreetset sooduskohtlemist vastavalt mis tahes poliitikadokumentidele. |
| --- | --- |

(161)

Vastuses komisjoni kirjale jäi Hiina valitsus oma seisukoha juurde, et Sinosure ei andnud subsiidiume konkreetselt kiudoptiliste kaablite sektorile ning et ta järgib asjaomase kindlustustegevuse puhul turupõhisuse põhimõtet ning ei rakenda kiudoptiliste kaablite sektori suhtes mingit konkreetset sooduskohtlemist vastavalt mis tahes poliitikadokumentidele.

| (162) | Seega oli Hiina valitsuse esitatud teave Sinosure’i kohta ebatäielik ega võimaldanud komisjonil teha järeldusi uurimise oluliste osade kohta seoses ekspordikrediidikindlustusega, täpsemalt seoses sellega, kas Sinosure on avalik-õiguslik asutus ja kas valimisse kaasatud äriühingutele määratud kindlustusmaksed vastavad turutingimustele. |
| --- | --- |

(162)

Seega oli Hiina valitsuse esitatud teave Sinosure’i kohta ebatäielik ega võimaldanud komisjonil teha järeldusi uurimise oluliste osade kohta seoses ekspordikrediidikindlustusega, täpsemalt seoses sellega, kas Sinosure on avalik-õiguslik asutus ja kas valimisse kaasatud äriühingutele määratud kindlustusmaksed vastavad turutingimustele.

| (163) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjonile esitati kogu vajalik teave ja et kuna Sinosure ei andnud subsiidiume konkreetselt kiudoptiliste kaablite sektorile, ei olnud taotletud teave käesolevas uurimises asjakohane. |
| --- | --- |

(163)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjonile esitati kogu vajalik teave ja et kuna Sinosure ei andnud subsiidiume konkreetselt kiudoptiliste kaablite sektorile, ei olnud taotletud teave käesolevas uurimises asjakohane.

| (164) | Nagu on märgitud põhjenduses 162, ei saanud komisjon Sinosure’ilt teavet, et hinnata, kui õige on Hiina valitsuse väide, et Sinosure ei ole avalik-õiguslik asutus, ja et hinnata Sinosure’i määratud kindlustusmaksete vastavust turutingimustele. Seda teavet peeti vajalikuks, et komisjon saaks teha järelduse selle kohta, kas Sinosure’i antud ekspordikrediidikindlustus oli tasakaalustatav subsiidium, millest valimisse kaasatud eksportivad tootjad said kasu. |
| --- | --- |

(164)

Nagu on märgitud põhjenduses 162, ei saanud komisjon Sinosure’ilt teavet, et hinnata, kui õige on Hiina valitsuse väide, et Sinosure ei ole avalik-õiguslik asutus, ja et hinnata Sinosure’i määratud kindlustusmaksete vastavust turutingimustele. Seda teavet peeti vajalikuks, et komisjon saaks teha järelduse selle kohta, kas Sinosure’i antud ekspordikrediidikindlustus oli tasakaalustatav subsiidium, millest valimisse kaasatud eksportivad tootjad said kasu.

| (165) | Komisjon tegi seega järelduse, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldused ekspordikrediidikindlustuse kohta. |
| --- | --- |

(165)

Komisjon tegi seega järelduse, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldused ekspordikrediidikindlustuse kohta.

| (166) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et komisjon sai Hiina valitsuselt Sinosure’i kohta mittetäielikku teavet, mis ei võimaldanud teha järeldusi uurimise oluliste osade kohta seoses ekspordikrediidikindlustusega. Selle tulemusena võib iga valimisse kaasatud eksportiva tootja kohta arvutatud subsiidiumimäär väga tõenäoliselt näidata väiksemat kasu kui see, mida eksportivad tootjad ekspordikrediidikindlustusest tegelikult said. Kaebuse esitaja leidis, et komisjon peaks kohaldama ühe eksportiva tootja puhul kindlaks tehtud kõrgeimat määra automaatselt teise eksportiva tootja suhtes. |
| --- | --- |

(166)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et komisjon sai Hiina valitsuselt Sinosure’i kohta mittetäielikku teavet, mis ei võimaldanud teha järeldusi uurimise oluliste osade kohta seoses ekspordikrediidikindlustusega. Selle tulemusena võib iga valimisse kaasatud eksportiva tootja kohta arvutatud subsiidiumimäär väga tõenäoliselt näidata väiksemat kasu kui see, mida eksportivad tootjad ekspordikrediidikindlustusest tegelikult said. Kaebuse esitaja leidis, et komisjon peaks kohaldama ühe eksportiva tootja puhul kindlaks tehtud kõrgeimat määra automaatselt teise eksportiva tootja suhtes.

| (167) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad tegid uurimises koostööd ja andsid üksikasjalikku teavet Sinosure’ilt saadud ekspordikrediidikindlustuse kohta. Kuna kasu arvutati selle teabe ja asjakohase välise võrdlusaluse erinevuse põhjal, leiti, et subsiidiumisumma kajastab valimisse kaasatud eksportivate tootjate saadud tegelikku kasu. Seega tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(167)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad tegid uurimises koostööd ja andsid üksikasjalikku teavet Sinosure’ilt saadud ekspordikrediidikindlustuse kohta. Kuna kasu arvutati selle teabe ja asjakohase välise võrdlusaluse erinevuse põhjal, leiti, et subsiidiumisumma kajastab valimisse kaasatud eksportivate tootjate saadud tegelikku kasu. Seega tuli väide tagasi lükata.

3.2.3.   Kättesaadavate faktide kasutamine seoses sisendmaterjalidega

Kättesaadavate faktide kasutamine seoses sisendmaterjalidega

| (168) | Komisjon palus Hiina valitsusel edastada eriküsimustik kümnele suurimale kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatavate sisendmaterjalide tootjale ja turustajale ning kõigile teistele kõnealuste materjalide tarnijatele, kes on tarninud sisendmaterjale valimisse kaasatud äriühingutele. Oma vastuses küsimustikule väitis Hiina valitsus, et tal puudub kontroll sisendmaterjalide tarnijate üle, et nõuda, et nad esitaksid küsimustikus taotletud konfidentsiaalset teavet, ning et Hiina valitsusel oleks ebamõistlikult koormav koordineerida seda protsessi väga suure hulga tarnijatega, kes tarnivad sisendmaterjale valimisse kaasatud äriühingute. Komisjon leidis siiski avalikult kättesaadavate andmete põhjal, et peamised germaaniumitootjad on (osaliselt) riigi omanduses, nagu on sätestatud punktis 3.8.2. Seega oli Hiina valitsusel võimalik taotletud teavet esitada. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon palus Hiina valitsusel edastada eriküsimustik kümnele suurimale kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatavate sisendmaterjalide tootjale ja turustajale ning kõigile teistele kõnealuste materjalide tarnijatele, kes on tarninud sisendmaterjale valimisse kaasatud äriühingutele. Oma vastuses küsimustikule väitis Hiina valitsus, et tal puudub kontroll sisendmaterjalide tarnijate üle, et nõuda, et nad esitaksid küsimustikus taotletud konfidentsiaalset teavet, ning et Hiina valitsusel oleks ebamõistlikult koormav koordineerida seda protsessi väga suure hulga tarnijatega, kes tarnivad sisendmaterjale valimisse kaasatud äriühingute. Komisjon leidis siiski avalikult kättesaadavate andmete põhjal, et peamised germaaniumitootjad on (osaliselt) riigi omanduses, nagu on sätestatud punktis 3.8.2. Seega oli Hiina valitsusel võimalik taotletud teavet esitada.

| (169) | Komisjoni taotluse alusel esitas Hiina valitsus Yunnani provintsivalitsuse kavad ja teated, mis mõjutavad germaaniumitööstust. Hiina valitsus keeldus siiski rahuldamast komisjoni taotlust edastada küsimustik sisenditarnijatele, et saada üksikasjalikumat teavet kõnealuseid sisendmaterjale tootvate ja tarnivate ettevõtete omandistruktuuri kohta. Kuna Hiina valitsus tegi seoses kiudoptiliste kaablite tootmisel kasutatavate sisendmaterjalidega üksnes osalist koostööd, ei saanud komisjon vajalikku teavet sisenditarnijate kohta. |
| --- | --- |

(169)

Komisjoni taotluse alusel esitas Hiina valitsus Yunnani provintsivalitsuse kavad ja teated, mis mõjutavad germaaniumitööstust. Hiina valitsus keeldus siiski rahuldamast komisjoni taotlust edastada küsimustik sisenditarnijatele, et saada üksikasjalikumat teavet kõnealuseid sisendmaterjale tootvate ja tarnivate ettevõtete omandistruktuuri kohta. Kuna Hiina valitsus tegi seoses kiudoptiliste kaablite tootmisel kasutatavate sisendmaterjalidega üksnes osalist koostööd, ei saanud komisjon vajalikku teavet sisenditarnijate kohta.

| (170) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon kasutas sisendmaterjalide tootjate ja turustajate teabe puhul ebaseaduslikult kättesaadavaid fakte, väites, et Hiina valitsuselt ei ole mõistlik oodata, et ta koordineeriks teabevahetust lugematu arvu sisenditootjatega. |
| --- | --- |

(170)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon kasutas sisendmaterjalide tootjate ja turustajate teabe puhul ebaseaduslikult kättesaadavaid fakte, väites, et Hiina valitsuselt ei ole mõistlik oodata, et ta koordineeriks teabevahetust lugematu arvu sisenditootjatega.

| (171) | Komisjon esitas Hiina valitsusele saadetud puudustele viitavas kirjas erandkorras lisaküsimusi ainult ühe peamise sisendmaterjali ehk germaaniumi kohta allpool punktis 3.8.2 selgitatud põhjustel. Hiina valitsus ei esitanud aga selle sisendmaterjaliga seotud täielikku vajalikku teavet. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon esitas Hiina valitsusele saadetud puudustele viitavas kirjas erandkorras lisaküsimusi ainult ühe peamise sisendmaterjali ehk germaaniumi kohta allpool punktis 3.8.2 selgitatud põhjustel. Hiina valitsus ei esitanud aga selle sisendmaterjaliga seotud täielikku vajalikku teavet.

| (172) | Puuduv teave on seotud peamiselt kahe aspektiga: esiteks teave koostööst keeldunud sisendmaterjalide tootjate omandiõiguse ja juhtimisstruktuuri kohta. Ilma selle teabeta ei saanud komisjon teha kindlaks, kas need tootjad on avalik-õiguslikud asutused või mitte. Teiseks äriühingupõhine teave koostööst keeldunud sisendmaterjalide tootjatelt, näiteks teave, mis käsitleb valimisse kaasatud äriühingutele tarnitud sisendite hinnakujundust. See teave on vajalik alusmääruse artikli 28 tähenduses, et teha kindlaks, kas valimisse kaasatud äriühingutele on tarnitud sisendeid piisavast väiksema tasu eest. Sellist teavet said esitada üksnes tootjad ja seega ei saanud seda anda valimisse kaasatud äriühingute küsimustikele antud vastuste kaudu. |
| --- | --- |

(172)

Puuduv teave on seotud peamiselt kahe aspektiga: esiteks teave koostööst keeldunud sisendmaterjalide tootjate omandiõiguse ja juhtimisstruktuuri kohta. Ilma selle teabeta ei saanud komisjon teha kindlaks, kas need tootjad on avalik-õiguslikud asutused või mitte. Teiseks äriühingupõhine teave koostööst keeldunud sisendmaterjalide tootjatelt, näiteks teave, mis käsitleb valimisse kaasatud äriühingutele tarnitud sisendite hinnakujundust. See teave on vajalik alusmääruse artikli 28 tähenduses, et teha kindlaks, kas valimisse kaasatud äriühingutele on tarnitud sisendeid piisavast väiksema tasu eest. Sellist teavet said esitada üksnes tootjad ja seega ei saanud seda anda valimisse kaasatud äriühingute küsimustikele antud vastuste kaudu.

| (173) | Seetõttu järeldas komisjon, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldused sisendmaterjalide piisavast väiksema tasu eest tarnimise kohta kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1. |
| --- | --- |

(173)

Seetõttu järeldas komisjon, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldused sisendmaterjalide piisavast väiksema tasu eest tarnimise kohta kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1.

3.3.   Kõnealuse uurimisega hõlmatud subsiidiumid ja subsiidiumikavad

Kõnealuse uurimisega hõlmatud subsiidiumid ja subsiidiumikavad

| (174) | Kaebuses, algatamisteatises ja komisjoni küsimustikele saadud vastuses sisalduva teabe põhjal uuriti väidetavat subsideerimist Hiina valitsuse järgmiste subsiidiumide kaudu:






  i) | toetuskavad:






  — | tehnoloogia-, innovatsiooni- ja arengutoetused ja -fondid; |
| --- | --- | --- | --- |

(174)

Kaebuses, algatamisteatises ja komisjoni küsimustikele saadud vastuses sisalduva teabe põhjal uuriti väidetavat subsideerimist Hiina valitsuse järgmiste subsiidiumide kaudu:

i)

toetuskavad:

—

tehnoloogia-, innovatsiooni- ja arengutoetused ja -fondid;

| — | tööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise fondid; |
| --- | --- |

—

tööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise fondid;

| — | projektipõhised toetused; |
| --- | --- |

—

projektipõhised toetused;

| — | varadega seotud toetused; |
| --- | --- |

—

varadega seotud toetused;

| — | seadmete ja ehitusteenustega seotud toetused; |
| --- | --- |

—

seadmete ja ehitusteenustega seotud toetused;

| — | teadus- ja arendustegevuse rahastamine; |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendustegevuse rahastamine;

| — | toorainetega seotud subsiidiumid; |
| --- | --- |

—

toorainetega seotud subsiidiumid;

| — | muud toetused. |
| --- | --- |

—

muud toetused.

| ii) | Soodusrahastamine, otsekrediidid ja rahastamine omakapitali, kvaasiomakapitali ja muude kapitaliinstrumentide kaudu (nt poliitilised laenud, krediidiliinid, pangaaktseptid, ekspordirahastus). |
| --- | --- |

ii)

Soodusrahastamine, otsekrediidid ja rahastamine omakapitali, kvaasiomakapitali ja muude kapitaliinstrumentide kaudu (nt poliitilised laenud, krediidiliinid, pangaaktseptid, ekspordirahastus).

| iii) | Soodustingimustel ekspordikrediit ja ekspordikrediidikindlustus ning -garantii. |
| --- | --- |

iii)

Soodustingimustel ekspordikrediit ja ekspordikrediidikindlustus ning -garantii.

| iv) | Maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu:






  — | ettevõtte tulumaksu vähendamise soodustused kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele; |
| --- | --- | --- |

iv)

Maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu:

—

ettevõtte tulumaksu vähendamise soodustused kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele;

| — | teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise soodustused; |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise soodustused;

| — | kõrgtehnoloogiaettevõtetes kõrgtehnoloogilises arendustegevuses ja tootmises kasutatavate vahendite ja seadmete kiirendatud amortisatsioon; |
| --- | --- |

—

kõrgtehnoloogiaettevõtetes kõrgtehnoloogilises arendustegevuses ja tootmises kasutatavate vahendite ja seadmete kiirendatud amortisatsioon;

| — | dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul; |
| --- | --- |

—

dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul;

| — | kinnisvara- ja maakasutusmaksudest vabastamine või nendest loobumine; |
| --- | --- |

—

kinnisvara- ja maakasutusmaksudest vabastamine või nendest loobumine;

| — | soodushinnaga elekter. |
| --- | --- |

—

soodushinnaga elekter.

| v) | Valitsusepoolne kaupade ja teenustega varustamine piisavast väiksema tasu eest:






  — | valitsuselt maakasutusõiguse saamine piisavast väiksema tasu eest; |
| --- | --- | --- |

v)

Valitsusepoolne kaupade ja teenustega varustamine piisavast väiksema tasu eest:

—

valitsuselt maakasutusõiguse saamine piisavast väiksema tasu eest;

| — | valitsusepoolne sisendmaterjalidega varustamine piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

—

valitsusepoolne sisendmaterjalidega varustamine piisavast väiksema tasu eest.

3.4.   Toetuskavad

Toetuskavad

| (175) | Komisjon leidis, et valimisse kaasatud äriühingute kontsernid said kasu mitmesugustest toetuskavadest, nagu tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused, varaga seotud toetused, laenude intressisoodustused, eksporditoetused, arukate ja keskmise suurusega ettevõtete arendamiseks mõeldud toetused ning COVID-19 pandeemia majandusliku mõjuga seotud eritoetused. Tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused moodustasid olulise osa valimisse kaasatud kontsernide teatatud toetustest. Seetõttu jaotas komisjon toetused kahte kategooriasse: i) tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused ning ii) muud toetused. |
| --- | --- |

(175)

Komisjon leidis, et valimisse kaasatud äriühingute kontsernid said kasu mitmesugustest toetuskavadest, nagu tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused, varaga seotud toetused, laenude intressisoodustused, eksporditoetused, arukate ja keskmise suurusega ettevõtete arendamiseks mõeldud toetused ning COVID-19 pandeemia majandusliku mõjuga seotud eritoetused. Tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused moodustasid olulise osa valimisse kaasatud kontsernide teatatud toetustest. Seetõttu jaotas komisjon toetused kahte kategooriasse: i) tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused ning ii) muud toetused.

3.4.1.   Tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused

Tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused

| (176) | Mõlemad valimisse kaasatud kontsernid said uurimisperioodil teadus- ja arendustegevuse ning industrialiseerimise, tehnoloogilise ajakohastamise ja innovatsiooniga seotud toetusi. |
| --- | --- |

(176)

Mõlemad valimisse kaasatud kontsernid said uurimisperioodil teadus- ja arendustegevuse ning industrialiseerimise, tehnoloogilise ajakohastamise ja innovatsiooniga seotud toetusi.

a)   Õiguslik alus

| — | tehnoloogilise innovatsiooni 13. viisaastakukava; |
| --- | --- |

—

tehnoloogilise innovatsiooni 13. viisaastakukava;

| — | teatis 2018. aasta peamiste opto- ja mikroelektroonikaseadmete ja nende integratsiooni eriprojektide loomise kohta, teadus- ja tehnoloogiaministeerium, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) nr 49; |
| --- | --- |

—

teatis 2018. aasta peamiste opto- ja mikroelektroonikaseadmete ja nende integratsiooni eriprojektide loomise kohta, teadus- ja tehnoloogiaministeerium, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) nr 49;

| — | teatis riikliku teadus- ja arendustegevuse põhiprogrammiga hõlmatud peamiste lairibaside ja uue võrgu eriprojektide loomise kohta 2019. aastal, teadus- ja tehnoloogiaministeerium, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) nr 6; |
| --- | --- |

—

teatis riikliku teadus- ja arendustegevuse põhiprogrammiga hõlmatud peamiste lairibaside ja uue võrgu eriprojektide loomise kohta 2019. aastal, teadus- ja tehnoloogiaministeerium, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) nr 6;

| — | tööstuse toetusfondid ning teadus- ja arendustegevuse ja industrialiseerimise erifondid, Dong Ban Fa (2018) nr 62; |
| --- | --- |

—

tööstuse toetusfondid ning teadus- ja arendustegevuse ja industrialiseerimise erifondid, Dong Ban Fa (2018) nr 62;

| — | riikliku kõrgtehnoloogiavaldkonna teadus- ja arendustegevuse programmi (863) haldusmeetmed; |
| --- | --- |

—

riikliku kõrgtehnoloogiavaldkonna teadus- ja arendustegevuse programmi (863) haldusmeetmed;

| — | ühtsete optiliste ülekandeseadmete arendamine ja industrialiseerimine – 13. Hubei teaduse ja tehnoloogia arendamine [2014] nr 10, provintsi teadus- ja tehnoloogiaameti teatis Hubei provintsi 2014. aasta teadus- ja tehnoloogiakava projektide (esimene kogum) avaldamise kohta; |
| --- | --- |

—

ühtsete optiliste ülekandeseadmete arendamine ja industrialiseerimine – 13. Hubei teaduse ja tehnoloogia arendamine [2014] nr 10, provintsi teadus- ja tehnoloogiaameti teatis Hubei provintsi 2014. aasta teadus- ja tehnoloogiakava projektide (esimene kogum) avaldamise kohta;

| — | projektifondid topeltinnovatsiooni teenuste platvormi jaoks; |
| --- | --- |

—

projektifondid topeltinnovatsiooni teenuste platvormi jaoks;

| — | teatis provintsi tööstuse ja infotööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise erifondi näitajate esimese kogumi avaldamise kohta 2019. aastal; |
| --- | --- |

—

teatis provintsi tööstuse ja infotööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise erifondi näitajate esimese kogumi avaldamise kohta 2019. aastal;

| — | avaliku julgeoleku ministeeriumi kolmanda uurimisinstituudi projekt uuringute assigneeringute ja otserahastamise kohta; |
| --- | --- |

—

avaliku julgeoleku ministeeriumi kolmanda uurimisinstituudi projekt uuringute assigneeringute ja otserahastamise kohta;

| — | teatised järgmiste erifondide kasutamise kohta: tehnilise renoveerimise erifondid, tööstuse elavdamise erifondid, tehnilise ümberkujundamise erifondid ja tööstuse arengu erifondid; |
| --- | --- |

—

teatised järgmiste erifondide kasutamise kohta: tehnilise renoveerimise erifondid, tööstuse elavdamise erifondid, tehnilise ümberkujundamise erifondid ja tööstuse arengu erifondid;

| — | kohalikud programmid, kuhu Wuhani kohalik turujärelevalve amet valis suure väärtusega arendusprojektid, ning |
| --- | --- |

—

kohalikud programmid, kuhu Wuhani kohalik turujärelevalve amet valis suure väärtusega arendusprojektid, ning

| — | Nanjingi majandusliku ja tehnoloogilise arengu piirkonna halduskomitee dokument, 2018 nr 149. |
| --- | --- |

—

Nanjingi majandusliku ja tehnoloogilise arengu piirkonna halduskomitee dokument, 2018 nr 149.

b)   Järeldused

| (177) | Komisjon leidis, et enamik toetusi, mida valimisse kaasatud äriühingud said seoses tehnoloogilise ajakohastamise, renoveerimise või ümberkujundamisega, olid otseselt seotud teadus- ja arendustegevusega. Üksikud toetused olid seotud äriühingute ümberkujundamise ja innovatsiooniga või nende tootmisprotsessiga ning olid seega kaudselt seotud teadus- ja arendustegevusega. |
| --- | --- |

(177)

Komisjon leidis, et enamik toetusi, mida valimisse kaasatud äriühingud said seoses tehnoloogilise ajakohastamise, renoveerimise või ümberkujundamisega, olid otseselt seotud teadus- ja arendustegevusega. Üksikud toetused olid seotud äriühingute ümberkujundamise ja innovatsiooniga või nende tootmisprotsessiga ning olid seega kaudselt seotud teadus- ja arendustegevusega.

| (178) | Üks eksportiv tootja ühes valimisse kaasatud kontsernis teatas uurimisperioodil antud 113 toetusest, millest üle 80 % (väärtuse alusel) olid seotud teadus- ja arendustegevuse projektidega. Samasse kontserni kuuluva teise eksportiva tootja teadus- ja arendustegevuse toetuste väärtus moodustas üle 70 % kõigist uurimisperioodil antud toetustest, millest ta teatas. |
| --- | --- |

(178)

Üks eksportiv tootja ühes valimisse kaasatud kontsernis teatas uurimisperioodil antud 113 toetusest, millest üle 80 % (väärtuse alusel) olid seotud teadus- ja arendustegevuse projektidega. Samasse kontserni kuuluva teise eksportiva tootja teadus- ja arendustegevuse toetuste väärtus moodustas üle 70 % kõigist uurimisperioodil antud toetustest, millest ta teatas.

| (179) | Selle kontserni kohta tegi komisjon veel kindlaks, et Hiina valitsus andis toetusi teadus- ja arendustegevusel põhinevaks industrialiseerimiseks kontserni eri tasanditel. Eelkõige eraldas Hiina valitsus sihtotstarbelisi rahalisi vahendeid emaettevõtjatele, kellest ühte haldab otseselt riigivarade järelevalve ja haldamise komisjon (SASAC), ning neid on teadus- ja arendustegevuse projektide jaoks edasi antud tütarettevõtjatele, sealhulgas ühele eksportivatest tootjatest. |
| --- | --- |

(179)

Selle kontserni kohta tegi komisjon veel kindlaks, et Hiina valitsus andis toetusi teadus- ja arendustegevusel põhinevaks industrialiseerimiseks kontserni eri tasanditel. Eelkõige eraldas Hiina valitsus sihtotstarbelisi rahalisi vahendeid emaettevõtjatele, kellest ühte haldab otseselt riigivarade järelevalve ja haldamise komisjon (SASAC), ning neid on teadus- ja arendustegevuse projektide jaoks edasi antud tütarettevõtjatele, sealhulgas ühele eksportivatest tootjatest.

| (180) | Üks kontserni kuuluv eksportiv tootja sai emaettevõtjatelt teatavaid rahalisi vahendeid emaettevõtjatele teadus- ja arendustegevuse teenuste osutamise lepingute raames. Hiina valitsus andis toetusi emaettevõtjatele. Komisjon leidis aga kaugkontrolli käigus, et Hiina valitsuse antud toetused maksti lõpuks eksportivale tootjale tasuna teadus- ja arendustegevuse teenuste eest. Lisaks nähtus lepingute sätetest, et teadus- ja arendustegevuse tulemused, sealhulgas kõik nendest teenustest tulenevad intellektuaalomandiõigused, kuuluvad mõlemale poolele ning et kasutusõigus jäi teadus- ja arendustegevuse projekti ellu viinud ettevõttele, st eksportivale tootjale. Komisjon tegi kindlaks, et kõnealused teadus- ja arendustegevuse teenused hõlmasid ka vaatlusalust toodet. Seetõttu leidis komisjon, et teadus- ja arendustegevuse eest tasudena antud rahalised vahendid olid täies ulatuses toetus, mille Hiina valitsus andis eksportivale tootjale. Kontserniga seotud tarnijad said samuti märkimisväärseid toetusi teadus- ja arendustegevuse projektide jaoks. |
| --- | --- |

(180)

Üks kontserni kuuluv eksportiv tootja sai emaettevõtjatelt teatavaid rahalisi vahendeid emaettevõtjatele teadus- ja arendustegevuse teenuste osutamise lepingute raames. Hiina valitsus andis toetusi emaettevõtjatele. Komisjon leidis aga kaugkontrolli käigus, et Hiina valitsuse antud toetused maksti lõpuks eksportivale tootjale tasuna teadus- ja arendustegevuse teenuste eest. Lisaks nähtus lepingute sätetest, et teadus- ja arendustegevuse tulemused, sealhulgas kõik nendest teenustest tulenevad intellektuaalomandiõigused, kuuluvad mõlemale poolele ning et kasutusõigus jäi teadus- ja arendustegevuse projekti ellu viinud ettevõttele, st eksportivale tootjale. Komisjon tegi kindlaks, et kõnealused teadus- ja arendustegevuse teenused hõlmasid ka vaatlusalust toodet. Seetõttu leidis komisjon, et teadus- ja arendustegevuse eest tasudena antud rahalised vahendid olid täies ulatuses toetus, mille Hiina valitsus andis eksportivale tootjale. Kontserniga seotud tarnijad said samuti märkimisväärseid toetusi teadus- ja arendustegevuse projektide jaoks.

| (181) | Suur osa selle valimisse kaasatud kontserni äriühingutest asuvad Wuhani East Lake’i uues tehnoloogiatööstuse arenduspiirkonnas ning on saanud teadus- ja arendustegevuse jaoks rahalisi vahendeid, sest nad asuvad selles piirkonnas. Seda kõrgtehnoloogiapiirkonda nimetatakse tihtipeale Hiina Optics Valleyks, (43) kuna sealsed ettevõtted on keskendunud optoelektroonika, sealhulgas kiudoptiliste kaablite tootmisele. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 123–125, oli Wuhanis asuv East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond tähtis kiudoptiliste kaablite tootmise baas ning piirkonnas tegutsevad kiudoptiliste kaablite tootjad on saanud kasu mitmesugustest soodustustest ja riigi toest, sealhulgas toetustest (44). |
| --- | --- |

(181)

Suur osa selle valimisse kaasatud kontserni äriühingutest asuvad Wuhani East Lake’i uues tehnoloogiatööstuse arenduspiirkonnas ning on saanud teadus- ja arendustegevuse jaoks rahalisi vahendeid, sest nad asuvad selles piirkonnas. Seda kõrgtehnoloogiapiirkonda nimetatakse tihtipeale Hiina Optics Valleyks, (43) kuna sealsed ettevõtted on keskendunud optoelektroonika, sealhulgas kiudoptiliste kaablite tootmisele. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 123–125, oli Wuhanis asuv East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond tähtis kiudoptiliste kaablite tootmise baas ning piirkonnas tegutsevad kiudoptiliste kaablite tootjad on saanud kasu mitmesugustest soodustustest ja riigi toest, sealhulgas toetustest (44).

43

44

| (182) | Teise valimisse kaasatud kontserni puhul tegi komisjon kindlaks, et teadus- ja arendustegevuse toetamiseks või ümberkujundamise või innovatsiooni eesmärgil antud toetuste väärtus moodustas ühe eksportiva äriühingu puhul uurimisperioodil saadud toetustest ligikaudu 90 % ja teise eksportiva äriühingu puhul üle 40 %. |
| --- | --- |

(182)

Teise valimisse kaasatud kontserni puhul tegi komisjon kindlaks, et teadus- ja arendustegevuse toetamiseks või ümberkujundamise või innovatsiooni eesmärgil antud toetuste väärtus moodustas ühe eksportiva äriühingu puhul uurimisperioodil saadud toetustest ligikaudu 90 % ja teise eksportiva äriühingu puhul üle 40 %.

| (183) | Põhjendustes 81–126 kirjeldatud kavade ja programmide rakendamine väljendus konkreetsetes rahalistes maksetes. Nende instrumentide hulgas, mille kaudu Hiina valitsus kiudoptiliste kaablite sektori arengut suunab, on tõepoolest ka otsesed riigi antavad subsiidiumid. Eksportiva tootja FTT avalikult kättesaadav 2019. aasta aruanne kinnitab, et ettevõte oli saanud valitsuselt 2019. aasta lõpuks subsiidiume 393,8 miljonit jüaani ettemakstud tuluna ja 45,8 miljonit jüaani muu tuluna (45). Eksportiva tootja ZTT avalikult kättesaadav 2019. aasta aruanne kinnitab, et ettevõte oli saanud valitsuselt 2019. aasta lõpuks subsiidiume 150,3 miljonit jüaani ettemakstud tuluna ja 361,1 miljonit jüaani riikliku abina seoses ettevõtte igapäevase tegevusega (46). |
| --- | --- |

(183)

Põhjendustes 81–126 kirjeldatud kavade ja programmide rakendamine väljendus konkreetsetes rahalistes maksetes. Nende instrumentide hulgas, mille kaudu Hiina valitsus kiudoptiliste kaablite sektori arengut suunab, on tõepoolest ka otsesed riigi antavad subsiidiumid. Eksportiva tootja FTT avalikult kättesaadav 2019. aasta aruanne kinnitab, et ettevõte oli saanud valitsuselt 2019. aasta lõpuks subsiidiume 393,8 miljonit jüaani ettemakstud tuluna ja 45,8 miljonit jüaani muu tuluna (45). Eksportiva tootja ZTT avalikult kättesaadav 2019. aasta aruanne kinnitab, et ettevõte oli saanud valitsuselt 2019. aasta lõpuks subsiidiume 150,3 miljonit jüaani ettemakstud tuluna ja 361,1 miljonit jüaani riikliku abina seoses ettevõtte igapäevase tegevusega (46).

45

46

| (184) | Toetusprogrammid, millest valimisse kaasatud äriühingute kontsernid kasu said, on enamjaolt sarnase ülesehitusega. Sõltuvalt eesmärgist kehtestatakse kriteeriumid, mille alusel ettevõtjad saavad taotlusi esitada ja kui kriteeriumid on täidetud, antakse neile rahalist toetust. |
| --- | --- |

(184)

Toetusprogrammid, millest valimisse kaasatud äriühingute kontsernid kasu said, on enamjaolt sarnase ülesehitusega. Sõltuvalt eesmärgist kehtestatakse kriteeriumid, mille alusel ettevõtjad saavad taotlusi esitada ja kui kriteeriumid on täidetud, antakse neile rahalist toetust.

| (185) | Mõne valimisse kaasatud äriühingutele antava toetuse õiguslik alus on riiklik kõrgtehnoloogiavaldkonna teadus- ja arendustegevuse programm, niinimetatud 863 haldusmeedet. Need haldusmeetmed kajastavad taas riigi planeerimise toimimist HRVs, nagu on kirjeldatud põhjenduses 79. Artiklis 2 sätestatakse, et „riikliku kõrgtehnoloogilise teadus- ja arendustegevuse programm (863) on selgete riiklike eesmärkidega teadus- ja tehnoloogiaprogramm, mida toetatakse kesksete rahaliste eraldistega“. Sama dokumendi artiklis 29 on sätestatud menetlus toetuskõlblike projektide heakskiitmiseks. See kajastab eespool kirjeldatud mehhanismi: pärast taotluse esitamist, selle vastuvõtmist ja hindamist esitab eksperdirühm projekti kohta ettepanekud ja projekti rahastamise hinnangud ning lõpuks kinnitab ja allkirjastab ühisasutus toetuse andmise otsuse. |
| --- | --- |

(185)

Mõne valimisse kaasatud äriühingutele antava toetuse õiguslik alus on riiklik kõrgtehnoloogiavaldkonna teadus- ja arendustegevuse programm, niinimetatud 863 haldusmeedet. Need haldusmeetmed kajastavad taas riigi planeerimise toimimist HRVs, nagu on kirjeldatud põhjenduses 79. Artiklis 2 sätestatakse, et „riikliku kõrgtehnoloogilise teadus- ja arendustegevuse programm (863) on selgete riiklike eesmärkidega teadus- ja tehnoloogiaprogramm, mida toetatakse kesksete rahaliste eraldistega“. Sama dokumendi artiklis 29 on sätestatud menetlus toetuskõlblike projektide heakskiitmiseks. See kajastab eespool kirjeldatud mehhanismi: pärast taotluse esitamist, selle vastuvõtmist ja hindamist esitab eksperdirühm projekti kohta ettepanekud ja projekti rahastamise hinnangud ning lõpuks kinnitab ja allkirjastab ühisasutus toetuse andmise otsuse.

| (186) | On olemas veel õigusnorme, millel põhinevad subsiidiumikavad, milles kiudoptiliste kaablite tootjad osalevad. |
| --- | --- |

(186)

On olemas veel õigusnorme, millel põhinevad subsiidiumikavad, milles kiudoptiliste kaablite tootjad osalevad.

| (187) | Üks neist õigusdokumentidest on „Teatis 2018. aasta peamiste opto- ja mikroelektroonikaseadmete ja nende integratsiooni eriprojektide loomise kohta“. Selles teatises märgitakse, et projektide rakendamise koordineerimise ja järelevalve eest vastutavad niinimetatud projektide juhtüksused, mis on väljavalitud ettevõtted, kes saavad kasu vastavast kavast ja teevad järelevalvet teiste abisaajate üle. |
| --- | --- |

(187)

Üks neist õigusdokumentidest on „Teatis 2018. aasta peamiste opto- ja mikroelektroonikaseadmete ja nende integratsiooni eriprojektide loomise kohta“. Selles teatises märgitakse, et projektide rakendamise koordineerimise ja järelevalve eest vastutavad niinimetatud projektide juhtüksused, mis on väljavalitud ettevõtted, kes saavad kasu vastavast kavast ja teevad järelevalvet teiste abisaajate üle.

| (188) | Selle kava alusel antavate toetuste konkreetne sisu on täpsustatud selle lisades. Näiteks üht uurimisperioodil kohaldatud kavadest on kirjeldatud kui „Kiirusega 25/100 Gbit/s hübriidfotooniline integreeritud kiip ja moodul passiivses optilises võrgus“ ning selle maht on 50,54 miljonit jüaani. Ühele valimisse kaasatud eksportivale tootjale anti selle kava raames toetust. Hiina valitsuse eesmärk soodustada selle toetusega teadus- ja arendustegevust ilmneb „projektieesmärkidest“, mille hulka kuuluvad muu hulgas „teadusuuringuid passiivses optilises võrgus kasutatava võimsa laserkiibi tehnoloogia kohta, mis võimaldab kiirust 25 Gbit/s“. Passiivne optiline võrk on kiudoptiline telekommunikatsioonitehnoloogia, mis võimaldab lõppklientidele juurdepääsu lairibavõrgule. |
| --- | --- |

(188)

Selle kava alusel antavate toetuste konkreetne sisu on täpsustatud selle lisades. Näiteks üht uurimisperioodil kohaldatud kavadest on kirjeldatud kui „Kiirusega 25/100 Gbit/s hübriidfotooniline integreeritud kiip ja moodul passiivses optilises võrgus“ ning selle maht on 50,54 miljonit jüaani. Ühele valimisse kaasatud eksportivale tootjale anti selle kava raames toetust. Hiina valitsuse eesmärk soodustada selle toetusega teadus- ja arendustegevust ilmneb „projektieesmärkidest“, mille hulka kuuluvad muu hulgas „teadusuuringuid passiivses optilises võrgus kasutatava võimsa laserkiibi tehnoloogia kohta, mis võimaldab kiirust 25 Gbit/s“. Passiivne optiline võrk on kiudoptiline telekommunikatsioonitehnoloogia, mis võimaldab lõppklientidele juurdepääsu lairibavõrgule.

| (189) | Sama õigusdokumendi alusel kiidetakse heaks projekt „Kiirusega 25/50/100 Gbit/s passiivse optilise võrgu ränipõhise optoelektroonilise kiibi ja allsüsteemi projekt optilise juurdepääsu tagamiseks“, mille kogumaht on 64,17 miljonit jüaani. Toetuse eesmärk ei jäta mingit kahtlust, et toetused peaksid aitama kaasa teadusuuringutele optiliste modulaatorite, optiliste detektorite, fotodetektorite ja kiirust 100 Gbit/s võimaldava ränipõhise mitmekanalilise passiivse optilise võrgu tehnoloogia kohta, mida kõike kasutatakse kiudoptilistes võrkudes. |
| --- | --- |

(189)

Sama õigusdokumendi alusel kiidetakse heaks projekt „Kiirusega 25/50/100 Gbit/s passiivse optilise võrgu ränipõhise optoelektroonilise kiibi ja allsüsteemi projekt optilise juurdepääsu tagamiseks“, mille kogumaht on 64,17 miljonit jüaani. Toetuse eesmärk ei jäta mingit kahtlust, et toetused peaksid aitama kaasa teadusuuringutele optiliste modulaatorite, optiliste detektorite, fotodetektorite ja kiirust 100 Gbit/s võimaldava ränipõhise mitmekanalilise passiivse optilise võrgu tehnoloogia kohta, mida kõike kasutatakse kiudoptilistes võrkudes.

| (190) | Veel üks nimetatud teatises esitatud projekt kannab pealkirja „Optilist emissiooni ja kontrolli käsitlev integreeritud kiibitehnoloogia projekt ühtses optilise side süsteemis“, seda rahastatakse 41,77 miljoni jüaaniga ja projekti kavatsetakse rakendada ajavahemikul 2019. aasta augustist kuni 2022. aasta juulini. Määrates kindlaks teadusuuringute eesmärgid seoses laserite, laserkiipide ja modulaatoritega, toetatakse selle toetusega optiliste võrkude valdkonna tootjaid üldiselt ja täpsemalt kiudoptiliste kaablite tootjaid. Üks valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest kuulub selle kava alusel toetuse saajate hulka. |
| --- | --- |

(190)

Veel üks nimetatud teatises esitatud projekt kannab pealkirja „Optilist emissiooni ja kontrolli käsitlev integreeritud kiibitehnoloogia projekt ühtses optilise side süsteemis“, seda rahastatakse 41,77 miljoni jüaaniga ja projekti kavatsetakse rakendada ajavahemikul 2019. aasta augustist kuni 2022. aasta juulini. Määrates kindlaks teadusuuringute eesmärgid seoses laserite, laserkiipide ja modulaatoritega, toetatakse selle toetusega optiliste võrkude valdkonna tootjaid üldiselt ja täpsemalt kiudoptiliste kaablite tootjaid. Üks valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest kuulub selle kava alusel toetuse saajate hulka.

| (191) | Veel üks kava, millega toetatakse internetitööstust ja eelkõige kiudoptiliste kaablite tootjaid, tuleneb dokumendist „Teatis riikliku teadus- ja arendustegevuse põhiprogrammiga hõlmatud peamiste lairibaside ja uue võrgu eriprojektide loomise kohta 2019. aastal“. Selle teatise alusel kiideti heaks projekt „Kiirust 100 Gbit/s võimaldava vähese energiatarbimise, suure integratsiooni ja kõrgjõudlusega optilise ülekandesüsteemi uurimine ja selle rakenduste tutvustamine“ ning määrati 95,47 miljoni jüaani suurune toetus. Projekti eesmärkide kirjelduses on öeldud, et kõnealune toetus peab aitama saada sõltumatuks välismaiste seadmete tarnetest, mis on vajalikud kiirust 100 Gbit/s võimaldava kiire optilise ülekande tehnoloogia jaoks, ning sel eesmärgil nõutakse, et uuritaks ja kasutusele võetaks sõltumatutel kiipseadmetel põhinevaid kiireid optoelektroonilisi seadmeid ja mooduleid ning kiirusega 100 Gbit/s optilise ülekande platvormi seadmeid. Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja sai selle kava alusel 8 360 000 jüaani teadus- ja arendustegevuse toetust. |
| --- | --- |

(191)

Veel üks kava, millega toetatakse internetitööstust ja eelkõige kiudoptiliste kaablite tootjaid, tuleneb dokumendist „Teatis riikliku teadus- ja arendustegevuse põhiprogrammiga hõlmatud peamiste lairibaside ja uue võrgu eriprojektide loomise kohta 2019. aastal“. Selle teatise alusel kiideti heaks projekt „Kiirust 100 Gbit/s võimaldava vähese energiatarbimise, suure integratsiooni ja kõrgjõudlusega optilise ülekandesüsteemi uurimine ja selle rakenduste tutvustamine“ ning määrati 95,47 miljoni jüaani suurune toetus. Projekti eesmärkide kirjelduses on öeldud, et kõnealune toetus peab aitama saada sõltumatuks välismaiste seadmete tarnetest, mis on vajalikud kiirust 100 Gbit/s võimaldava kiire optilise ülekande tehnoloogia jaoks, ning sel eesmärgil nõutakse, et uuritaks ja kasutusele võetaks sõltumatutel kiipseadmetel põhinevaid kiireid optoelektroonilisi seadmeid ja mooduleid ning kiirusega 100 Gbit/s optilise ülekande platvormi seadmeid. Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja sai selle kava alusel 8 360 000 jüaani teadus- ja arendustegevuse toetust.

c)   Kokkuvõte

| (192) | Põhjendustes 184–191 kirjeldatud tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetuste, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse projektide toetuste puhul on tegemist subsiidiumidega alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Hiina valitsuse raha ülekandmisega vaatlusaluse toote tootjatele antavate toetustena. Nagu on mainitud põhjenduses 183, kajastati enamikku neist rahalistest vahenditest valimisse kaasatud eksportivate tootjate raamatupidamisarvestuses valitsuse antud subsiidiumidena. |
| --- | --- |

(192)

Põhjendustes 184–191 kirjeldatud tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetuste, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse projektide toetuste puhul on tegemist subsiidiumidega alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Hiina valitsuse raha ülekandmisega vaatlusaluse toote tootjatele antavate toetustena. Nagu on mainitud põhjenduses 183, kajastati enamikku neist rahalistest vahenditest valimisse kaasatud eksportivate tootjate raamatupidamisarvestuses valitsuse antud subsiidiumidena.

| (193) | Need subsiidiumid on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, kuna neile on õigus ainult äriühingutel, kes tegutsevad korrapäraselt avaldatavates juhistes, haldusmeetmetes ja kataloogides loetletud olulise tähtsusega tehnoloogiate valdkonnas, ning kuna kiudoptiliste kaablite sektor kuulub nõuetele vastavate sektorite hulka. |
| --- | --- |

(193)

Need subsiidiumid on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, kuna neile on õigus ainult äriühingutel, kes tegutsevad korrapäraselt avaldatavates juhistes, haldusmeetmetes ja kataloogides loetletud olulise tähtsusega tehnoloogiate valdkonnas, ning kuna kiudoptiliste kaablite sektor kuulub nõuetele vastavate sektorite hulka.

| (194) | Pärast lõplikku avalikustamist väitsid Hiina valitsus ja Connect Com, et ükski teadus- ja arendustegevuse toetus ei ole mõeldud kiudoptiliste kaablite sektorile ja et Wuhanis asuv East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond ei toeta kiudoptilisi kaableid tootvaid äriühinguid, sest igasugune väidetav sellest piirkonnast tulenev toetus on seotud kiudoptiliste kaablite tootmisharule eelnevate või järgnevate tootmisharudega. Hiina valitsus väitis ka, et komisjon ei tõendanud, et kõnealused toetused on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 alapunkti a tähenduses, ega täitnud vaekogu kehtestatud nõuet aruandes „EÜ – õhusõidukid“, mille kohaselt eeldab järeldus konkreetsuse kohta, et väidetava subsiidiumi kohaldamine on sõnaselgelt piiratud ning et piirangu puhul on „kõike selgelt väljendatud, ilma et millelegi oleks üksnes viidatud või vihjatud“. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjoni järeldus, et kõnealused toetused piirduvad sõnaselgelt kiudoptiliste kaablite sektoriga, on ilmselgelt vale, viidates apellatsioonikogu aruandele „EÜ – suured tsiviilõhusõidukid“, mille kohaselt ei tohi uurimisel, kas subsiidium on sõnaselgelt piiratud, keskenduda „üksnes kaebuses kindlaks tehtud asjaomastele subsiidiumi saajatele, vaid ka kõikidele ettevõtetele või tootmisharudele, millel on õigus sama subsiidiumi saada“. |
| --- | --- |

(194)

Pärast lõplikku avalikustamist väitsid Hiina valitsus ja Connect Com, et ükski teadus- ja arendustegevuse toetus ei ole mõeldud kiudoptiliste kaablite sektorile ja et Wuhanis asuv East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond ei toeta kiudoptilisi kaableid tootvaid äriühinguid, sest igasugune väidetav sellest piirkonnast tulenev toetus on seotud kiudoptiliste kaablite tootmisharule eelnevate või järgnevate tootmisharudega. Hiina valitsus väitis ka, et komisjon ei tõendanud, et kõnealused toetused on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 alapunkti a tähenduses, ega täitnud vaekogu kehtestatud nõuet aruandes „EÜ – õhusõidukid“, mille kohaselt eeldab järeldus konkreetsuse kohta, et väidetava subsiidiumi kohaldamine on sõnaselgelt piiratud ning et piirangu puhul on „kõike selgelt väljendatud, ilma et millelegi oleks üksnes viidatud või vihjatud“. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjoni järeldus, et kõnealused toetused piirduvad sõnaselgelt kiudoptiliste kaablite sektoriga, on ilmselgelt vale, viidates apellatsioonikogu aruandele „EÜ – suured tsiviilõhusõidukid“, mille kohaselt ei tohi uurimisel, kas subsiidium on sõnaselgelt piiratud, keskenduda „üksnes kaebuses kindlaks tehtud asjaomastele subsiidiumi saajatele, vaid ka kõikidele ettevõtetele või tootmisharudele, millel on õigus sama subsiidiumi saada“.

| (195) | Komisjon on juba tõendanud toetuste konkreetsust põhjenduses 193 eespool. Subsiidiumidele on tegelikult õigus ainult äriühingutel, kes tegutsevad juhistes, haldusmeetmetes ja kataloogides loetletud olulise tähtsusega tehnoloogiate valdkonnas. Ühtlasi esitasid koostööd tegevad eksportivad tootjad toetustega seotud dokumendid, näiteks õigusdokumendid ja teated toetuste kohta, mis näitasid, et toetusi anti äriühingutele, kes kuuluvad teatavatesse konkreetsetesse tootmisharudesse või sektoritesse ja/või kes osalevad konkreetsetes tööstusprojektides, mida riik soodustab. Seetõttu kordas komisjon oma järeldust, et need toetused on kättesaadavad ainult selgelt kindlaks määratud ettevõtete alarühmale ja/või majandussektoritele, mis on vaidluses „EÜ – õhusõidukid“ käsitletutest kindlasti palju kitsamad ja konkreetsemalt määratletud. Peale selle leidis komisjon, et nende toetuste saamise tingimused polnud selged ja objektiivsed ning et neid ei kohaldatud automaatselt; seega ei vastanud need alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele. |
| --- | --- |

(195)

Komisjon on juba tõendanud toetuste konkreetsust põhjenduses 193 eespool. Subsiidiumidele on tegelikult õigus ainult äriühingutel, kes tegutsevad juhistes, haldusmeetmetes ja kataloogides loetletud olulise tähtsusega tehnoloogiate valdkonnas. Ühtlasi esitasid koostööd tegevad eksportivad tootjad toetustega seotud dokumendid, näiteks õigusdokumendid ja teated toetuste kohta, mis näitasid, et toetusi anti äriühingutele, kes kuuluvad teatavatesse konkreetsetesse tootmisharudesse või sektoritesse ja/või kes osalevad konkreetsetes tööstusprojektides, mida riik soodustab. Seetõttu kordas komisjon oma järeldust, et need toetused on kättesaadavad ainult selgelt kindlaks määratud ettevõtete alarühmale ja/või majandussektoritele, mis on vaidluses „EÜ – õhusõidukid“ käsitletutest kindlasti palju kitsamad ja konkreetsemalt määratletud. Peale selle leidis komisjon, et nende toetuste saamise tingimused polnud selged ja objektiivsed ning et neid ei kohaldatud automaatselt; seega ei vastanud need alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele.

| (196) | Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse väitega, et Wuhanis asuv East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond ei toetanud kiudoptilisi kaableid tootvaid äriühinguid ning et igasugune sellest piirkonnast tulenev väidetav toetus on seotud kiudoptiliste kaablite tootmisharule eelnevate või järgnevate tootmisharudega. Esiteks leidis komisjon, et üks eksportiv tootja sai kasu Wuhanis asuva East Lake’i uue tehnoloogiatööstuse arenduspiirkonna ametiasutuste poolt tema emaettevõtjale eraldatud teadus- ja arendustegevuse vahenditest. Teiseks, isegi kui Hiina valitsuse väide, et igasugune väidetav toetus, mis tuleb sellest piirkonnast, on seotud üksnes kiudoptiliste kaablite tootmisharule eelnevate või järgnevate tootmisharudega, vastab tõele, ei tõenda see, et seotud kiudoptiliste kaablite tootjad ei saanud sellistest toetustest kasu. Komisjon uuris kõiki seotud äriühinguid, kes tarnisid eksportivatele tootjatele sisendmaterjale, ja jaotas osa nende subsiidiumidest, sealhulgas toetustest, vaatlusalusele tootele. Seetõttu ei peetud seda väidet põhjendatuks. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse väitega, et Wuhanis asuv East Lake’i uus tehnoloogiatööstuse arenduspiirkond ei toetanud kiudoptilisi kaableid tootvaid äriühinguid ning et igasugune sellest piirkonnast tulenev väidetav toetus on seotud kiudoptiliste kaablite tootmisharule eelnevate või järgnevate tootmisharudega. Esiteks leidis komisjon, et üks eksportiv tootja sai kasu Wuhanis asuva East Lake’i uue tehnoloogiatööstuse arenduspiirkonna ametiasutuste poolt tema emaettevõtjale eraldatud teadus- ja arendustegevuse vahenditest. Teiseks, isegi kui Hiina valitsuse väide, et igasugune väidetav toetus, mis tuleb sellest piirkonnast, on seotud üksnes kiudoptiliste kaablite tootmisharule eelnevate või järgnevate tootmisharudega, vastab tõele, ei tõenda see, et seotud kiudoptiliste kaablite tootjad ei saanud sellistest toetustest kasu. Komisjon uuris kõiki seotud äriühinguid, kes tarnisid eksportivatele tootjatele sisendmaterjale, ja jaotas osa nende subsiidiumidest, sealhulgas toetustest, vaatlusalusele tootele. Seetõttu ei peetud seda väidet põhjendatuks.

d)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (197) | Selleks et teha kindlaks uurimisperioodil saadud kasu, võttis komisjon arvesse uurimisperioodil saadud toetusi ja ka selliseid toetusi, mis olid saadud enne uurimisperioodi, aga mille amortisatsiooniperiood jätkus uurimisperioodil. Amortiseerimata toetuste puhul loeti kasuks uurimisperioodil saadud summat. Projektide ja varadega seotud toetuste puhul loeti kasuks seda osa toetuse kogusummast, mis uurimisperioodil amortiseeriti. |
| --- | --- |

(197)

Selleks et teha kindlaks uurimisperioodil saadud kasu, võttis komisjon arvesse uurimisperioodil saadud toetusi ja ka selliseid toetusi, mis olid saadud enne uurimisperioodi, aga mille amortisatsiooniperiood jätkus uurimisperioodil. Amortiseerimata toetuste puhul loeti kasuks uurimisperioodil saadud summat. Projektide ja varadega seotud toetuste puhul loeti kasuks seda osa toetuse kogusummast, mis uurimisperioodil amortiseeriti.

| (198) | Põhjenduses 180 kirjeldatud teadus- ja arendustegevuse teenuste eest tasuna saadud toetuste puhul võttis komisjon arvesse uurimisperioodil teadus- ja arendustegevuse eest tasudena saadud summasid ja jaotas need vaatlusalusele tootele vastavalt sellele, kui suur on vaatlusaluse toote käive eksportiva tootja kogukäibes. |
| --- | --- |

(198)

Põhjenduses 180 kirjeldatud teadus- ja arendustegevuse teenuste eest tasuna saadud toetuste puhul võttis komisjon arvesse uurimisperioodil teadus- ja arendustegevuse eest tasudena saadud summasid ja jaotas need vaatlusalusele tootele vastavalt sellele, kui suur on vaatlusaluse toote käive eksportiva tootja kogukäibes.

| (199) | Pärast lõplikku avalikustamist palus Connect Com komisjonil avalikustada nende toetuste summa, mis olid koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul antud konkreetselt kiudoptiliste kaablite tootmiseks ja jaotatud vaatlusaluse toote tootmisele, väites, et ta ei saa tõhusalt kasutada oma kaitseõigusi. |
| --- | --- |

(199)

Pärast lõplikku avalikustamist palus Connect Com komisjonil avalikustada nende toetuste summa, mis olid koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul antud konkreetselt kiudoptiliste kaablite tootmiseks ja jaotatud vaatlusaluse toote tootmisele, väites, et ta ei saa tõhusalt kasutada oma kaitseõigusi.

| (200) | Komisjon ei saanud sellist teavet jagada, sest seda käsitatakse tundliku äriteabena. Samuti ei suutnud äriühing selgitada, kuidas selle summa teadmine on tema õiguste kaitsmiseks hädavajalik. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(200)

Komisjon ei saanud sellist teavet jagada, sest seda käsitatakse tundliku äriteabena. Samuti ei suutnud äriühing selgitada, kuidas selle summa teadmine on tema õiguste kaitsmiseks hädavajalik. Seega lükati see väide tagasi.

| (201) | Komisjon arutas, kas kohaldada täiendavat iga-aastast turuintressimäära kooskõlas subsiidiumi summa arvutamist käsitlevate komisjoni suuniste (47) F jao punktiga a. Samas oleks see lähenemisviis hõlmanud mitmesuguseid keerukaid hüpoteetilisi tegureid, mille kohta ei olnud täpset teavet saadaval. Seetõttu pidas komisjon kohasemaks eraldada uurimisperioodile summad vastavalt teadus- ja arendustegevuse projektide ja varade amortisatsioonimääradele nagu varasemate uurimiste puhulgi (48). |
| --- | --- |

(201)

Komisjon arutas, kas kohaldada täiendavat iga-aastast turuintressimäära kooskõlas subsiidiumi summa arvutamist käsitlevate komisjoni suuniste (47) F jao punktiga a. Samas oleks see lähenemisviis hõlmanud mitmesuguseid keerukaid hüpoteetilisi tegureid, mille kohta ei olnud täpset teavet saadaval. Seetõttu pidas komisjon kohasemaks eraldada uurimisperioodile summad vastavalt teadus- ja arendustegevuse projektide ja varade amortisatsioonimääradele nagu varasemate uurimiste puhulgi (48).

47

48

3.4.2.   Muud toetused

Muud toetused

| (202) | Nagu on mainitud põhjenduses 175, leidis komisjon, et kaks valimisse kaasatud kontserni said ka muid toetusi, nagu varaga seotud toetused, laenude intressisoodustused, eksporditoetused ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut edendavad toetused. |
| --- | --- |

(202)

Nagu on mainitud põhjenduses 175, leidis komisjon, et kaks valimisse kaasatud kontserni said ka muid toetusi, nagu varaga seotud toetused, laenude intressisoodustused, eksporditoetused ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut edendavad toetused.

a)   Õiguslik alus

| (203) | Äriühingutele andsid kõnealuseid toetusi riigi, provintsi, linna, maakonna või piirkonna valitsusasutused ja need kõik paistsid olevat valimisse kaasatud äriühingute suhtes või geograafilise asukoha või tootmisharu liigi poolest konkreetsed. Kõik valimisse kaasatud äriühingud ei avaldanud teavet nende toetuste andmise õigusliku aluse kohta. Siiski esitas mõni äriühing komisjonile koopia dokumendist, mille oli väljastanud rahalisi vahendeid andnud valitsusasutus (sellele viidati kui teatisele). |
| --- | --- |

(203)

Äriühingutele andsid kõnealuseid toetusi riigi, provintsi, linna, maakonna või piirkonna valitsusasutused ja need kõik paistsid olevat valimisse kaasatud äriühingute suhtes või geograafilise asukoha või tootmisharu liigi poolest konkreetsed. Kõik valimisse kaasatud äriühingud ei avaldanud teavet nende toetuste andmise õigusliku aluse kohta. Siiski esitas mõni äriühing komisjonile koopia dokumendist, mille oli väljastanud rahalisi vahendeid andnud valitsusasutus (sellele viidati kui teatisele).

b)   Uurimise järeldused

| (204) | Näited selliste toetuste kohta on varadega seotud toetused, patendifondid, teaduse ja tehnoloogia fondid ja toetused, äriarengufondid, ekspordi edendamise fondid, tootmisharu kvaliteedi ja tõhususe parandamise fondid, omavalitsuste kaubandusfondid, välismajanduse ja -kaubanduse arengu fondid ning tootmise ohutuse toetused. |
| --- | --- |

(204)

Näited selliste toetuste kohta on varadega seotud toetused, patendifondid, teaduse ja tehnoloogia fondid ja toetused, äriarengufondid, ekspordi edendamise fondid, tootmisharu kvaliteedi ja tõhususe parandamise fondid, omavalitsuste kaubandusfondid, välismajanduse ja -kaubanduse arengu fondid ning tootmise ohutuse toetused.

| (205) | Arvestades suurt hulka toetusi, mille komisjon tuvastas valimisse kaasatud kontsernide raamatupidamisest, esitatakse käesolevas määruses üksnes kokkuvõte peamistest järeldustest. Tõendeid arvukate toetuste olemasolu ja asjaolu kohta, et neid on antud Hiina valitsuse eri tasanditel, esitas esialgu kaks valimisse kaasatud kontserni. Üksikasjalikud järeldused nende toetuste kohta on igale äriühingule esitatud eraldi tema konkreetses avalikustamisdokumendis. |
| --- | --- |

(205)

Arvestades suurt hulka toetusi, mille komisjon tuvastas valimisse kaasatud kontsernide raamatupidamisest, esitatakse käesolevas määruses üksnes kokkuvõte peamistest järeldustest. Tõendeid arvukate toetuste olemasolu ja asjaolu kohta, et neid on antud Hiina valitsuse eri tasanditel, esitas esialgu kaks valimisse kaasatud kontserni. Üksikasjalikud järeldused nende toetuste kohta on igale äriühingule esitatud eraldi tema konkreetses avalikustamisdokumendis.

c)   Kokkuvõte

| (206) | Nende muude toetuste puhul on tegemist subsiidiumidega alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Hiina valitsuse raha ülekandmisega valimisse kaasatud äriühingute kontsernidele antavate toetustena, ning seega kaasnes nendega kasu. |
| --- | --- |

(206)

Nende muude toetuste puhul on tegemist subsiidiumidega alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Hiina valitsuse raha ülekandmisega valimisse kaasatud äriühingute kontsernidele antavate toetustena, ning seega kaasnes nendega kasu.

| (207) | Valimisse kaasatud äriühingute kontsernid esitasid teavet toetuste summade ja selle kohta, milline asutus iga toetust andis ja selle välja maksis. Asjaomased äriühingud kajastasid selle tulu oma raamatupidamisarvestuses enamasti subsiidiumitulu rubriigis ja lasid neid raamatupidamisaruandeid sõltumatult auditeerida. Komisjon on teavet nende toetuste kohta pidanud otseseks tõendiks subsiidiumi kohta, mille kaudu saadi kasu. |
| --- | --- |

(207)

Valimisse kaasatud äriühingute kontsernid esitasid teavet toetuste summade ja selle kohta, milline asutus iga toetust andis ja selle välja maksis. Asjaomased äriühingud kajastasid selle tulu oma raamatupidamisarvestuses enamasti subsiidiumitulu rubriigis ja lasid neid raamatupidamisaruandeid sõltumatult auditeerida. Komisjon on teavet nende toetuste kohta pidanud otseseks tõendiks subsiidiumi kohta, mille kaudu saadi kasu.

| (208) | Need toetused on ühtlasi konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud dokumentide kohaselt tunduvad need olevat kättesaadavad ainult teatavatele äriühingutele, teatavatele tootmisharudele, nagu kiudoptiliste kaablite sektor, või konkreetsetele projektidele konkreetsetes piirkondades. Lisaks sõltub osa toetusi eksporditegevusest alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(208)

Need toetused on ühtlasi konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud dokumentide kohaselt tunduvad need olevat kättesaadavad ainult teatavatele äriühingutele, teatavatele tootmisharudele, nagu kiudoptiliste kaablite sektor, või konkreetsetele projektidele konkreetsetes piirkondades. Lisaks sõltub osa toetusi eksporditegevusest alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses.

| (209) | Kõnealused toetused ei vasta alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele, sest rahastamiskõlblikkuse tingimused ja ettevõtete valimise tegelikud kriteeriumid ei ole läbipaistvad, objektiivsed ega kehti automaatselt. |
| --- | --- |

(209)

Kõnealused toetused ei vasta alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele, sest rahastamiskõlblikkuse tingimused ja ettevõtete valimise tegelikud kriteeriumid ei ole läbipaistvad, objektiivsed ega kehti automaatselt.

| (210) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et niivõrd, kuivõrd väidetavaid toetusi annab kohalik ja/või piirkondlik omavalitsus, ei saa neid pidada piirkonna seisukohast konkreetseteks subsiidiumideks. Hiina valitsus juhtis tähelepanu sellele, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2.2 kohast piirkondlikku subsiidiumi ei saa pidada konkreetseks, kui seda annab piirkond ise (st piirkondlik või kohalik omavalitsus), (49) ning et komisjon peab tõendama, et juurdepääs toetustele on piiratud üksnes geograafilise asukoha alusel (50). |
| --- | --- |

(210)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et niivõrd, kuivõrd väidetavaid toetusi annab kohalik ja/või piirkondlik omavalitsus, ei saa neid pidada piirkonna seisukohast konkreetseteks subsiidiumideks. Hiina valitsus juhtis tähelepanu sellele, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2.2 kohast piirkondlikku subsiidiumi ei saa pidada konkreetseks, kui seda annab piirkond ise (st piirkondlik või kohalik omavalitsus), (49) ning et komisjon peab tõendama, et juurdepääs toetustele on piiratud üksnes geograafilise asukoha alusel (50).

49

50

| (211) | Sellega seoses märkis komisjon, et põhjenduses 208 järeldas ta, et muud toetused kui tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a, artikli 4 lõike 3 ja artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. Enamik neist toetustest paistsid olevat kättesaadavad üksnes teatavatele äriühingutele, kes tegutsevad teatavates tootmisharudes, näiteks kiudoptiliste kaablite sektoris. Ainult teatavad toetused näisid olevat seotud konkreetsete projektidega konkreetsetes piirkondades. Asjaolu, et neid toetusi andsid äriühingutele riigi, provintsi, linna, maakonna või piirkonna valitsusasutused, ei tähenda, et neil toetustel pole riigi tasandil õiguslikku alust ning et need pole seotud konkreetsete projektidega konkreetsetes piirkondades. Hiina valitsus ei esitanud ühtegi konkreetset tõendit selle kohta, et need toetused ei ole konkreetsed (näiteks et toetusi anti kõigile äriühingutele, kes kuulusid toetust andva asutusena tegutseva kohaliku üksuse jurisdiktsiooni alla). Seetõttu kordas komisjon, et talle kättesaadavate tõendite põhjal tegi ta järelduse, et need toetused ei vasta alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a, artikli 4 lõike 3 ja artikli 4 lõike 4 punkti a alusel konkreetsed, ning lükkas seega Hiina valitsuse väite tagasi. |
| --- | --- |

(211)

Sellega seoses märkis komisjon, et põhjenduses 208 järeldas ta, et muud toetused kui tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a, artikli 4 lõike 3 ja artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. Enamik neist toetustest paistsid olevat kättesaadavad üksnes teatavatele äriühingutele, kes tegutsevad teatavates tootmisharudes, näiteks kiudoptiliste kaablite sektoris. Ainult teatavad toetused näisid olevat seotud konkreetsete projektidega konkreetsetes piirkondades. Asjaolu, et neid toetusi andsid äriühingutele riigi, provintsi, linna, maakonna või piirkonna valitsusasutused, ei tähenda, et neil toetustel pole riigi tasandil õiguslikku alust ning et need pole seotud konkreetsete projektidega konkreetsetes piirkondades. Hiina valitsus ei esitanud ühtegi konkreetset tõendit selle kohta, et need toetused ei ole konkreetsed (näiteks et toetusi anti kõigile äriühingutele, kes kuulusid toetust andva asutusena tegutseva kohaliku üksuse jurisdiktsiooni alla). Seetõttu kordas komisjon, et talle kättesaadavate tõendite põhjal tegi ta järelduse, et need toetused ei vasta alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a, artikli 4 lõike 3 ja artikli 4 lõike 4 punkti a alusel konkreetsed, ning lükkas seega Hiina valitsuse väite tagasi.

| (212) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Connect Com, et subsiidium on konkreetne ainult juhul, kui see on otseselt seotud kiudoptiliste kaablite sektoriga, mitte juhul, kui see puudutab mitut tootmisharu, „näiteks“ kiudoptiliste kaablite tootmist, nagu komisjon oli märkinud põhjenduses 208. |
| --- | --- |

(212)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Connect Com, et subsiidium on konkreetne ainult juhul, kui see on otseselt seotud kiudoptiliste kaablite sektoriga, mitte juhul, kui see puudutab mitut tootmisharu, „näiteks“ kiudoptiliste kaablite tootmist, nagu komisjon oli märkinud põhjenduses 208.

| (213) | Sellega seoses selgitas komisjon, et alusmääruse artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et „[m]ääramaks, kas subsiidium on konkreetselt antud toetust andva asutuse jurisdiktsiooni alla kuuluvale ettevõttele või tootmisharule või ettevõtete või tootmisharude rühmale („teatavad ettevõtted“), tuleb lähtuda järgmistest põhimõtetest [---]“. Selle sätte sõnastusest tuleneb, et konkreetsus võib viidata ka „ettevõtete või tootmisharude rühmale“. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(213)

Sellega seoses selgitas komisjon, et alusmääruse artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et „[m]ääramaks, kas subsiidium on konkreetselt antud toetust andva asutuse jurisdiktsiooni alla kuuluvale ettevõttele või tootmisharule või ettevõtete või tootmisharude rühmale („teatavad ettevõtted“), tuleb lähtuda järgmistest põhimõtetest [---]“. Selle sätte sõnastusest tuleneb, et konkreetsus võib viidata ka „ettevõtete või tootmisharude rühmale“. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (214) | Connect Com väitis ka, et komisjon eiras alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b, mille kohaselt ei ole subsiidium konkreetne, kui toetust andev asutus kehtestab subsiidiumi saamise õiguse ja selle suuruse kohta objektiivsed kriteeriumid. |
| --- | --- |

(214)

Connect Com väitis ka, et komisjon eiras alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b, mille kohaselt ei ole subsiidium konkreetne, kui toetust andev asutus kehtestab subsiidiumi saamise õiguse ja selle suuruse kohta objektiivsed kriteeriumid.

| (215) | Sellega seoses selgitas komisjon, et nagu märgitud põhjendustes 195 ja 209, ei vasta kõnealused toetused alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele, sest rahastamiskõlblikkuse tingimused ja ettevõtete valimise tegelikud kriteeriumid ei ole läbipaistvad, objektiivsed ega kehti automaatselt. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(215)

Sellega seoses selgitas komisjon, et nagu märgitud põhjendustes 195 ja 209, ei vasta kõnealused toetused alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele, sest rahastamiskõlblikkuse tingimused ja ettevõtete valimise tegelikud kriteeriumid ei ole läbipaistvad, objektiivsed ega kehti automaatselt. Seega lükati see väide tagasi.

d)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (216) | Komisjon arvutas kasu vastavalt eespool põhjenduses 197 kirjeldatud metoodikale. |
| --- | --- |

(216)

Komisjon arvutas kasu vastavalt eespool põhjenduses 197 kirjeldatud metoodikale.

3.4.3.   Järeldus toetuskavade kohta

Järeldus toetuskavade kohta

| (217) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul olid kõikide toetustega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad uurimisperioodil järgmised.

  Toetused







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(217)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul olid kõikide toetustega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad uurimisperioodil järgmised.

Toetused

Toetused

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

1,79  %

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,33  %

3.5.   Soodusrahastamine

Soodusrahastamine

3.5.1.   Soodusrahastamist pakkuvad finantsasutused

Soodusrahastamist pakkuvad finantsasutused

| (218) | Kahe valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni esitatud teabe kohaselt oli 32 HRVs asuvat finantsasutust neid rahastanud. Neist 32 finantsasutusest 25 olid riigi omanduses. Ülejäänud finantsasutused olid kas eraomandis või ei suutnud komisjon kindlaks teha, kas nad on riigi omanduses või eraomandis. Ent üksnes üks riigi omanduses olev pank täitis eriküsimustiku, hoolimata Hiina valitsusele esitatud taotlusest, mis hõlmas kõiki finantsasutusi, kes andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene. |
| --- | --- |

(218)

Kahe valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni esitatud teabe kohaselt oli 32 HRVs asuvat finantsasutust neid rahastanud. Neist 32 finantsasutusest 25 olid riigi omanduses. Ülejäänud finantsasutused olid kas eraomandis või ei suutnud komisjon kindlaks teha, kas nad on riigi omanduses või eraomandis. Ent üksnes üks riigi omanduses olev pank täitis eriküsimustiku, hoolimata Hiina valitsusele esitatud taotlusest, mis hõlmas kõiki finantsasutusi, kes andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene.

3.5.1.1.   Riigi omanduses olevad finantsasutused kui avalik-õiguslikud asutused

| (219) | Komisjon tegi kindlaks, kas riigi omanduses olevad pangad on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b tähenduses riigiorganid [avalik-õiguslikud asutused]. Tõlgendades alusmäärust kooskõlas ELi WTO kohustustega, kontrollitakse seda, kas riigi omanduses olev äriühing on avalik-õiguslik asutus, järgmisel viisil (51): „Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et selline sisuline kontroll on olemas, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“ |
| --- | --- |

(219)

Komisjon tegi kindlaks, kas riigi omanduses olevad pangad on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b tähenduses riigiorganid [avalik-õiguslikud asutused]. Tõlgendades alusmäärust kooskõlas ELi WTO kohustustega, kontrollitakse seda, kas riigi omanduses olev äriühing on avalik-õiguslik asutus, järgmisel viisil (51): „Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et selline sisuline kontroll on olemas, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“

51

| (220) | Komisjon taotles teavet riigi omanduses olemise kohta, samuti formaalsete kaudsete märkide kohta valitsuse kontrollist riigi omanduses olevate pankade üle. Samuti analüüsis komisjon, kas kontroll oli sisuline. Sel eesmärgil pidi komisjon osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele tingituna sellest, et Hiina valitsus ja riigi omanduses olevad pangad keeldusid esitamast tõendeid otsustusprotsessi kohta, mis oli tinginud sooduslaenude andmise, nagu kirjeldatud põhjendustes 136–153 eespool. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon taotles teavet riigi omanduses olemise kohta, samuti formaalsete kaudsete märkide kohta valitsuse kontrollist riigi omanduses olevate pankade üle. Samuti analüüsis komisjon, kas kontroll oli sisuline. Sel eesmärgil pidi komisjon osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele tingituna sellest, et Hiina valitsus ja riigi omanduses olevad pangad keeldusid esitamast tõendeid otsustusprotsessi kohta, mis oli tinginud sooduslaenude andmise, nagu kirjeldatud põhjendustes 136–153 eespool.

| (221) | Analüüsi tegemiseks kontrollis komisjon esmalt nende riigi omanduses olevate pankade andmeid, kes olid täitnud eriküsimustiku. |
| --- | --- |

(221)

Analüüsi tegemiseks kontrollis komisjon esmalt nende riigi omanduses olevate pankade andmeid, kes olid täitnud eriküsimustiku.

1)   
  Osaliselt koostööd tegevad riigi omanduses olevad finantsasutused

Osaliselt koostööd tegevad riigi omanduses olevad finantsasutused

| (222) | Ainult üks riigi omanduses olev pank, nimelt EXIM, esitas küsimustikule vastuse. |
| --- | --- |

(222)

Ainult üks riigi omanduses olev pank, nimelt EXIM, esitas küsimustikule vastuse.

a)   Hiina valitsuse omandisuhe ja formaalsed kaudsed kontrolli märgid

| (223) | Küsimustiku vastuses esitatud teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et Hiina valitsus omas selles finantsasutuses otseselt või kaudselt üle 50 % aktsiaid. |
| --- | --- |

(223)

Küsimustiku vastuses esitatud teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et Hiina valitsus omas selles finantsasutuses otseselt või kaudselt üle 50 % aktsiaid.

| (224) | Seoses formaalsete kaudsete märkidega valitsuse kontrollist koostööd tegevas riigi omanduses olevas pangas kvalifitseeris komisjon selle „oluliseks riigi omanduses olevaks finantsasutuseks“. Täpsemalt märgiti teatises „Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivad ajutised eeskirjad“ (52) järgmist: „Käesolevas eeskirjas nimetatud peamised riigi omanduses olevad finantsasutused tähendavad riigi omandis olevaid arengupanku, kommertspanku, finantsvarade fondivalitsejaid, väärtpaberituru ettevõtteid, kindlustusseltse jne (edaspidi „riigi omanduses olevad finantsasutused“), kuhu riiginõukogu saadab järelevalvenõukogud.“ |
| --- | --- |

(224)

Seoses formaalsete kaudsete märkidega valitsuse kontrollist koostööd tegevas riigi omanduses olevas pangas kvalifitseeris komisjon selle „oluliseks riigi omanduses olevaks finantsasutuseks“. Täpsemalt märgiti teatises „Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivad ajutised eeskirjad“ (52) järgmist: „Käesolevas eeskirjas nimetatud peamised riigi omanduses olevad finantsasutused tähendavad riigi omandis olevaid arengupanku, kommertspanku, finantsvarade fondivalitsejaid, väärtpaberituru ettevõtteid, kindlustusseltse jne (edaspidi „riigi omanduses olevad finantsasutused“), kuhu riiginõukogu saadab järelevalvenõukogud.“

52

| (225) | Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu määratakse vastavalt „Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivatele ajutistele eeskirjadele“. Nende ajutiste eeskirjade artiklitele 3 ja 5 tuginedes tegi komisjon kindlaks, et nõukogu liikmed vabastab ametist riiginõukogu ja nad on aruandekohustuslikud riiginõukogu ees, mis annab tunnistust riigi poolsest institutsioonilisest kontrollist koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga äritegevuse üle. |
| --- | --- |

(225)

Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu määratakse vastavalt „Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivatele ajutistele eeskirjadele“. Nende ajutiste eeskirjade artiklitele 3 ja 5 tuginedes tegi komisjon kindlaks, et nõukogu liikmed vabastab ametist riiginõukogu ja nad on aruandekohustuslikud riiginõukogu ees, mis annab tunnistust riigi poolsest institutsioonilisest kontrollist koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga äritegevuse üle.

| (226) | Lisaks neile üldistele kaudsetele märkidele leidis komisjon järgmised tõendid seoses EXIMiga. EXIM on moodustatud ja tegutseb vastavalt riiginõukogu teatisele „Teatis, millega asutatakse Hiina ekspordi-impordipank“ ja EXIMi põhikirjale. Tema põhikirja kohaselt nimetab riik otse EXIMi juhatuse. Järelevalvenõukogu nimetatakse riiginõukogu poolt kooskõlas peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivate ajutiste eeskirjadega ja muude õigusnormidega ning ta allub riiginõukogule. |
| --- | --- |

(226)

Lisaks neile üldistele kaudsetele märkidele leidis komisjon järgmised tõendid seoses EXIMiga. EXIM on moodustatud ja tegutseb vastavalt riiginõukogu teatisele „Teatis, millega asutatakse Hiina ekspordi-impordipank“ ja EXIMi põhikirjale. Tema põhikirja kohaselt nimetab riik otse EXIMi juhatuse. Järelevalvenõukogu nimetatakse riiginõukogu poolt kooskõlas peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivate ajutiste eeskirjadega ja muude õigusnormidega ning ta allub riiginõukogule.

| (227) | Põhikirjas märgitakse ka, et EXIMi parteikomiteel on juhtiv ja poliitiliselt keskne roll eesmärgiga tagada, et EXIM rakendab partei ja riigi poliitikat ja peamisi eesmärke. Partei juhtroll on lõimitud kõikidesse äriühingu üldjuhtimise tahkudesse. |
| --- | --- |

(227)

Põhikirjas märgitakse ka, et EXIMi parteikomiteel on juhtiv ja poliitiliselt keskne roll eesmärgiga tagada, et EXIM rakendab partei ja riigi poliitikat ja peamisi eesmärke. Partei juhtroll on lõimitud kõikidesse äriühingu üldjuhtimise tahkudesse.

| (228) | Põhikirjas märgitakse lisaks, et EXIM soovib toetada väliskaubanduse arengut ja majanduslikku koostööd, piiriüleseid investeeringuid, algatust „One Belt, One Road“ ning koostööd rahvusvahelise suutlikkuse ja seadmete tootmise vallas. Tema äritegevus hõlmab lühiajalisi, keskmise tähtajaga ja pikaajalisi laene, mis kiidetakse heaks ja mis vastavad riigi väliskaubanduse ja -tegevuse poliitikale, nagu ekspordikrediit, impordikrediit, lepingulised finantskorralduse välislaenud, välisinvesteeringute laenud, Hiina valitsuse välisabi laenud ja eksporttoodete ostjatele antavad laenud. |
| --- | --- |

(228)

Põhikirjas märgitakse lisaks, et EXIM soovib toetada väliskaubanduse arengut ja majanduslikku koostööd, piiriüleseid investeeringuid, algatust „One Belt, One Road“ ning koostööd rahvusvahelise suutlikkuse ja seadmete tootmise vallas. Tema äritegevus hõlmab lühiajalisi, keskmise tähtajaga ja pikaajalisi laene, mis kiidetakse heaks ja mis vastavad riigi väliskaubanduse ja -tegevuse poliitikale, nagu ekspordikrediit, impordikrediit, lepingulised finantskorralduse välislaenud, välisinvesteeringute laenud, Hiina valitsuse välisabi laenud ja eksporttoodete ostjatele antavad laenud.

| (229) | Lisaks märkis EXIM-pank oma 2019. aasta aruandes, et ta rakendas täielikult kõiki Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja riiginõukogu peamisi poliitikameetmeid ja otsuseid. |
| --- | --- |

(229)

Lisaks märkis EXIM-pank oma 2019. aasta aruandes, et ta rakendas täielikult kõiki Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja riiginõukogu peamisi poliitikameetmeid ja otsuseid.

| (230) | Komisjon leidis ka, et riigi omanduses olevad finantsasutused on muutnud 2017. aastal oma põhikirju, et suurendada Hiina Kommunistliku Partei kui pankade kõrgeima otsustustasandi rolli (53). |
| --- | --- |

(230)

Komisjon leidis ka, et riigi omanduses olevad finantsasutused on muutnud 2017. aastal oma põhikirju, et suurendada Hiina Kommunistliku Partei kui pankade kõrgeima otsustustasandi rolli (53).

53

| (231) | Uutes põhikirjades sätestatakse, et:






  — | juhatuse esimees on sama isik, kes on parteikomitee sekretär; |
| --- | --- | --- |

(231)

Uutes põhikirjades sätestatakse, et:

—

juhatuse esimees on sama isik, kes on parteikomitee sekretär;

| — | Hiina Kommunistliku Partei ülesanne on tagada Hiina Kommunistliku Partei ja riigi poliitika ja suuniste rakendamine ning teha selle üle järelevalvet, samuti omada juhtivat ja järelevalverolli töötajate (sealhulgas tippjuhtkonna) ametisse nimetamisel, ning |
| --- | --- |

—

Hiina Kommunistliku Partei ülesanne on tagada Hiina Kommunistliku Partei ja riigi poliitika ja suuniste rakendamine ning teha selle üle järelevalvet, samuti omada juhtivat ja järelevalverolli töötajate (sealhulgas tippjuhtkonna) ametisse nimetamisel, ning

| — | juhatus kuulab kõikide oluliste otsuste tegemisel parteikomitee arvamusi. |
| --- | --- |

—

juhatus kuulab kõikide oluliste otsuste tegemisel parteikomitee arvamusi.

b)   Hiina valitsuse sisuline kontroll

| (232) | Järgmisena taotles komisjon teavet, kas Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli EXIM-panga tegevuse üle seoses laenupoliitika ja riskide hindamisega, kui pank andis laenu kiudoptiliste kaablite sektorile. Sellega seoses on arvesse võetud järgmisi reguleerivaid dokumente:






  — | HRV kommertspankade seaduse (edaspidi „pangandusseadus“) artikkel 34; |
| --- | --- | --- |

(232)

Järgmisena taotles komisjon teavet, kas Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli EXIM-panga tegevuse üle seoses laenupoliitika ja riskide hindamisega, kui pank andis laenu kiudoptiliste kaablite sektorile. Sellega seoses on arvesse võetud järgmisi reguleerivaid dokumente:

—

HRV kommertspankade seaduse (edaspidi „pangandusseadus“) artikkel 34;

| — | laenude üldeeskirja (mida rakendab Hiina Rahvavabariigi Pank) artikkel 15; |
| --- | --- |

—

laenude üldeeskirja (mida rakendab Hiina Rahvavabariigi Pank) artikkel 15;

| — | otsus nr 40; |
| --- | --- |

—

otsus nr 40;

| — | Hiina pangandust ja kindlustust reguleeriva komisjoni (CBIRC) rakendusmeetmed Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBIRC korraldus nr 1, [2017]); |
| --- | --- |

—

Hiina pangandust ja kindlustust reguleeriva komisjoni (CBIRC) rakendusmeetmed Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBIRC korraldus nr 1, [2017]);

| — | CBIRC rakendusmeetmed välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBIRC korraldus [2015] nr 4); |
| --- | --- |

—

CBIRC rakendusmeetmed välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBIRC korraldus [2015] nr 4);

| — | pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmed (CBIRC [2013] nr 3). |
| --- | --- |

—

pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmed (CBIRC [2013] nr 3).

| (233) | Nende reguleerivate dokumentide läbivaatamisel leidis komisjon, et HRV finantsasutused tegutsevad üldises õiguslikus keskkonnas, mis suunab neid oma rahaliste otsuste tegemisel joonduma Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärkide järgi järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(233)

Nende reguleerivate dokumentide läbivaatamisel leidis komisjon, et HRV finantsasutused tegutsevad üldises õiguslikus keskkonnas, mis suunab neid oma rahaliste otsuste tegemisel joonduma Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärkide järgi järgmistel põhjustel.

| (234) | EXIM-panga avaliku korra volitused on kehtestatud EXIM-panga asutamise teatises ja tema põhikirjas. |
| --- | --- |

(234)

EXIM-panga avaliku korra volitused on kehtestatud EXIM-panga asutamise teatises ja tema põhikirjas.

| (235) | Üldisel tasandil on kõigi Hiinas tegutsevate finantsasutuste suhtes kohaldatava pangandusseaduse artiklis 34 märgitud, et “kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“. Ehkki pangandusseaduse artiklis 4 märgitakse, et „kommertspangad tegutsevad seadusjärgselt ilma mis tahes üksuse või isiku sekkumiseta. Kommertspangad võtavad sõltumatult tsiviilvastutuse kogu oma juriidilise isiku varaga“, näitas uurimine, et pangandusseaduse artiklit 4 kohaldatakse vastavalt pangandusseaduse artiklile 34, st kui riik kehtestab riikliku poliitika, siis pangad rakendavad seda ja järgivad riigi suuniseid. |
| --- | --- |

(235)

Üldisel tasandil on kõigi Hiinas tegutsevate finantsasutuste suhtes kohaldatava pangandusseaduse artiklis 34 märgitud, et “kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“. Ehkki pangandusseaduse artiklis 4 märgitakse, et „kommertspangad tegutsevad seadusjärgselt ilma mis tahes üksuse või isiku sekkumiseta. Kommertspangad võtavad sõltumatult tsiviilvastutuse kogu oma juriidilise isiku varaga“, näitas uurimine, et pangandusseaduse artiklit 4 kohaldatakse vastavalt pangandusseaduse artiklile 34, st kui riik kehtestab riikliku poliitika, siis pangad rakendavad seda ja järgivad riigi suuniseid.

| (236) | Lisaks on laenude üldeeskirja artiklis 15 sätestatud, et „kooskõlas riigi poliitikaga võivad asjaomased ministeeriumid subsideerida laenuintresse, et edendada teatavate tootmisharude kasvu ja majanduse arengut teatavates piirkondades“. |
| --- | --- |

(236)

Lisaks on laenude üldeeskirja artiklis 15 sätestatud, et „kooskõlas riigi poliitikaga võivad asjaomased ministeeriumid subsideerida laenuintresse, et edendada teatavate tootmisharude kasvu ja majanduse arengut teatavates piirkondades“.

| (237) | Samuti antakse otsusega nr 40 kõigile finantsasutustele korraldus anda krediiditoetust konkreetselt „soodustatud“ projektidele. Nagu on selgitatud punktis 3.1 ning täpsemalt põhjendustes 81 ja 86, kuuluvad kiudoptiliste kaablite sektori projektid „soodustatute“ kategooriasse. Seega kinnitab otsus nr 40 varasemat järeldust pangandusseaduse kohta, et pankadel on sooduslaenude andmise tõttu valitsusasutuste volitused. Komisjon leidis ka, et CBIRC-l on ulatuslikud volitused kõigi HRVs asutatud finantsasutuste (sealhulgas eraomandisse kuuluvad ja välisosalusega finantsasutused) juhtimise kõigi aspektide heakskiitmiseks, mis hõlmab näiteks (54):






  — | finantsasutuste kõikide juhtide ametisse nimetamise heakskiitmist nii peakontori kui ka kõikide kohalike filiaalide tasandil. CBIRC heakskiit on nõutav igal tasandil juhtide palkamiseks alates kõige kõrgema tasandi ametikohtadest kuni filiaalide juhatajateni ning hõlmab isegi välisriigi filiaalides juhatajaks nimetatud isikuid, samuti tugifunktsioonide eest vastutavaid juhatajaid (nt IT-juhid), ning |
| --- | --- | --- |

(237)

Samuti antakse otsusega nr 40 kõigile finantsasutustele korraldus anda krediiditoetust konkreetselt „soodustatud“ projektidele. Nagu on selgitatud punktis 3.1 ning täpsemalt põhjendustes 81 ja 86, kuuluvad kiudoptiliste kaablite sektori projektid „soodustatute“ kategooriasse. Seega kinnitab otsus nr 40 varasemat järeldust pangandusseaduse kohta, et pankadel on sooduslaenude andmise tõttu valitsusasutuste volitused. Komisjon leidis ka, et CBIRC-l on ulatuslikud volitused kõigi HRVs asutatud finantsasutuste (sealhulgas eraomandisse kuuluvad ja välisosalusega finantsasutused) juhtimise kõigi aspektide heakskiitmiseks, mis hõlmab näiteks (54):

54

—

finantsasutuste kõikide juhtide ametisse nimetamise heakskiitmist nii peakontori kui ka kõikide kohalike filiaalide tasandil. CBIRC heakskiit on nõutav igal tasandil juhtide palkamiseks alates kõige kõrgema tasandi ametikohtadest kuni filiaalide juhatajateni ning hõlmab isegi välisriigi filiaalides juhatajaks nimetatud isikuid, samuti tugifunktsioonide eest vastutavaid juhatajaid (nt IT-juhid), ning

| — | väga pikka loetelu halduslikest heakskiitudest, sealhulgas heakskiidud filiaalide asutamiseks, uute tegevusvaldkondadega alustamiseks või uute toodete müügiks, panga põhikirja muutmiseks, rohkem kui 5 % osaluse müügiks, kapitali suurendamiseks, asukoha muutmiseks, organisatsioonilise vormi muudatusteks jne. |
| --- | --- |

—

väga pikka loetelu halduslikest heakskiitudest, sealhulgas heakskiidud filiaalide asutamiseks, uute tegevusvaldkondadega alustamiseks või uute toodete müügiks, panga põhikirja muutmiseks, rohkem kui 5 % osaluse müügiks, kapitali suurendamiseks, asukoha muutmiseks, organisatsioonilise vormi muudatusteks jne.

| (238) | Pangandusseadus on õiguslikult siduv. Viisaastakuplaanide ja otsuse nr 40 kohustuslikkus on tõestatud punktis 3.1. CBIRC reguleerivate dokumentide kohustuslik laad tuleneb tema kui pangandusjärelevalveameti volitustest. Muude dokumentide kohustuslikkust tõendavad järelevalve ja hindamise eritingimused, mida need sisaldavad. |
| --- | --- |

(238)

Pangandusseadus on õiguslikult siduv. Viisaastakuplaanide ja otsuse nr 40 kohustuslikkus on tõestatud punktis 3.1. CBIRC reguleerivate dokumentide kohustuslik laad tuleneb tema kui pangandusjärelevalveameti volitustest. Muude dokumentide kohustuslikkust tõendavad järelevalve ja hindamise eritingimused, mida need sisaldavad.

| (239) | Riiginõukogu otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele korraldus anda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele ning lubatakse rakendada „muud sooduspoliitikat soodustatud projektide suhtes“. Selle põhjal peavad pangad andma krediiditoetust kiudoptiliste kaablite sektorile kui soodustatud tootmisharule. |
| --- | --- |

(239)

Riiginõukogu otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele korraldus anda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele ning lubatakse rakendada „muud sooduspoliitikat soodustatud projektide suhtes“. Selle põhjal peavad pangad andma krediiditoetust kiudoptiliste kaablite sektorile kui soodustatud tootmisharule.

| (240) | Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida peavad järgima koostööd tegevate riigi omanduses olevate pankade juhid ja järelevalvajad, kelle Hiina valitsus on ametisse määranud ja kes Hiina valitsuse ees vastutavad. Seega tugines Hiina valitsus sellele normatiivsele raamistikule, et teostada sisulist kontrolli koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga üle alati, kui viimane kiudoptiliste kaablite sektorile laene andis. |
| --- | --- |

(240)

Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida peavad järgima koostööd tegevate riigi omanduses olevate pankade juhid ja järelevalvajad, kelle Hiina valitsus on ametisse määranud ja kes Hiina valitsuse ees vastutavad. Seega tugines Hiina valitsus sellele normatiivsele raamistikule, et teostada sisulist kontrolli koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga üle alati, kui viimane kiudoptiliste kaablite sektorile laene andis.

| (241) | Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete laenude alusel, mida anti valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele. Osaliselt koostööd tegev riigi omanduses olev pank selgitas küsimustiku vastuses, et ta kasutab kõnealuste laenude andmisel keerukaid krediidiriski hindamise eeskirju ja mudeleid. EXIM-pank selgitas lisaks, et poliitika ei erine selle põhjal, millises tootmisharus laenuvõtja tegutseb, milline on krediidiolukord ja kapitali staatus jne; sellegipoolest mõjutavad sellised tegurid krediidireitingu hindamist ja laenuvõtja riskikulusid. Pank võib arvestada laenude andmisel asjakohaste kavade ja poliitikaga; individuaalsete laenuprojektide kindlaksmääramisel kasutab ta aga turupõhist hindamist. |
| --- | --- |

(241)

Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete laenude alusel, mida anti valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele. Osaliselt koostööd tegev riigi omanduses olev pank selgitas küsimustiku vastuses, et ta kasutab kõnealuste laenude andmisel keerukaid krediidiriski hindamise eeskirju ja mudeleid. EXIM-pank selgitas lisaks, et poliitika ei erine selle põhjal, millises tootmisharus laenuvõtja tegutseb, milline on krediidiolukord ja kapitali staatus jne; sellegipoolest mõjutavad sellised tegurid krediidireitingu hindamist ja laenuvõtja riskikulusid. Pank võib arvestada laenude andmisel asjakohaste kavade ja poliitikaga; individuaalsete laenuprojektide kindlaksmääramisel kasutab ta aga turupõhist hindamist.

| (242) | Nagu juba märgitud põhjenduses 141, keeldus osaliselt koostööd tegev riigi omanduses olev pank esitamast konkreetseid näiteid valimisse kaasatud äriühingute krediidiriski hindamise kohta, kuna nõutud teave on panga siseteave ja sisaldab konfidentsiaalset äriteavet, mida ei ole lubatud avalikustada, kuigi komisjon oli saanud nende valimisse kaasatud äriühingute kirjaliku nõusoleku, kes loobusid oma konfidentsiaalsusõigustest. |
| --- | --- |

(242)

Nagu juba märgitud põhjenduses 141, keeldus osaliselt koostööd tegev riigi omanduses olev pank esitamast konkreetseid näiteid valimisse kaasatud äriühingute krediidiriski hindamise kohta, kuna nõutud teave on panga siseteave ja sisaldab konfidentsiaalset äriteavet, mida ei ole lubatud avalikustada, kuigi komisjon oli saanud nende valimisse kaasatud äriühingute kirjaliku nõusoleku, kes loobusid oma konfidentsiaalsusõigustest.

| (243) | Kuna puuduvad konkreetsed tõendid krediidivõimelisuse hindamise kohta, uuris komisjon üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on põhjendustes 232–239 toodud, koos koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga käitumisega seoses valimisse kaasatud äriühingutele laenude andmisega. See käitumine erines tema ametlikust seisukohast, sest tegelikkuses ta ei tegutsenud põhjalike turupõhiste riskihinnangute alusel. |
| --- | --- |

(243)

Kuna puuduvad konkreetsed tõendid krediidivõimelisuse hindamise kohta, uuris komisjon üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on põhjendustes 232–239 toodud, koos koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga käitumisega seoses valimisse kaasatud äriühingutele laenude andmisega. See käitumine erines tema ametlikust seisukohast, sest tegelikkuses ta ei tegutsenud põhjalike turupõhiste riskihinnangute alusel.

| (244) | Uurimise käigus leidis komisjon, et kahele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile anti laenu intressimääradega, mis olid Hiina Rahvavabariigi Panga (edaspidi „PBOC“) laenu viiteintressimäärast väiksemad või sellega sarnased ning riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse (edaspidi „NIFC“) poolt 20. augustil 2019 avaldatud laenu põhimäärast väiksemad, (55) olenemata äriühingute finantsseisundist ja krediidiriskist. Seega anti laene turuhinnast odavamalt, kui võtta arvesse valimisse kaasatud eksportivate tootjate riskiprofiili. |
| --- | --- |

(244)

Uurimise käigus leidis komisjon, et kahele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile anti laenu intressimääradega, mis olid Hiina Rahvavabariigi Panga (edaspidi „PBOC“) laenu viiteintressimäärast väiksemad või sellega sarnased ning riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse (edaspidi „NIFC“) poolt 20. augustil 2019 avaldatud laenu põhimäärast väiksemad, (55) olenemata äriühingute finantsseisundist ja krediidiriskist. Seega anti laene turuhinnast odavamalt, kui võtta arvesse valimisse kaasatud eksportivate tootjate riskiprofiili.

55

| (245) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei tõendanud, et koostööd tegev riigi omanduses olev pank, nimelt EXIM-pank, on avalik-õiguslik asutus ning et Hiina valitsus teostas EXIM-panga üle sisulist kontrolli. Hiina valitsus rõhutas, et „omandisuhe ja formaalsed kaudsed kontrolli märgid“ ei ole piisavad, et tõendada avalik-õigusliku asutuse olemasolu, ning et komisjon ei tõendanud EXIM-panga juhtimise sõltumatuse puudumist väitega, et Hiina valitsus teostab EXIM-panga üle kontrolli ainult seeläbi, et teeb järelevalvet panga juhatuse ja nõukogu määramise üle. |
| --- | --- |

(245)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei tõendanud, et koostööd tegev riigi omanduses olev pank, nimelt EXIM-pank, on avalik-õiguslik asutus ning et Hiina valitsus teostas EXIM-panga üle sisulist kontrolli. Hiina valitsus rõhutas, et „omandisuhe ja formaalsed kaudsed kontrolli märgid“ ei ole piisavad, et tõendada avalik-õigusliku asutuse olemasolu, ning et komisjon ei tõendanud EXIM-panga juhtimise sõltumatuse puudumist väitega, et Hiina valitsus teostab EXIM-panga üle kontrolli ainult seeläbi, et teeb järelevalvet panga juhatuse ja nõukogu määramise üle.

| (246) | Lisaks väitis Hiina valitsus, et kõnealused finantsasutused ei täida ühtegi ülesannet, mida saaks pidada valitsuse ülesandeks, ja et Hiina valitsus ei ole teostanud EXIM-panga üle sisulist kontrolli. Kuigi Hiina pangandusseaduse artiklis 34 nõutakse, et kommertspangad tegutseksid lähtuvalt Hiina valitsuse „tööstuspoliitika suunistest“, ei sisalda see säte nõuet, et pangad tegutseksid teatud viisil, ning Hiina valitsuse sõnul tuleks seda sätet pidada Hiina pankade juhtpõhimõtteks. Hiina valitsus väitis ka, et Hiina pangandusseadus keelab sõnaselgelt Hiina valitsusel kommertspankade otsuseid mis tahes viisil kontrollida. Seda väites tugines Hiina valitsus Hiina pangandusseaduse artiklitele 4 ja 5, milles on sätestatud, et kommertspangad „teevad ise oma otsused“ ja tegutsevad „ilma ühegi üksuse või isiku sekkumiseta“. Lisaks rõhutas Hiina valitsus, et Hiina pangandusseaduse artiklis 41 on sätestatud, et „ükski üksus ega isik ei tohi sundida kommertspanka andma laenu või tagatist“. Peale selle väitis Hiina valitsus, et laenude üldeeskirja artikkel 15 ja otsus nr 40 ei ole kohustuslikud, vaid üksnes suunavad. Samuti ei nõustunud Hiina valitsus väitega, et EXIM-pank andis laene turuhinnast odavamalt, sest ta järgib rahvusvaheliselt tunnustatud riskihindamise ja laenude väljamaksmise standardeid ning tegutseb Hiina valitsusest sõltumatult. |
| --- | --- |

(246)

Lisaks väitis Hiina valitsus, et kõnealused finantsasutused ei täida ühtegi ülesannet, mida saaks pidada valitsuse ülesandeks, ja et Hiina valitsus ei ole teostanud EXIM-panga üle sisulist kontrolli. Kuigi Hiina pangandusseaduse artiklis 34 nõutakse, et kommertspangad tegutseksid lähtuvalt Hiina valitsuse „tööstuspoliitika suunistest“, ei sisalda see säte nõuet, et pangad tegutseksid teatud viisil, ning Hiina valitsuse sõnul tuleks seda sätet pidada Hiina pankade juhtpõhimõtteks. Hiina valitsus väitis ka, et Hiina pangandusseadus keelab sõnaselgelt Hiina valitsusel kommertspankade otsuseid mis tahes viisil kontrollida. Seda väites tugines Hiina valitsus Hiina pangandusseaduse artiklitele 4 ja 5, milles on sätestatud, et kommertspangad „teevad ise oma otsused“ ja tegutsevad „ilma ühegi üksuse või isiku sekkumiseta“. Lisaks rõhutas Hiina valitsus, et Hiina pangandusseaduse artiklis 41 on sätestatud, et „ükski üksus ega isik ei tohi sundida kommertspanka andma laenu või tagatist“. Peale selle väitis Hiina valitsus, et laenude üldeeskirja artikkel 15 ja otsus nr 40 ei ole kohustuslikud, vaid üksnes suunavad. Samuti ei nõustunud Hiina valitsus väitega, et EXIM-pank andis laene turuhinnast odavamalt, sest ta järgib rahvusvaheliselt tunnustatud riskihindamise ja laenude väljamaksmise standardeid ning tegutseb Hiina valitsusest sõltumatult.

| (247) | Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse väidetega. Komisjon ei tuginenud ainult „omandisuhtele ja formaalsetele kaudsetele kontrolli märkidele“, et liigitada koostööd tegev riigi omanduses olev EXIM-pank avalik-õiguslikuks asutuseks, vaid tõendas ka, et Hiina valitsus teostas panga üle sisulist kontrolli järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(247)

Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse väidetega. Komisjon ei tuginenud ainult „omandisuhtele ja formaalsetele kaudsetele kontrolli märkidele“, et liigitada koostööd tegev riigi omanduses olev EXIM-pank avalik-õiguslikuks asutuseks, vaid tõendas ka, et Hiina valitsus teostas panga üle sisulist kontrolli järgmistel põhjustel.

| (248) | Nagu on selgitatud põhjenduses 238, leidis komisjon, et Hiina pangandusseadus ja otsus nr 40 on kohustuslikud. Lisaks, uurimise järeldused, samuti komisjoni järeldused, mis olid tehtud sama subsiidiumikava käsitlevate varasemate uurimiste puhul, (56) ei toetanud väidet, et pangad ei järgi laenuotsuste tegemisel valitsuse poliitikat ja kavasid. Näiteks leidis komisjon, et eksportivad tootjad said kasu turu intressimäärast madalamate intressimääradega sooduslaenudest. Üks eksportivatest tootjatest sai sooduslaene Hiina arengupanga fondilt, mis on poliitikast lähtuv investeerimisorganisatsioon, mis toetab peamiselt „riigi tunnustatud põhisektorite projekte“, nagu kirjeldatud põhjenduses 285 allpool. |
| --- | --- |

(248)

Nagu on selgitatud põhjenduses 238, leidis komisjon, et Hiina pangandusseadus ja otsus nr 40 on kohustuslikud. Lisaks, uurimise järeldused, samuti komisjoni järeldused, mis olid tehtud sama subsiidiumikava käsitlevate varasemate uurimiste puhul, (56) ei toetanud väidet, et pangad ei järgi laenuotsuste tegemisel valitsuse poliitikat ja kavasid. Näiteks leidis komisjon, et eksportivad tootjad said kasu turu intressimäärast madalamate intressimääradega sooduslaenudest. Üks eksportivatest tootjatest sai sooduslaene Hiina arengupanga fondilt, mis on poliitikast lähtuv investeerimisorganisatsioon, mis toetab peamiselt „riigi tunnustatud põhisektorite projekte“, nagu kirjeldatud põhjenduses 285 allpool.

56

| (249) | Uurimine näitas, et laenude üldeeskirja artiklit 15 kohaldati tegelikult praktikas ning et pangandusseaduse artiklid 4, 5 ja 41 olid kohaldatavad pangandusseaduse artikli 34 kohaselt, mis tähendab, et kui riik kehtestab riikliku poliitika, siis pangad rakendavad ja järgivad riigi juhiseid. Pangaseaduse artiklid 4 ja 5 kuuluvad I peatükki, milles on kehtestatud üldsätted, ning artikkel 34 kuulub IV peatükki, milles on kehtestatud põhieeskirjad laenude kohta. Artikli 34 tekst „kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“ näitab, et see säte ei ole olemuselt suunav, vaid pigem kohustuslik ning sellega antakse pankadele selged juhised, mille kohaselt peavad pangad laenude väljastamisel arvesse võtma riigi tööstuspoliitikat. Lisaks märkis komisjon, et riiginõukogu otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis anda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele ning lubatakse rakendada „muud sooduspoliitikat soodustatud projektide suhtes“. Sama otsuse artikli 17 kohaselt peavad pangad järgima krediidipõhimõtteid, kuid komisjon ei leidnud uurimise käigus, et seda oleks praktikas tehtud. Vastupidi, eksportivatele tootjatele anti laene nende finantsseisundit ja krediidivõimelisust arvestamata. |
| --- | --- |

(249)

Uurimine näitas, et laenude üldeeskirja artiklit 15 kohaldati tegelikult praktikas ning et pangandusseaduse artiklid 4, 5 ja 41 olid kohaldatavad pangandusseaduse artikli 34 kohaselt, mis tähendab, et kui riik kehtestab riikliku poliitika, siis pangad rakendavad ja järgivad riigi juhiseid. Pangaseaduse artiklid 4 ja 5 kuuluvad I peatükki, milles on kehtestatud üldsätted, ning artikkel 34 kuulub IV peatükki, milles on kehtestatud põhieeskirjad laenude kohta. Artikli 34 tekst „kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“ näitab, et see säte ei ole olemuselt suunav, vaid pigem kohustuslik ning sellega antakse pankadele selged juhised, mille kohaselt peavad pangad laenude väljastamisel arvesse võtma riigi tööstuspoliitikat. Lisaks märkis komisjon, et riiginõukogu otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis anda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele ning lubatakse rakendada „muud sooduspoliitikat soodustatud projektide suhtes“. Sama otsuse artikli 17 kohaselt peavad pangad järgima krediidipõhimõtteid, kuid komisjon ei leidnud uurimise käigus, et seda oleks praktikas tehtud. Vastupidi, eksportivatele tootjatele anti laene nende finantsseisundit ja krediidivõimelisust arvestamata.

| (250) | Konkreetselt EXIM-panga puhul on vaieldamatult tegemist arengupangaga, kus järgitakse vastavalt panga enda avaldusele otseselt valitsuse poliitikat. Nagu on selgitatud panga veebisaidil, (57) on EXIM riigi rahastatud ja riigi omandis olev arengupank, mida juhib otseselt riiginõukogu ning mis on ette nähtud muu hulgas Hiina väliskaubanduse toetamiseks ja „maailma tasemele viimise“ strateegia elluviimiseks. |
| --- | --- |

(250)

Konkreetselt EXIM-panga puhul on vaieldamatult tegemist arengupangaga, kus järgitakse vastavalt panga enda avaldusele otseselt valitsuse poliitikat. Nagu on selgitatud panga veebisaidil, (57) on EXIM riigi rahastatud ja riigi omandis olev arengupank, mida juhib otseselt riiginõukogu ning mis on ette nähtud muu hulgas Hiina väliskaubanduse toetamiseks ja „maailma tasemele viimise“ strateegia elluviimiseks.

57

| (251) | Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud seoses soodustatud tootmisharudele laenude andmisega normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad panga juhid ja järelevalvajad peavad järgima. See normatiivne raamistik ei jätnud panga juhtidele ja järelevalvajatele mingit otsustusvabadust küsimuses, kas seda raamistikku valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul järgida või mitte, muutes seega panga juhtkonna sellest sõltuvaks. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et teostada sisulist kontrolli koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga üle alati, kui viimane kiudoptiliste kaablite sektorile laene andis. |
| --- | --- |

(251)

Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud seoses soodustatud tootmisharudele laenude andmisega normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad panga juhid ja järelevalvajad peavad järgima. See normatiivne raamistik ei jätnud panga juhtidele ja järelevalvajatele mingit otsustusvabadust küsimuses, kas seda raamistikku valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul järgida või mitte, muutes seega panga juhtkonna sellest sõltuvaks. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et teostada sisulist kontrolli koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga üle alati, kui viimane kiudoptiliste kaablite sektorile laene andis.

| (252) | Nagu selgitatud põhjenduses 241, taotles komisjon konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete laenude alusel. Koostööd tegev riigi omanduses olev pank ei esitanud siiski teatavat vajalikku teavet, sealhulgas valimisse kaasatud äriühingutega seotud konkreetset krediidiriski hinnangut. Kuna puuduvad konkreetsed tõendid selliste krediidiriski hinnangute kohta, uuris komisjon üldist õigusraamistikku, mida kohaldatakse soodustatud tootmisharudele (nagu kiudoptiliste kaablite sektor) antavate laenude suhtes, ja koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga käitumist ning tegi kindlaks, et pank ei tegutsenud põhjalike turupõhiste krediidiriski hinnangute põhjal. Nagu on selgitatud põhjenduses 244, anti kahele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile laenu intressimääradega, mis olid PBOC riskivabadest viiteintressimääradest ja laenu põhimäärast väiksemad või nendega sarnased, olenemata nende finantsseisundist ja krediidiriskist. Võttes arvesse allpool punktis 3.5.3.3 kirjeldatud valimisse kaasatud eksportivate tootjate riskiprofiili ja asjaolu, et komisjoni riskianalüüsi kohaselt oleksid eksportivad tootjad pidanud saama BB-krediidireitingu ja sellest tulenevalt maksma riskivabast määrast oluliselt kõrgemaid intressimäärasid, järeldas komisjon, et kõnealused laenud anti turuhinnast odavamalt. |
| --- | --- |

(252)

Nagu selgitatud põhjenduses 241, taotles komisjon konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete laenude alusel. Koostööd tegev riigi omanduses olev pank ei esitanud siiski teatavat vajalikku teavet, sealhulgas valimisse kaasatud äriühingutega seotud konkreetset krediidiriski hinnangut. Kuna puuduvad konkreetsed tõendid selliste krediidiriski hinnangute kohta, uuris komisjon üldist õigusraamistikku, mida kohaldatakse soodustatud tootmisharudele (nagu kiudoptiliste kaablite sektor) antavate laenude suhtes, ja koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga käitumist ning tegi kindlaks, et pank ei tegutsenud põhjalike turupõhiste krediidiriski hinnangute põhjal. Nagu on selgitatud põhjenduses 244, anti kahele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile laenu intressimääradega, mis olid PBOC riskivabadest viiteintressimääradest ja laenu põhimäärast väiksemad või nendega sarnased, olenemata nende finantsseisundist ja krediidiriskist. Võttes arvesse allpool punktis 3.5.3.3 kirjeldatud valimisse kaasatud eksportivate tootjate riskiprofiili ja asjaolu, et komisjoni riskianalüüsi kohaselt oleksid eksportivad tootjad pidanud saama BB-krediidireitingu ja sellest tulenevalt maksma riskivabast määrast oluliselt kõrgemaid intressimäärasid, järeldas komisjon, et kõnealused laenud anti turuhinnast odavamalt.

| (253) | Seega tegi komisjon järelduse, et Hiina valitsus on sisuliselt kontrollinud koostööd tegevat riigi omanduses olevat panka seoses tema laenupoliitika teostamise ja riskihindamisega kiudoptiliste kaablite sektori puhul. |
| --- | --- |

(253)

Seega tegi komisjon järelduse, et Hiina valitsus on sisuliselt kontrollinud koostööd tegevat riigi omanduses olevat panka seoses tema laenupoliitika teostamise ja riskihindamisega kiudoptiliste kaablite sektori puhul.

c)   Kokkuvõttev järeldus riigi omanduses olevate pankade kohta

| (254) | Komisjon selgitas välja, et osaliselt koostööd tegev riigi omanduses olev pank järgis kiudoptiliste kaablite sektoris valitsuse ülesannete täitmisel eespool nimetatud õigusraamistikku. Seetõttu tegutses ta alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes (koostoimes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i) ning vastavalt WTO asjakohasele kohtupraktikale avalik-õigusliku asutusena. |
| --- | --- |

(254)

Komisjon selgitas välja, et osaliselt koostööd tegev riigi omanduses olev pank järgis kiudoptiliste kaablite sektoris valitsuse ülesannete täitmisel eespool nimetatud õigusraamistikku. Seetõttu tegutses ta alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes (koostoimes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i) ning vastavalt WTO asjakohasele kohtupraktikale avalik-õigusliku asutusena.

2)   
  Koostööst keeldunud riigi omanduses olevad finantsasutused

Koostööst keeldunud riigi omanduses olevad finantsasutused

| (255) | Nagu märgitud eespool põhjenduses 218, ei vastanud ükski muu valimisse kaasatud äriühingutele laenu andnud riigi omanduses olev finantsasutus eriküsimustikule. Hiina valitsus esitas üksnes mõningast teavet mitme panga omandiõiguste kohta, kuid mitte nende juhtimisstruktuuri, riskihindamise ega näidete kohta, mis on seotud kiudoptiliste kaablite sektorile antud konkreetsete laenudega. |
| --- | --- |

(255)

Nagu märgitud eespool põhjenduses 218, ei vastanud ükski muu valimisse kaasatud äriühingutele laenu andnud riigi omanduses olev finantsasutus eriküsimustikule. Hiina valitsus esitas üksnes mõningast teavet mitme panga omandiõiguste kohta, kuid mitte nende juhtimisstruktuuri, riskihindamise ega näidete kohta, mis on seotud kiudoptiliste kaablite sektorile antud konkreetsete laenudega.

| (256) | Seetõttu otsustas komisjon kooskõlas punktis 3.2.1 toodud järeldustega kasutada kättesaadavaid fakte, et teha kindlaks, kas need riigi omanduses olevad finantsasutused kvalifitseeruvad avalik-õiguslikeks asutusteks. |
| --- | --- |

(256)

Seetõttu otsustas komisjon kooskõlas punktis 3.2.1 toodud järeldustega kasutada kättesaadavaid fakte, et teha kindlaks, kas need riigi omanduses olevad finantsasutused kvalifitseeruvad avalik-õiguslikeks asutusteks.

| (257) | Hiina valitsus väitis, et järgmised pangad, kes olid andnud laene käesolevas uurimises valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidele, kuulusid osaliselt või täielikult riigile endale või riigiosalusega juriidilistele isikutele: Hiina põllumajanduspank, Hiina Pank, sidepank, Jiangsu pank, Kunluni pank, Nanjingi pank, Ningbo pank, Hiina CITICi pank, Hiina arengupank, Hiina ehituspank, Hiina Everbrighti pank, Hiina Guangfa pank, Hiina kaupmeeste pank, Hiina Minshengi pank, Hankou pank, tööstuspank, Hiina tööstus- ja kommertspank (ICBC), Ping Ani pank, postiteenuste säästupank, Shanghai Pudongi arengupank ja Zheshangi pank. |
| --- | --- |

(257)

Hiina valitsus väitis, et järgmised pangad, kes olid andnud laene käesolevas uurimises valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidele, kuulusid osaliselt või täielikult riigile endale või riigiosalusega juriidilistele isikutele: Hiina põllumajanduspank, Hiina Pank, sidepank, Jiangsu pank, Kunluni pank, Nanjingi pank, Ningbo pank, Hiina CITICi pank, Hiina arengupank, Hiina ehituspank, Hiina Everbrighti pank, Hiina Guangfa pank, Hiina kaupmeeste pank, Hiina Minshengi pank, Hankou pank, tööstuspank, Hiina tööstus- ja kommertspank (ICBC), Ping Ani pank, postiteenuste säästupank, Shanghai Pudongi arengupank ja Zheshangi pank.

| (258) | Kasutades avalikult kättesaadavat teavet, nagu veebisaidid, aastaaruanded, kättesaadav teave pangandusregistrites või internetis, tuvastas komisjon, et järgmised finantsasutused, kes olid andnud laenu kahele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile, kuulusid osaliselt või täielikult riigile endale või riigiosalusega juriidilistele isikutele:






  Nimi | Teave omandistruktuuri kohta |
| --- | --- | --- |
| Pekingi pank | Vähemalt 21 % aktsiatest kuulub kohalikele omavalitsustele, keskvalitsusele ja riigi omanduses olevatele ettevõtetele |
| Sinomach Finance Ltd. | Kuulub äriühingule China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach), mis on riigi omanduses olev ettevõte |

(258)

Kasutades avalikult kättesaadavat teavet, nagu veebisaidid, aastaaruanded, kättesaadav teave pangandusregistrites või internetis, tuvastas komisjon, et järgmised finantsasutused, kes olid andnud laenu kahele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile, kuulusid osaliselt või täielikult riigile endale või riigiosalusega juriidilistele isikutele:

Nimi

Teave omandistruktuuri kohta

Pekingi pank

Vähemalt 21 % aktsiatest kuulub kohalikele omavalitsustele, keskvalitsusele ja riigi omanduses olevatele ettevõtetele

Sinomach Finance Ltd.

Kuulub äriühingule China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach), mis on riigi omanduses olev ettevõte

| (259) | Kuna finantsasutustelt ei saadud konkreetset teavet, mis tõendanuks vastupidist, järeldas komisjon, et Hiina valitsuse omandiõigus ja kontroll põhineb formaalsetel kaudsetel märkidel ning seda samadel põhjustel nagu on sätestatud eespool punktis 1. Täpsemalt eeldatakse kättesaadavate faktide põhjal, et nende riigi omanduses olevate koostööst keeldunud finantsasutuste juhid ja järelevalvajad määrab Hiina valitsus ja nad vastutavad Hiina valitsuse ees samal moel nagu koostööd tegevas riigi omanduses olevas pangas. |
| --- | --- |

(259)

Kuna finantsasutustelt ei saadud konkreetset teavet, mis tõendanuks vastupidist, järeldas komisjon, et Hiina valitsuse omandiõigus ja kontroll põhineb formaalsetel kaudsetel märkidel ning seda samadel põhjustel nagu on sätestatud eespool punktis 1. Täpsemalt eeldatakse kättesaadavate faktide põhjal, et nende riigi omanduses olevate koostööst keeldunud finantsasutuste juhid ja järelevalvajad määrab Hiina valitsus ja nad vastutavad Hiina valitsuse ees samal moel nagu koostööd tegevas riigi omanduses olevas pangas.

| (260) | Seoses sisulise kontrolli teostamisega leidis komisjon, et koostööd tegevat riigi omanduses olevat finantsasutust puudutavaid järeldusi võib pidada esindavaks ka koostööst keeldunud riigi omanduses olevate finantsasutuste puhul. Eespool punktis 1 analüüsitud normatiivset raamistikku kohaldatakse samal viisil ka nende suhtes. Kuna vastupidise kohta andmed ei ole, võib kättesaadavate faktide põhjal järeldada, (58) et konkreetseid tõendeid ende krediidivõimelisuse hindamise kohta ei ole, nagu neid ei ole ka koostööd teinud riigi omanduses oleva panga puhul. |
| --- | --- |

(260)

Seoses sisulise kontrolli teostamisega leidis komisjon, et koostööd tegevat riigi omanduses olevat finantsasutust puudutavaid järeldusi võib pidada esindavaks ka koostööst keeldunud riigi omanduses olevate finantsasutuste puhul. Eespool punktis 1 analüüsitud normatiivset raamistikku kohaldatakse samal viisil ka nende suhtes. Kuna vastupidise kohta andmed ei ole, võib kättesaadavate faktide põhjal järeldada, (58) et konkreetseid tõendeid ende krediidivõimelisuse hindamise kohta ei ole, nagu neid ei ole ka koostööd teinud riigi omanduses oleva panga puhul.

58

| (261) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjoni väited, milles järeldati, et kõik muud riigi omanduses olevad finantsasutused peale EXIM-panga olid samuti avalik-õiguslikud asutused, ei olnud piisavad. Hiina valitsus väitis, et komisjon tugines eelmistele subsiidiumivastastele uurimistele ja oma järeldustele koostööd tegevate riigi omanduses olevate finantsasutuste kohta ning ei teinud juhtumipõhist analüüsi, milles oleks pööratud erilist tähelepanu iga juhtumi ja iga koostööst keeldunud finantsasutuse eripäradele. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et riigi omanduses olevate finantsasutuste üle tehakse sisulist kontrolli seetõttu, et Hiina valitsus paistab nende juhid ja järelevalvajad ametisse nimetavat. |
| --- | --- |

(261)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjoni väited, milles järeldati, et kõik muud riigi omanduses olevad finantsasutused peale EXIM-panga olid samuti avalik-õiguslikud asutused, ei olnud piisavad. Hiina valitsus väitis, et komisjon tugines eelmistele subsiidiumivastastele uurimistele ja oma järeldustele koostööd tegevate riigi omanduses olevate finantsasutuste kohta ning ei teinud juhtumipõhist analüüsi, milles oleks pööratud erilist tähelepanu iga juhtumi ja iga koostööst keeldunud finantsasutuse eripäradele. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et riigi omanduses olevate finantsasutuste üle tehakse sisulist kontrolli seetõttu, et Hiina valitsus paistab nende juhid ja järelevalvajad ametisse nimetavat.

| (262) | Sellega seoses tuletas komisjon meelde, et kuna teised riigi omanduses olevad pangad keeldusid koostööst, pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele. Komisjon jõudis järeldusele, et eelmiste uurimiste teave koos formaalsete kaudsete kontrolli märkide ja uurimise enda tulemustega seoses EXIM-pangaga ning pankade tegeliku käitumisega eksportivate tootjate suhtes olid parimad kättesaadavad faktid selle juhtumi kohta. Igal juhul ei suutnud Hiina valitsus esitada ühtegi tõendit ega väidet, mis lükkaks ümber komisjoni järeldused seoses asjaoluga, et ülejäänud riigi omanduses olevad pangad, kes andsid laenu valimisse kuuluvatele äriühingutele, on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i. Komisjon jäi seega oma seisukohale. |
| --- | --- |

(262)

Sellega seoses tuletas komisjon meelde, et kuna teised riigi omanduses olevad pangad keeldusid koostööst, pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele. Komisjon jõudis järeldusele, et eelmiste uurimiste teave koos formaalsete kaudsete kontrolli märkide ja uurimise enda tulemustega seoses EXIM-pangaga ning pankade tegeliku käitumisega eksportivate tootjate suhtes olid parimad kättesaadavad faktid selle juhtumi kohta. Igal juhul ei suutnud Hiina valitsus esitada ühtegi tõendit ega väidet, mis lükkaks ümber komisjoni järeldused seoses asjaoluga, et ülejäänud riigi omanduses olevad pangad, kes andsid laenu valimisse kuuluvatele äriühingutele, on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i. Komisjon jäi seega oma seisukohale.

3)   
  Kokkuvõttev järeldus riigi omandis olevate finantsasutuste kohta

Kokkuvõttev järeldus riigi omandis olevate finantsasutuste kohta

| (263) | Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leidis komisjon, et kõik riigi omanduses olevad Hiina finantsasutused, kes andsid rahalisi vahendeid kahele valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kontsernile, on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i. |
| --- | --- |

(263)

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leidis komisjon, et kõik riigi omanduses olevad Hiina finantsasutused, kes andsid rahalisi vahendeid kahele valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kontsernile, on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i.

| (264) | Lisaks tegi komisjon sama teabe põhjal kindlaks, et isegi kui riigi omanduses olevaid finantsasutusi ei saaks käsitada avalik-õiguslike asutustena, käsitataks neid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv mõistes siiski asutustena, kellele Hiina valitsus on teinud ülesandeks täita tavaliselt valitsuse täidetavaid ülesandeid, ning seda samadel põhjustel, nagu mainitud punktis 3.5.1.2. Seega tuleks nende tegevus igal juhul omistada Hiina valitsusele. |
| --- | --- |

(264)

Lisaks tegi komisjon sama teabe põhjal kindlaks, et isegi kui riigi omanduses olevaid finantsasutusi ei saaks käsitada avalik-õiguslike asutustena, käsitataks neid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv mõistes siiski asutustena, kellele Hiina valitsus on teinud ülesandeks täita tavaliselt valitsuse täidetavaid ülesandeid, ning seda samadel põhjustel, nagu mainitud punktis 3.5.1.2. Seega tuleks nende tegevus igal juhul omistada Hiina valitsusele.

3.5.1.2.   Valitsuse volitatud või suunatud eraõiguslikud finantsasutused

| (265) | Järgmisi finantsasutusi käsitati eraomandis olevate asutustena, tuginedes varasemate subsiidiumivastaste uurimiste tulemustele (59) ja avalikult kättesaadavale teabele: HSBC, CITI Bank China, Zijini maaelu kommertspank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (Hiina), MUFG Bank, Bohai International Trust Co., Ltd. ja Hubei maapiirkondade krediidiühistu. Komisjon analüüsis, kas Hiina valitsus on teinud neile finantsasutustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses ülesandeks anda kiudoptiliste kaablite sektorile subsiidiume ehk volitanud või suunanud neid seda tegema. |
| --- | --- |

(265)

Järgmisi finantsasutusi käsitati eraomandis olevate asutustena, tuginedes varasemate subsiidiumivastaste uurimiste tulemustele (59) ja avalikult kättesaadavale teabele: HSBC, CITI Bank China, Zijini maaelu kommertspank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (Hiina), MUFG Bank, Bohai International Trust Co., Ltd. ja Hubei maapiirkondade krediidiühistu. Komisjon analüüsis, kas Hiina valitsus on teinud neile finantsasutustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses ülesandeks anda kiudoptiliste kaablite sektorile subsiidiume ehk volitanud või suunanud neid seda tegema.

59

| (266) | WTO apellatsioonikogu arvamuse kohaselt tähendab „volitamine“, et valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule asutusele, ning „suunamine“ tähendab olukorda, kus valitsus teostab oma võimu eraõigusliku asutuse üle (60). Mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku asutust vahendajana rahalise toetuse andmiseks, ning „enamikel juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid“ (61). Samal ajal ei lubata artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga iv liikmesriikidel kehtestada toodete suhtes tasakaalustusmeetmeid, „kui valitsus rakendab oma üldisi õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi“ (62) või kui valitsuse sekkumine „võib või ei pruugi omada erilist tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vabal valikul põhinevalt“ (63). Pigem osutavad volitamine või suunamine „valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt soodustamine“ (64). |
| --- | --- |

(266)

WTO apellatsioonikogu arvamuse kohaselt tähendab „volitamine“, et valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule asutusele, ning „suunamine“ tähendab olukorda, kus valitsus teostab oma võimu eraõigusliku asutuse üle (60). Mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku asutust vahendajana rahalise toetuse andmiseks, ning „enamikel juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid“ (61). Samal ajal ei lubata artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga iv liikmesriikidel kehtestada toodete suhtes tasakaalustusmeetmeid, „kui valitsus rakendab oma üldisi õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi“ (62) või kui valitsuse sekkumine „võib või ei pruugi omada erilist tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vabal valikul põhinevalt“ (63). Pigem osutavad volitamine või suunamine „valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt soodustamine“ (64).

60

61

62

63

64

| (267) | Komisjon märkis, et tootmisharu puudutav ja eespool põhjendustes 232–238 nimetatud normatiivne raamistik kehtib HRV kõikide, sealhulgas eraomandis olevate finantsasutuste suhtes. Seda kinnitab asjaolu, et pangandusseadus ja mitu CBIRC korraldust hõlmavad kõiki Hiina rahastatud ja välisinvesteeringutega pankasid, mida CBIRC juhib. |
| --- | --- |

(267)

Komisjon märkis, et tootmisharu puudutav ja eespool põhjendustes 232–238 nimetatud normatiivne raamistik kehtib HRV kõikide, sealhulgas eraomandis olevate finantsasutuste suhtes. Seda kinnitab asjaolu, et pangandusseadus ja mitu CBIRC korraldust hõlmavad kõiki Hiina rahastatud ja välisinvesteeringutega pankasid, mida CBIRC juhib.

| (268) | Lisaks sisaldas enamik eraõiguslike finantsasutustega sõlmitud laenulepinguid riigi omanduses olevate pankadega sõlmitud lepingutega sarnaseid tingimusi ning eraõiguslike finantsasutuste laenuintressimäärad sarnanevad riigi omanduses olevate finantsasutuste laenuintressimääradega. |
| --- | --- |

(268)

Lisaks sisaldas enamik eraõiguslike finantsasutustega sõlmitud laenulepinguid riigi omanduses olevate pankadega sõlmitud lepingutega sarnaseid tingimusi ning eraõiguslike finantsasutuste laenuintressimäärad sarnanevad riigi omanduses olevate finantsasutuste laenuintressimääradega.

| (269) | Kuna eraõiguslikud finantsasutused ei esitanud teistsugust teavet, tegi komisjon kiudoptiliste kaablite sektori kohta järelduse, et riik on alusmääruse artikli 3 punkti 1 alapunkti a punkti iv esimese taande tähenduses teinud kõikide Hiinas CBIRC järelevalve all tegutsevate finantsasutuste (sh eraõiguslikud finantsasutused) ülesandeks järgida valitsuse poliitikat ning anda soodustingimustel laenu kiudoptiliste kaablite sektorile. (65) |
| --- | --- |

(269)

Kuna eraõiguslikud finantsasutused ei esitanud teistsugust teavet, tegi komisjon kiudoptiliste kaablite sektori kohta järelduse, et riik on alusmääruse artikli 3 punkti 1 alapunkti a punkti iv esimese taande tähenduses teinud kõikide Hiinas CBIRC järelevalve all tegutsevate finantsasutuste (sh eraõiguslikud finantsasutused) ülesandeks järgida valitsuse poliitikat ning anda soodustingimustel laenu kiudoptiliste kaablite sektorile. (65)

65

| (270) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei olnud tõendanud Hiina valitsuse poolset volitamist või suunamist, eelkõige seost valitsuse ja kõigi finantsasutuste konkreetse käitumise vahel. Hiina valitsus väidab, et tema üldiste regulatiivsete volituste kasutamine pelgalt juhiste andmise või innustamise kaudu ei ole piisav, et näidata volitamist ja suunamist; vaja on mingil määral ähvardust või stiimuleid. Hiina valitsuse sõnul on pangandusseadusega sõnaselgelt keelatud Hiina valitsuse sekkumine ning laenude üldeeskiri ja otsus nr 40 on üksnes suunavad, mitte kohustuslikud ega õiguslikult siduvad. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei täitnud oma kohustust teha selline analüüs iga üksuse kohta. |
| --- | --- |

(270)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei olnud tõendanud Hiina valitsuse poolset volitamist või suunamist, eelkõige seost valitsuse ja kõigi finantsasutuste konkreetse käitumise vahel. Hiina valitsus väidab, et tema üldiste regulatiivsete volituste kasutamine pelgalt juhiste andmise või innustamise kaudu ei ole piisav, et näidata volitamist ja suunamist; vaja on mingil määral ähvardust või stiimuleid. Hiina valitsuse sõnul on pangandusseadusega sõnaselgelt keelatud Hiina valitsuse sekkumine ning laenude üldeeskiri ja otsus nr 40 on üksnes suunavad, mitte kohustuslikud ega õiguslikult siduvad. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei täitnud oma kohustust teha selline analüüs iga üksuse kohta.

Hiina valitsuse poolset volitamist või suunamist

seost valitsuse ja kõigi finantsasutuste konkreetse käitumise vahel

ähvardust või stiimuleid

| (271) | Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Kuna kõikide Hiina pankade suhtes kehtiv normatiivne raamistik, mida on selgitatud põhjendustes 232–239, on õiguslikult siduv, nagu kinnitatud põhjendustes 248 ja 249, on see midagi enamat kui lihtsalt valitsusepoolne innustamine või juhiste andmine. Komisjon tegi juba eespool põhjenduses 239 kindlaks, et otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis pakkuda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele, kuigi sama otsuse artikliga 17 palutakse pangal järgida krediidipõhimõtteid. Lisaks tegi komisjon põhjenduses 251 kindlaks, et Hiina valitsus tugines sellele normatiivsele raamistikule, et teostada finantsasutuste üle sisulist kontrolli, jätmata neile mingit otsustusõigust küsimuses, kas seda raamistikku rakendada või mitte. Seetõttu on Hiina valitsuse ja erapankade konkreetse käitumise vahel selge seos, mis näitab, et Hiina valitsus on neid volitanud ja suunanud. |
| --- | --- |

(271)

Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Kuna kõikide Hiina pankade suhtes kehtiv normatiivne raamistik, mida on selgitatud põhjendustes 232–239, on õiguslikult siduv, nagu kinnitatud põhjendustes 248 ja 249, on see midagi enamat kui lihtsalt valitsusepoolne innustamine või juhiste andmine. Komisjon tegi juba eespool põhjenduses 239 kindlaks, et otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis pakkuda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele, kuigi sama otsuse artikliga 17 palutakse pangal järgida krediidipõhimõtteid. Lisaks tegi komisjon põhjenduses 251 kindlaks, et Hiina valitsus tugines sellele normatiivsele raamistikule, et teostada finantsasutuste üle sisulist kontrolli, jätmata neile mingit otsustusõigust küsimuses, kas seda raamistikku rakendada või mitte. Seetõttu on Hiina valitsuse ja erapankade konkreetse käitumise vahel selge seos, mis näitab, et Hiina valitsus on neid volitanud ja suunanud.

| (272) | Lisaks tuletas komisjon meelde, et kuna erapangad koostööd ei teinud, pidi ta tuginema kättesaadavatele faktidele. Kuna ainult üks riigi omanduses olev pank tegi osalist koostööd, kasutas komisjon selle panga (kelle puhul tõendati, et ta on avalik-õiguslik asutus) kohta kättesaadavat teavet ning võrdles seda koostööst keeldunud erapankade pakutavate laenutingimustega. Peale selle ei avastatud valimisse kaasatud äriühingute kaugkontrollide käigus eraõiguslike finantsasutuste ja riigi omanduses olevate finantsasutuste pakutud laenutingimuste või intressimäärade vahel märkimisväärseid erinevusi. Asjaolu, et määrad kattusid, näitab, et eraõiguslikud pangad andsid samuti turutingimustest soodsamaid laene kooskõlas eespool osutatud normatiivse raamistikuga. Seega pole põhjendatud Hiina valitsuse väide, et komisjon ei täitnud oma kohustust teha selline analüüs iga üksuse kohta. |
| --- | --- |

(272)

Lisaks tuletas komisjon meelde, et kuna erapangad koostööd ei teinud, pidi ta tuginema kättesaadavatele faktidele. Kuna ainult üks riigi omanduses olev pank tegi osalist koostööd, kasutas komisjon selle panga (kelle puhul tõendati, et ta on avalik-õiguslik asutus) kohta kättesaadavat teavet ning võrdles seda koostööst keeldunud erapankade pakutavate laenutingimustega. Peale selle ei avastatud valimisse kaasatud äriühingute kaugkontrollide käigus eraõiguslike finantsasutuste ja riigi omanduses olevate finantsasutuste pakutud laenutingimuste või intressimäärade vahel märkimisväärseid erinevusi. Asjaolu, et määrad kattusid, näitab, et eraõiguslikud pangad andsid samuti turutingimustest soodsamaid laene kooskõlas eespool osutatud normatiivse raamistikuga. Seega pole põhjendatud Hiina valitsuse väide, et komisjon ei täitnud oma kohustust teha selline analüüs iga üksuse kohta.

| (273) | Seepärast kinnitas komisjon kiudoptiliste kaablite sektori kohta tehtud järeldust, et riik on alusmääruse artikli 3 punkti 1 alapunkti a punkti iv esimese taande tähenduses teinud kõikide Hiinas tegutsevate finantsasutuste (sh eraõiguslikud finantsasutused) ülesandeks järgida valitsuse poliitikat ning anda kiudoptiliste kaablite sektorile soodustingimustel laenu. |
| --- | --- |

(273)

Seepärast kinnitas komisjon kiudoptiliste kaablite sektori kohta tehtud järeldust, et riik on alusmääruse artikli 3 punkti 1 alapunkti a punkti iv esimese taande tähenduses teinud kõikide Hiinas tegutsevate finantsasutuste (sh eraõiguslikud finantsasutused) ülesandeks järgida valitsuse poliitikat ning anda kiudoptiliste kaablite sektorile soodustingimustel laenu.

3.5.2.   Krediidireitingud

Krediidireitingud

| (274) | Komisjon on varasemate subsiidiumivastaste uurimiste käigus kindlaks teinud, et Hiina äriühingutele antud riigisisesed krediidireitingud ei olnud usaldusväärsed, tuginedes Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) (66) avaldatud uuringule, mis näitas lahknevust rahvusvaheliste ja Hiina krediidireitingute vahel, ning valimisse kaasatud äriühinguid käsitleva uurimise järeldustele. IMFi andmetel on kohalikud reitinguagentuurid andnud tõepoolest üle 90 %-le neist Hiina võlakirjadest AA- kuni AAA-reitingu. See ei ole võrreldav teiste turgudega, nagu EL või Ameerika Ühendriigid. Näiteks Ameerika Ühendriikide turul on vähem kui 2 %-l äriühingutest nii kõrge reiting. Hiina reitinguagentuurid on seega suurel määral kallutatud reitinguskaala ülemise otsa poole. Neil on väga laiad reitinguskaalad ning nad kalduvad koondama väga erineva makseviivituse riskiga võlakirju ühte laia reitingukategooriasse (67). Bloombergi 2021. aasta Hiina võlakirjaturu ülevaate (68) kohaselt domineerivad võlakirjaturul viis Hiina kohalikku reitinguagentuuri: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance ja Golden Credit Rating, ning kohalikud reitinguagentuurid on andnud umbes 90 % võlakirjadest AAA-reitingu. Siiski on paljud emitendid saanud madalama S&P globaalse emitendi reitingu A ja BBB (69). |
| --- | --- |

(274)

Komisjon on varasemate subsiidiumivastaste uurimiste käigus kindlaks teinud, et Hiina äriühingutele antud riigisisesed krediidireitingud ei olnud usaldusväärsed, tuginedes Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) (66) avaldatud uuringule, mis näitas lahknevust rahvusvaheliste ja Hiina krediidireitingute vahel, ning valimisse kaasatud äriühinguid käsitleva uurimise järeldustele. IMFi andmetel on kohalikud reitinguagentuurid andnud tõepoolest üle 90 %-le neist Hiina võlakirjadest AA- kuni AAA-reitingu. See ei ole võrreldav teiste turgudega, nagu EL või Ameerika Ühendriigid. Näiteks Ameerika Ühendriikide turul on vähem kui 2 %-l äriühingutest nii kõrge reiting. Hiina reitinguagentuurid on seega suurel määral kallutatud reitinguskaala ülemise otsa poole. Neil on väga laiad reitinguskaalad ning nad kalduvad koondama väga erineva makseviivituse riskiga võlakirju ühte laia reitingukategooriasse (67). Bloombergi 2021. aasta Hiina võlakirjaturu ülevaate (68) kohaselt domineerivad võlakirjaturul viis Hiina kohalikku reitinguagentuuri: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance ja Golden Credit Rating, ning kohalikud reitinguagentuurid on andnud umbes 90 % võlakirjadest AAA-reitingu. Siiski on paljud emitendid saanud madalama S&P globaalse emitendi reitingu A ja BBB (69).

66

67

68

69

| (275) | Lisaks tõstavad välisriikide reitinguagentuurid, nagu Standard and Poor’s ja Moody’s, välisriigis emiteeritud Hiina võlakirjade hindamisel tavaliselt emitendi põhikrediidireitingut, tuginedes hinnangule ettevõtte strateegilise tähtsuse kohta Hiina valitsuse jaoks ja mis tahes kaudsele garantiile (70). |
| --- | --- |

(275)

Lisaks tõstavad välisriikide reitinguagentuurid, nagu Standard and Poor’s ja Moody’s, välisriigis emiteeritud Hiina võlakirjade hindamisel tavaliselt emitendi põhikrediidireitingut, tuginedes hinnangule ettevõtte strateegilise tähtsuse kohta Hiina valitsuse jaoks ja mis tahes kaudsele garantiile (70).

70

| (276) | Komisjon leidis selle analüüsi täiendamiseks ka lisateavet. Esiteks tegi komisjon kindlaks, et riik saab avaldada teatavat mõju krediidireitinguturule. |
| --- | --- |

(276)

Komisjon leidis selle analüüsi täiendamiseks ka lisateavet. Esiteks tegi komisjon kindlaks, et riik saab avaldada teatavat mõju krediidireitinguturule.

| (277) | Hiina valitsuse esitatud teabe kohaselt tegutses uurimisperioodil Hiina võlakirjaturul 14 reitinguagentuuri, sealhulgas 12 omamaist reitinguagentuuri. |
| --- | --- |

(277)

Hiina valitsuse esitatud teabe kohaselt tegutses uurimisperioodil Hiina võlakirjaturul 14 reitinguagentuuri, sealhulgas 12 omamaist reitinguagentuuri.

| (278) | Teiseks puudub vaba juurdepääs Hiina krediidireitinguturule. See on sisuliselt suletud turg, sest enne kui reitinguagentuurid saavad tegevust alustada, peab Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus (CSRC) või PBOC nad heaks kiitma (71). PBOC teatas 2017. aasta keskpaigas, et välismaistel reitinguagentuuridel lubatakse anda krediidireitinguid riigisisesel võlakirjaturul teatavatel tingimustel. Uurimisperioodil tegutses Hiina turul kaks välisosalusega ning kaks Hiina ja välisriigi ühisettevõttest reitinguagentuuri. Samas järgivad need reitinguagentuurid Hiina reitinguskaalasid ning seega ei ole nende reitingud rahvusvaheliste reitingutega täpselt võrreldavad, nagu selgitatud põhjenduses 275. |
| --- | --- |

(278)

Teiseks puudub vaba juurdepääs Hiina krediidireitinguturule. See on sisuliselt suletud turg, sest enne kui reitinguagentuurid saavad tegevust alustada, peab Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus (CSRC) või PBOC nad heaks kiitma (71). PBOC teatas 2017. aasta keskpaigas, et välismaistel reitinguagentuuridel lubatakse anda krediidireitinguid riigisisesel võlakirjaturul teatavatel tingimustel. Uurimisperioodil tegutses Hiina turul kaks välisosalusega ning kaks Hiina ja välisriigi ühisettevõttest reitinguagentuuri. Samas järgivad need reitinguagentuurid Hiina reitinguskaalasid ning seega ei ole nende reitingud rahvusvaheliste reitingutega täpselt võrreldavad, nagu selgitatud põhjenduses 275.

71

| (279) | Komisjoni järeldusi kinnitab PBOC enda 2017. aasta uuring, mille järeldustes sedastatakse, et „kui välisvõlakirjade investeerimisjärgu krediidireiting on rahvusvaheline reiting BBB või suurem, võib omamaiste võlakirjade investeerimisjärgu krediidireiting olla AA-tasemel ja suurem, arvestades keskmise riigisisese reitingu ja rahvusvahelise 6-pügalalise või suurema erinevusega“ (72). |
| --- | --- |

(279)

Komisjoni järeldusi kinnitab PBOC enda 2017. aasta uuring, mille järeldustes sedastatakse, et „kui välisvõlakirjade investeerimisjärgu krediidireiting on rahvusvaheline reiting BBB või suurem, võib omamaiste võlakirjade investeerimisjärgu krediidireiting olla AA-tasemel ja suurem, arvestades keskmise riigisisese reitingu ja rahvusvahelise 6-pügalalise või suurema erinevusega“ (72).

72

| (280) | Pidades silmas eespool põhjendustes 274–279 kirjeldatud olukorda, tegi komisjon järelduse, et Hiina krediidireitingud ei taganud alusvara krediidiriski usaldusväärset hinnangut. Neid reitinguid moonutasid ka poliitilised eesmärgid soodustada peamisi strateegilisi tootmisharusid, nagu kiudoptiliste kaablite sektor. |
| --- | --- |

(280)

Pidades silmas eespool põhjendustes 274–279 kirjeldatud olukorda, tegi komisjon järelduse, et Hiina krediidireitingud ei taganud alusvara krediidiriski usaldusväärset hinnangut. Neid reitinguid moonutasid ka poliitilised eesmärgid soodustada peamisi strateegilisi tootmisharusid, nagu kiudoptiliste kaablite sektor.

3.5.3.   Soodusrahastamine: laenud

Soodusrahastamine: laenud

3.5.3.1.   Laenuliigid

1)   
  Lühi- ja pikaajalised laenud

Lühi- ja pikaajalised laenud

| (281) | Komisjon tegi kindlaks, et mõlema valimisse kaasatud kontserni äriühingud kasutasid oma tegevuse rahastamiseks mitmesuguseid lühi- ja pikaajalisi laene. Neid laene kasutati peamiselt igapäevategevuseks, käibekapitali vajadusteks, eriprojektideks, investeeringuteks või muude laenude asendamiseks. Mõlemad kontsernid kasutasid ka lühi- ja pikaajalisi ekspordikrediite. |
| --- | --- |

(281)

Komisjon tegi kindlaks, et mõlema valimisse kaasatud kontserni äriühingud kasutasid oma tegevuse rahastamiseks mitmesuguseid lühi- ja pikaajalisi laene. Neid laene kasutati peamiselt igapäevategevuseks, käibekapitali vajadusteks, eriprojektideks, investeeringuteks või muude laenude asendamiseks. Mõlemad kontsernid kasutasid ka lühi- ja pikaajalisi ekspordikrediite.

2)   
  Laenud, mille konkreetne eesmärk on asendada muid laene

Laenud, mille konkreetne eesmärk on asendada muid laene

| (282) | Uurimise käigus tuvastas komisjon, et teatavad valimisse kaasatud äriühingud sõlmisid laenulepinguid, mille konkreetne eesmärk oli asendada teistelt pankadelt saadud laene. Nii tehes said äriühingud oma kohustusi ümber korraldada ja saada vahendeid oma varasemate kohustuste tasumiseks, mis viitab võla tagasimaksmisega seotud probleemidele, kuna selleks ei paistnud olevat muid põhjuseid. |
| --- | --- |

(282)

Uurimise käigus tuvastas komisjon, et teatavad valimisse kaasatud äriühingud sõlmisid laenulepinguid, mille konkreetne eesmärk oli asendada teistelt pankadelt saadud laene. Nii tehes said äriühingud oma kohustusi ümber korraldada ja saada vahendeid oma varasemate kohustuste tasumiseks, mis viitab võla tagasimaksmisega seotud probleemidele, kuna selleks ei paistnud olevat muid põhjuseid.

| (283) | Selliseid laene, mille ainus eesmärk on tagasi maksta muid, varasemaid laene, peetakse märgiks, et äriühing ei suuda täita oma lühiajalisi laenukohustusi, ja seega kujutab see endast lisariski seoses tema lühi- ja pikaajalise rahastamisega. |
| --- | --- |

(283)

Selliseid laene, mille ainus eesmärk on tagasi maksta muid, varasemaid laene, peetakse märgiks, et äriühing ei suuda täita oma lühiajalisi laenukohustusi, ja seega kujutab see endast lisariski seoses tema lühi- ja pikaajalise rahastamisega.

3)   
  Aktsionärilaen

Aktsionärilaen

| (284) | Komisjon tuvastas, et üks valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest sai Hiina arengupangalt oma emaettevõtja kaudu pangalaenu. Emaettevõtja võttis pangast laenu nn aktsionärilaenu või usalduslaenuna, mis oli ette nähtud eksportiva tootja rakendatava teadus- ja arendustegevuse projekti jaoks, ning suunas laenusumma eksportivale tootjale samadel lepingutingimustel, milles lepiti kokku pangaga. Kaugkontrolli käigus selgitas asjaomane äriühing, et Hiina arengupangal on projektide jaoks sihtotstarbelised rahalised vahendid, mida saab laenudena anda ainult keskvalitsuse omandis olevatele üksustele, mis on otseselt SASACi kontrolli all. Laenu üle pidasid siiski otse läbirääkimisi eksportiv tootja ja pank. Lisaks on laenulepingus täpsustatud, et pank nõuab, et emaettevõtja annaks „usalduslaenu“ eksportivale tootjale projekti kapitalisisendiks. |
| --- | --- |

(284)

Komisjon tuvastas, et üks valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest sai Hiina arengupangalt oma emaettevõtja kaudu pangalaenu. Emaettevõtja võttis pangast laenu nn aktsionärilaenu või usalduslaenuna, mis oli ette nähtud eksportiva tootja rakendatava teadus- ja arendustegevuse projekti jaoks, ning suunas laenusumma eksportivale tootjale samadel lepingutingimustel, milles lepiti kokku pangaga. Kaugkontrolli käigus selgitas asjaomane äriühing, et Hiina arengupangal on projektide jaoks sihtotstarbelised rahalised vahendid, mida saab laenudena anda ainult keskvalitsuse omandis olevatele üksustele, mis on otseselt SASACi kontrolli all. Laenu üle pidasid siiski otse läbirääkimisi eksportiv tootja ja pank. Lisaks on laenulepingus täpsustatud, et pank nõuab, et emaettevõtja annaks „usalduslaenu“ eksportivale tootjale projekti kapitalisisendiks.

| (285) | Lisaks tegi komisjon kindlaks, et Hiina arengupanga fond on poliitikast lähtuv investeerimisorganisatsioon, mis toetab peamiselt „riigi tunnustatud põhisektorite projekte“„projektikapitali investeeringute, üksuseinvesteeringute, aktsionärilaenude ning kohalike investeerimis- ja finantseerimisettevõtete fondidesse tehtavate investeeringute kaudu, et täita lüngad olulistes projektides“ (73). |
| --- | --- |

(285)

Lisaks tegi komisjon kindlaks, et Hiina arengupanga fond on poliitikast lähtuv investeerimisorganisatsioon, mis toetab peamiselt „riigi tunnustatud põhisektorite projekte“„projektikapitali investeeringute, üksuseinvesteeringute, aktsionärilaenude ning kohalike investeerimis- ja finantseerimisettevõtete fondidesse tehtavate investeeringute kaudu, et täita lüngad olulistes projektides“ (73).

73

| (286) | Võttes arvesse, et valimisse kaasatud eksportiv tootja kasutas laenusummat oma projektide jaoks, et laenu üle pidasid läbirääkimisi valimisse kaasatud eksportiv tootja ja pank otse ning et eksportival tootjal oli oma emaettevõtjaga sõlmitud laenuleping, mis kajastas emaettevõtja ja panga vahelist aktsionärilaenu lepingut, leidis komisjon, et emaettevõtjal oli ainult vahendaja roll ning ta oli leppinud Hiina arengupanga kokku laenu andmises eksportivale tootjale. Seetõttu võttis komisjon kõnealust laenu arvesse rahaliste vahenditena, mida pank andis asjaomasele eksportivale tootjale. |
| --- | --- |

(286)

Võttes arvesse, et valimisse kaasatud eksportiv tootja kasutas laenusummat oma projektide jaoks, et laenu üle pidasid läbirääkimisi valimisse kaasatud eksportiv tootja ja pank otse ning et eksportival tootjal oli oma emaettevõtjaga sõlmitud laenuleping, mis kajastas emaettevõtja ja panga vahelist aktsionärilaenu lepingut, leidis komisjon, et emaettevõtjal oli ainult vahendaja roll ning ta oli leppinud Hiina arengupanga kokku laenu andmises eksportivale tootjale. Seetõttu võttis komisjon kõnealust laenu arvesse rahaliste vahenditena, mida pank andis asjaomasele eksportivale tootjale.

3.5.3.2.   Konkreetsus

| (287) | Nagu on märgitud põhjendustes 232–238, suunatakse mitmes õigusdokumendis, mis on suunatud konkreetselt kõnealuse sektori ettevõtetele, finantsasutusi andma kiudoptiliste kaablite sektori äriühingutele soodustingimustel laene. Nendest dokumentidest nähtub, et finantsasutused pakuvad soodusrahastamist vaid piiratud arvule tootmisharudele/äriühingutele, mis järgivad Hiina valitsuse poliitikat. Komisjon leidis, et viide kiudoptiliste kaablite sektorile on piisavalt selge, sest tootmisharu on määratletud kas nimetusega või viitega tootele, mida tootmisharu toodab, või tootmisharu rühmale, kuhu see kuulub. Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 286, sai üks valimisse kaasatud eksportiv tootja kasu laenust, mida andis Hiina arengupanga fond, mis toetab „riigi tunnustatud põhisektorite projekte“. Asjaolu, et Hiina valitsus toetab piiratud arvu soodustatud tootmisharusid, sealhulgas kiudoptiliste kaablite sektorit, muudabki subsiidiumi konkreetseks. |
| --- | --- |

(287)

Nagu on märgitud põhjendustes 232–238, suunatakse mitmes õigusdokumendis, mis on suunatud konkreetselt kõnealuse sektori ettevõtetele, finantsasutusi andma kiudoptiliste kaablite sektori äriühingutele soodustingimustel laene. Nendest dokumentidest nähtub, et finantsasutused pakuvad soodusrahastamist vaid piiratud arvule tootmisharudele/äriühingutele, mis järgivad Hiina valitsuse poliitikat. Komisjon leidis, et viide kiudoptiliste kaablite sektorile on piisavalt selge, sest tootmisharu on määratletud kas nimetusega või viitega tootele, mida tootmisharu toodab, või tootmisharu rühmale, kuhu see kuulub. Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 286, sai üks valimisse kaasatud eksportiv tootja kasu laenust, mida andis Hiina arengupanga fond, mis toetab „riigi tunnustatud põhisektorite projekte“. Asjaolu, et Hiina valitsus toetab piiratud arvu soodustatud tootmisharusid, sealhulgas kiudoptiliste kaablite sektorit, muudabki subsiidiumi konkreetseks.

| (288) | Pärast lõplikku avalikustamist väitsid Hiina valitsus ja ZTT kontsern, et kõnealused laenud ei ole konkreetsed. Hiina valitsuse sõnul ei tõendanud komisjon, et õigusaktid, mille alusel rahalist toetust antakse, piiravad sõnaselgelt juurdepääsu toetusele, ning ta leidis, et ükski komisjoni viidatud dokumentidest ei ole suunatud kiudoptiliste kaablite sektorile, mis ei ole Hiina valitsuse arvates HRVs soodustatud tootmisharu. |
| --- | --- |

(288)

Pärast lõplikku avalikustamist väitsid Hiina valitsus ja ZTT kontsern, et kõnealused laenud ei ole konkreetsed. Hiina valitsuse sõnul ei tõendanud komisjon, et õigusaktid, mille alusel rahalist toetust antakse, piiravad sõnaselgelt juurdepääsu toetusele, ning ta leidis, et ükski komisjoni viidatud dokumentidest ei ole suunatud kiudoptiliste kaablite sektorile, mis ei ole Hiina valitsuse arvates HRVs soodustatud tootmisharu.

piiravad sõnaselgelt

| (289) | Sellega seoses märkis komisjon, et kuigi põhjenduses 232 loetletud dokumentides ja eelkõige otsuses nr 40, pangaseaduses ja laenude üldeeskirjas ei ole üksikasjalikult täpsustatud, et soodustatud tootmisharud hõlmavad kiudoptiliste kaablite sektorit kui sellist, viidatakse neis siiski Hiina valitsuse tööstuspoliitikale soodustatud tootmisharude toetamiseks. Nagu on järeldatud punktis 3.1, on kiudoptiliste kaablite sektor soodustatud tootmisharu. Asjaomaste dokumentide koostoimes tõlgendamine näitas, et Hiina valitsus andis finantsasutustele korralduse võtta oma laenutegevuses arvesse Hiina valitsuse tööstuspoliitikat ning et Hiina valitsuse tööstuspoliitika kohaselt on finantsasutused kohustatud andma krediiditoetust soodustatud projektidele. Sellest järeldub, et Hiina valitsus toetab sõnaselgelt piiratud rühma soodustatud tootmisharusid, sealhulgas kiudoptiliste kaablite sektorit. Seetõttu on kõnealune subsiidium konkreetne. Komisjon jäi seega oma järelduste juurde. |
| --- | --- |

(289)

Sellega seoses märkis komisjon, et kuigi põhjenduses 232 loetletud dokumentides ja eelkõige otsuses nr 40, pangaseaduses ja laenude üldeeskirjas ei ole üksikasjalikult täpsustatud, et soodustatud tootmisharud hõlmavad kiudoptiliste kaablite sektorit kui sellist, viidatakse neis siiski Hiina valitsuse tööstuspoliitikale soodustatud tootmisharude toetamiseks. Nagu on järeldatud punktis 3.1, on kiudoptiliste kaablite sektor soodustatud tootmisharu. Asjaomaste dokumentide koostoimes tõlgendamine näitas, et Hiina valitsus andis finantsasutustele korralduse võtta oma laenutegevuses arvesse Hiina valitsuse tööstuspoliitikat ning et Hiina valitsuse tööstuspoliitika kohaselt on finantsasutused kohustatud andma krediiditoetust soodustatud projektidele. Sellest järeldub, et Hiina valitsus toetab sõnaselgelt piiratud rühma soodustatud tootmisharusid, sealhulgas kiudoptiliste kaablite sektorit. Seetõttu on kõnealune subsiidium konkreetne. Komisjon jäi seega oma järelduste juurde.

| (290) | Komisjon tegi niisiis järelduse, et subsiidiumid sooduslaenude kujul ei ole üldiselt kõigile tootmisharudele kättesaadavad ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed. |
| --- | --- |

(290)

Komisjon tegi niisiis järelduse, et subsiidiumid sooduslaenude kujul ei ole üldiselt kõigile tootmisharudele kättesaadavad ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed.

3.5.3.3.   Kasu ja subsiidiumisumma arvutamine

| (291) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel võttis komisjon aluseks uurimisperioodil toetusesaajatele tagatud kasu. Alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt on subsiidiumi saaja saadud kasu järgmise kahe summa vahe: intressisumma, mille äriühing on maksnud sooduslaenu eest, ning summa, mille ta oleks pidanud maksma võrreldava kommertslaenu eest, mida ta oleks võinud turul reaalselt saada. |
| --- | --- |

(291)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel võttis komisjon aluseks uurimisperioodil toetusesaajatele tagatud kasu. Alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt on subsiidiumi saaja saadud kasu järgmise kahe summa vahe: intressisumma, mille äriühing on maksnud sooduslaenu eest, ning summa, mille ta oleks pidanud maksma võrreldava kommertslaenu eest, mida ta oleks võinud turul reaalselt saada.

| (292) | Nagu selgitatud punktides 3.5.1–3.5.2, on Hiina finantsasutuste antavate laenude puhul tegemist valitsuse olulise sekkumisega ja need laenud ei kajasta intressimäärasid, mis oleksid toimivale turule tavaolukorras omased. |
| --- | --- |

(292)

Nagu selgitatud punktides 3.5.1–3.5.2, on Hiina finantsasutuste antavate laenude puhul tegemist valitsuse olulise sekkumisega ja need laenud ei kajasta intressimäärasid, mis oleksid toimivale turule tavaolukorras omased.

| (293) | Valimisse kaasatud äriühingute kontsernid erinesid oma üldise finantsseisundi poolest. Igaüks neist sai uurimisperioodil kasu eri tüüpi laenudest, millel olid erinevad lõpptähtajad, tagatised, garantiid ja muud tingimused. Nimetatud kahel põhjusel oli igal äriühingul keskmine intressimäär, mis põhines saadud laenude kogumitel. |
| --- | --- |

(293)

Valimisse kaasatud äriühingute kontsernid erinesid oma üldise finantsseisundi poolest. Igaüks neist sai uurimisperioodil kasu eri tüüpi laenudest, millel olid erinevad lõpptähtajad, tagatised, garantiid ja muud tingimused. Nimetatud kahel põhjusel oli igal äriühingul keskmine intressimäär, mis põhines saadud laenude kogumitel.

| (294) | Komisjon hindas individuaalselt iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni finantsseisundit, et neid iseärasusi kajastada. Seoses sellega järgis komisjon laenude kaudu soodusrahastamise arvutamise metoodikat, mis määrati kindlaks HRVst pärit kuumvaltsitud lehtterastoodete subsiidiumivastasel uurimisel ning HRVst pärit rehvide ja HRVst pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste subsiidiumivastastel uurimistel (74) ning mida on selgitatud järgnevates põhjendustes. Selle tulemusena arvutas komisjon laenude kaudu soodusrahastamisest saadava kasu iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni jaoks individuaalselt ning jaotas selle kasu vaatlusalusele tootele. |
| --- | --- |

(294)

Komisjon hindas individuaalselt iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni finantsseisundit, et neid iseärasusi kajastada. Seoses sellega järgis komisjon laenude kaudu soodusrahastamise arvutamise metoodikat, mis määrati kindlaks HRVst pärit kuumvaltsitud lehtterastoodete subsiidiumivastasel uurimisel ning HRVst pärit rehvide ja HRVst pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste subsiidiumivastastel uurimistel (74) ning mida on selgitatud järgnevates põhjendustes. Selle tulemusena arvutas komisjon laenude kaudu soodusrahastamisest saadava kasu iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni jaoks individuaalselt ning jaotas selle kasu vaatlusalusele tootele.

74

1)   
  FTT kontsern

FTT kontsern

| (295) | Komisjon märkis, et Hiina reitinguagentuurid andsid FTT kontserni kuuluvatele eksportivatele tootjatele AAA-reitingu, samas kui nende sidusettevõtjate krediidireiting jäi B ja AAA vahele. Võttes arvesse punktis 3.5.2 mainitud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust, järeldas komisjon, et need reitingud ei ole usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(295)

Komisjon märkis, et Hiina reitinguagentuurid andsid FTT kontserni kuuluvatele eksportivatele tootjatele AAA-reitingu, samas kui nende sidusettevõtjate krediidireiting jäi B ja AAA vahele. Võttes arvesse punktis 3.5.2 mainitud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust, järeldas komisjon, et need reitingud ei ole usaldusväärsed.

| (296) | Nagu eespool põhjendustes 243–253 mainitud, ei esitanud laene andvad Hiina finantsasutused uurimise käigus ühtegi krediidivõimelisuse hinnangut. Seega, et kasu kindlaks teha, pidi komisjon hindama, kas FTT kontsernile võimaldatud laenu intressimäärad vastasid turutingimustele. |
| --- | --- |

(296)

Nagu eespool põhjendustes 243–253 mainitud, ei esitanud laene andvad Hiina finantsasutused uurimise käigus ühtegi krediidivõimelisuse hinnangut. Seega, et kasu kindlaks teha, pidi komisjon hindama, kas FTT kontsernile võimaldatud laenu intressimäärad vastasid turutingimustele.

| (297) | FTT kontserni kuuluvad eksportivad tootjad väitsid, et nad on üldiselt kasumlikus finantsseisundis, kuna nende kasumimarginaalid jäid vahemikku 1–3 %, nagu näitasid kontserni raamatupidamisaruanded, aga need kasumimarginaalid olid palju väiksemad kui kiudoptiliste kaablite sektoris üldiselt eeldatav kasumimarginaal 12,4 %, mis tehti kindlaks eraldi dumpinguvastases uurimises. |
| --- | --- |

(297)

FTT kontserni kuuluvad eksportivad tootjad väitsid, et nad on üldiselt kasumlikus finantsseisundis, kuna nende kasumimarginaalid jäid vahemikku 1–3 %, nagu näitasid kontserni raamatupidamisaruanded, aga need kasumimarginaalid olid palju väiksemad kui kiudoptiliste kaablite sektoris üldiselt eeldatav kasumimarginaal 12,4 %, mis tehti kindlaks eraldi dumpinguvastases uurimises.

| (298) | Üks FTT kontserni eksportivatest tootjatest kasutas oma tegevuse rahastamiseks lühi- ja pikaajalisi laene. Komisjon hindas äriühingu lühiajalist likviidsust ja pikaajalist maksevõimet. |
| --- | --- |

(298)

Üks FTT kontserni eksportivatest tootjatest kasutas oma tegevuse rahastamiseks lühi- ja pikaajalisi laene. Komisjon hindas äriühingu lühiajalist likviidsust ja pikaajalist maksevõimet.

| (299) | Komisjon kasutas lühiajalise likviidsuse puhul likviidsuse suhtarve nagu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja, likviidsuskordaja, maksevalmiduse kordaja ja rahavoo kordaja. Nende kordajatega mõõdetakse äriühingu võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi, sealhulgas lühiajalist võlga. Äriühing esitas uurimisperioodil keskmise lühiajalise võlgnevuse kattekordajana 1,1. Kuigi äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on pisut üle 1, on äriühingu hetkevarad piisavad vaid lühiajaliste kohustuste tagasimaksmiseks, mis ei ole piisav, et õigustada kõrget krediidireitingut, mille jaoks peaks äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja olema vähemalt 2. Äriühingu likviidsuskordaja oli 2019. aastal 0,8 ja 2020. aastal 0,6, samas kui võrdlusalusena loetakse likviidsuskordajat, mis on vähemalt 1. Tegelikult ei pruugi äriühing, mille likviidsuskordaja on alla 1, olla suuteline lühikese aja jooksul oma lühiajalisi kohustusi tagasi maksma. Äriühingu maksevalmiduse kordaja oli uurimisperioodil keskmiselt 0,1. Seega oli äriühingul kassas oma lühiajalise võla tagasimaksmiseks ebapiisavalt sularaha. Samuti olid äriühingu tegevusest tulenevad netorahavood 2019. ja 2020. aastal negatiivsed. Tegevusest tulenevate netorahavoogude kordaja oli 2019. aastal 0,07 ja 2020. aastal 0,00007. Kui tegevusest tulenevate netorahavoogude kordaja on väiksem kui 1, tähendab see, et äriühing ei ole teeninud piisavalt raha, et katta oma lühiajalisi kohustisi. |
| --- | --- |

(299)

Komisjon kasutas lühiajalise likviidsuse puhul likviidsuse suhtarve nagu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja, likviidsuskordaja, maksevalmiduse kordaja ja rahavoo kordaja. Nende kordajatega mõõdetakse äriühingu võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi, sealhulgas lühiajalist võlga. Äriühing esitas uurimisperioodil keskmise lühiajalise võlgnevuse kattekordajana 1,1. Kuigi äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on pisut üle 1, on äriühingu hetkevarad piisavad vaid lühiajaliste kohustuste tagasimaksmiseks, mis ei ole piisav, et õigustada kõrget krediidireitingut, mille jaoks peaks äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja olema vähemalt 2. Äriühingu likviidsuskordaja oli 2019. aastal 0,8 ja 2020. aastal 0,6, samas kui võrdlusalusena loetakse likviidsuskordajat, mis on vähemalt 1. Tegelikult ei pruugi äriühing, mille likviidsuskordaja on alla 1, olla suuteline lühikese aja jooksul oma lühiajalisi kohustusi tagasi maksma. Äriühingu maksevalmiduse kordaja oli uurimisperioodil keskmiselt 0,1. Seega oli äriühingul kassas oma lühiajalise võla tagasimaksmiseks ebapiisavalt sularaha. Samuti olid äriühingu tegevusest tulenevad netorahavood 2019. ja 2020. aastal negatiivsed. Tegevusest tulenevate netorahavoogude kordaja oli 2019. aastal 0,07 ja 2020. aastal 0,00007. Kui tegevusest tulenevate netorahavoogude kordaja on väiksem kui 1, tähendab see, et äriühing ei ole teeninud piisavalt raha, et katta oma lühiajalisi kohustisi.

| (300) | Võttes arvesse põhjenduses 299 kirjeldatud likviidsusnäitajaid, järeldas komisjon, et kõnealusel äriühingul on lühiajalised likviidsusprobleemid, mille tulemuseks on kõrge riskitasemega võlgniku profiil. |
| --- | --- |

(300)

Võttes arvesse põhjenduses 299 kirjeldatud likviidsusnäitajaid, järeldas komisjon, et kõnealusel äriühingul on lühiajalised likviidsusprobleemid, mille tulemuseks on kõrge riskitasemega võlgniku profiil.

| (301) | Komisjon tugines pikaajalise maksevõime riski hindamisel mitmesugustele maksevõime suhtarvudele, nagu võlakordajad ja kattekordajad. Maksevõime suhtarvudega mõõdetakse äriühingu suutlikkust täita oma pikaajalisi võlakohustusi. Neid kasutavad laenuandjad ja võlakirjainvestorid äriühingu krediidivõimelisuse hindamiseks. |
| --- | --- |

(301)

Komisjon tugines pikaajalise maksevõime riski hindamisel mitmesugustele maksevõime suhtarvudele, nagu võlakordajad ja kattekordajad. Maksevõime suhtarvudega mõõdetakse äriühingu suutlikkust täita oma pikaajalisi võlakohustusi. Neid kasutavad laenuandjad ja võlakirjainvestorid äriühingu krediidivõimelisuse hindamiseks.

| (302) | Võlakordajatega mõõdetakse kohustuste summat, eelkõige pikaajalise võla suurust. Äriühingul oli suur võlakordaja 0,67, mis tähendab, et 67 % äriühingu varadest finantseeritakse võlgadest. Võla ja omakapitali suhe oli 2019. aastal 1,9 ja 2020. aastal 2,8, mis osutab asjaolule, et äriühing rahastab oma tegevust peamiselt võla kaudu. Mida suuremad on võlakordaja ning võla ja omakapitali suhe, seda suurem on äriühingu finantsrisk. |
| --- | --- |

(302)

Võlakordajatega mõõdetakse kohustuste summat, eelkõige pikaajalise võla suurust. Äriühingul oli suur võlakordaja 0,67, mis tähendab, et 67 % äriühingu varadest finantseeritakse võlgadest. Võla ja omakapitali suhe oli 2019. aastal 1,9 ja 2020. aastal 2,8, mis osutab asjaolule, et äriühing rahastab oma tegevust peamiselt võla kaudu. Mida suuremad on võlakordaja ning võla ja omakapitali suhe, seda suurem on äriühingu finantsrisk.

| (303) | Kattekordajatega mõõdetakse äriühingu suutlikkust teenindada oma võlga ja täita oma finantskohustusi. Äriühing võttis hindamisel aluseks intressikulude kattekordaja ning tegevusest tulenevate netorahavoogude ja võla suhte. Intressikulude kattekordaja näitab äriühingu suutlikkust finantseerida intressikulusid. See kattekordaja oli 2019. aastal 1,4 ja 2020. aastal 0,6. Finantsanalüüsis näitab 1,5st väiksem intressikulude kattekordaja, et äriühingul on raskusi oma intressikulude katmisega. Tegevusest tulenevate netorahavoogude ja võla suhe näitab äriühingu suutlikkust maksta oma võlg tagasi äritegevusest tulenevatest rahavoogudest. Äriühingu keskmine tegevusest tulenevate netorahavoogude ja võla suhe oli uurimisperioodil –6 % 2019. aastal ja –0,006 % 2020. aastal. See tähendab, et 2019. aasta suhte korral kuluks äriühingul 16 aastat, et maksta kogu oma võlg tagasi tegevusest tulenevate netorahavoogudega. 2020. aasta andmed näitavad veelgi halvemat olukorda. Seetõttu on ilmne, et äriühingul on suuri probleeme piisava raha teenimisel oma võlgade tagasimaksmiseks. |
| --- | --- |

(303)

Kattekordajatega mõõdetakse äriühingu suutlikkust teenindada oma võlga ja täita oma finantskohustusi. Äriühing võttis hindamisel aluseks intressikulude kattekordaja ning tegevusest tulenevate netorahavoogude ja võla suhte. Intressikulude kattekordaja näitab äriühingu suutlikkust finantseerida intressikulusid. See kattekordaja oli 2019. aastal 1,4 ja 2020. aastal 0,6. Finantsanalüüsis näitab 1,5st väiksem intressikulude kattekordaja, et äriühingul on raskusi oma intressikulude katmisega. Tegevusest tulenevate netorahavoogude ja võla suhe näitab äriühingu suutlikkust maksta oma võlg tagasi äritegevusest tulenevatest rahavoogudest. Äriühingu keskmine tegevusest tulenevate netorahavoogude ja võla suhe oli uurimisperioodil –6 % 2019. aastal ja –0,006 % 2020. aastal. See tähendab, et 2019. aasta suhte korral kuluks äriühingul 16 aastat, et maksta kogu oma võlg tagasi tegevusest tulenevate netorahavoogudega. 2020. aasta andmed näitavad veelgi halvemat olukorda. Seetõttu on ilmne, et äriühingul on suuri probleeme piisava raha teenimisel oma võlgade tagasimaksmiseks.

| (304) | Lisaks on see äriühing sõlminud laenulepinguid, mille ainus eesmärk on teistelt pankadelt saadud laenude tagasimaksmine. Nagu selgitatud põhjendustes 282 ja 283 peetakse selliseid laene märgiks, et äriühing ei suuda täita oma lühiajalisi laenukohustusi, ja seega kujutab see endast lisariski seoses tema lühi- ja pikaajalise rahastamisega. |
| --- | --- |

(304)

Lisaks on see äriühing sõlminud laenulepinguid, mille ainus eesmärk on teistelt pankadelt saadud laenude tagasimaksmine. Nagu selgitatud põhjendustes 282 ja 283 peetakse selliseid laene märgiks, et äriühing ei suuda täita oma lühiajalisi laenukohustusi, ja seega kujutab see endast lisariski seoses tema lühi- ja pikaajalise rahastamisega.

| (305) | Võttes arvesse põhjendustes 299–304 kirjeldatud likviidsus- ja maksevõimeprobleeme, leidis komisjon, et äriühingu finantsseisund on ebakindel ning riskiprofiil võimalike laenuandjate ja investorite jaoks kõrge. |
| --- | --- |

(305)

Võttes arvesse põhjendustes 299–304 kirjeldatud likviidsus- ja maksevõimeprobleeme, leidis komisjon, et äriühingu finantsseisund on ebakindel ning riskiprofiil võimalike laenuandjate ja investorite jaoks kõrge.

| (306) | Kontserni teisel eksportival tootjal ei olnud laene. Komisjon märkis aga, et ta rahastas 35 % oma ostudest pangaaktseptidega, mis on soodustingimustel lühiajalised finantsinstrumendid, nagu märgitud punktis 3.5.4.2. Selle tootja võlg moodustas uurimisperioodil keskmiselt 61 % koguvaradest, kusjuures võlakordaja oli 0,6, samas kui keskmine võla ja omakapitali suhe oli uurimisperioodil 1,6. See tähendab, et äriühing rahastas oma tegevust peamiselt võla kaudu, mis on riskitegur. |
| --- | --- |

(306)

Kontserni teisel eksportival tootjal ei olnud laene. Komisjon märkis aga, et ta rahastas 35 % oma ostudest pangaaktseptidega, mis on soodustingimustel lühiajalised finantsinstrumendid, nagu märgitud punktis 3.5.4.2. Selle tootja võlg moodustas uurimisperioodil keskmiselt 61 % koguvaradest, kusjuures võlakordaja oli 0,6, samas kui keskmine võla ja omakapitali suhe oli uurimisperioodil 1,6. See tähendab, et äriühing rahastas oma tegevust peamiselt võla kaudu, mis on riskitegur.

| (307) | Kuna kõnealune äriühing rahastas oma tegevust peamiselt lühiajalise rahastamise kaudu, keskendus komisjon oma analüüsis äriühingu likviidsusolukorrale. Äriühingu keskmised näitajad uurimisperioodil olid lühiajalise võlgnevuse kattekordaja 0,9, likviidsuskordaja 0,7, maksevalmiduse kordaja 0,1 ja tegevusest tulenevate netorahavoogude kordaja 0,1. Need kordajad osutavad likviidsusprobleemidele, kuna lühiajaliste kohustiste kogusumma ületab käibevara kogusummat ja äriühing on olukorras, kus ta ei suuda tasuda oma lühiajalisi kohustisi rahaga, mis tuleneb tema käibevarast ja põhitegevusest. Finantsanalüüsi valdkonnas ollakse üldiselt seisukohal, et likviidsuse suhtarv alla 1 viitab likviidsusprobleemidele, mida laenu andvad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad riskiks. |
| --- | --- |

(307)

Kuna kõnealune äriühing rahastas oma tegevust peamiselt lühiajalise rahastamise kaudu, keskendus komisjon oma analüüsis äriühingu likviidsusolukorrale. Äriühingu keskmised näitajad uurimisperioodil olid lühiajalise võlgnevuse kattekordaja 0,9, likviidsuskordaja 0,7, maksevalmiduse kordaja 0,1 ja tegevusest tulenevate netorahavoogude kordaja 0,1. Need kordajad osutavad likviidsusprobleemidele, kuna lühiajaliste kohustiste kogusumma ületab käibevara kogusummat ja äriühing on olukorras, kus ta ei suuda tasuda oma lühiajalisi kohustisi rahaga, mis tuleneb tema käibevarast ja põhitegevusest. Finantsanalüüsi valdkonnas ollakse üldiselt seisukohal, et likviidsuse suhtarv alla 1 viitab likviidsusprobleemidele, mida laenu andvad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad riskiks.

| (308) | Võttes arvesse suuri likviidsus- ja maksevõimeprobleeme, millele osutas kahe FTT kontserni eksportiva tootja finantsanalüüs, mida on kirjeldatud põhjendustes 298–307, leidis komisjon, et FTT kontserni üldine finantsseisund vastab BB-reitingule, mis on kõrgeim reiting, mis ei kvalifitseeru enam „investeerimisjärgu krediidireitinguks“. „Investeerimisjärgu krediidireiting“ tähendab, et reitinguagentuuri hinnangul täidavad äriühingu emiteeritud võlakirjad tõenäoliselt maksekohustused ja pankadel on lubatud neisse investeerida. |
| --- | --- |

(308)

Võttes arvesse suuri likviidsus- ja maksevõimeprobleeme, millele osutas kahe FTT kontserni eksportiva tootja finantsanalüüs, mida on kirjeldatud põhjendustes 298–307, leidis komisjon, et FTT kontserni üldine finantsseisund vastab BB-reitingule, mis on kõrgeim reiting, mis ei kvalifitseeru enam „investeerimisjärgu krediidireitinguks“. „Investeerimisjärgu krediidireiting“ tähendab, et reitinguagentuuri hinnangul täidavad äriühingu emiteeritud võlakirjad tõenäoliselt maksekohustused ja pankadel on lubatud neisse investeerida.

| (309) | Võttes aluseks Bloombergi avalikult kättesaadavad andmed, kasutas komisjon võrdlusalusena BB-reitinguga ettevõtete emiteeritud võlakirjadelt eeldatavaid riskipreemiaid, mida kohaldati turuhinna kindlakstegemiseks Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärale või pärast 20. augustit 2019 NIFC (75) avaldatud laenu põhimäärale. |
| --- | --- |

(309)

Võttes aluseks Bloombergi avalikult kättesaadavad andmed, kasutas komisjon võrdlusalusena BB-reitinguga ettevõtete emiteeritud võlakirjadelt eeldatavaid riskipreemiaid, mida kohaldati turuhinna kindlakstegemiseks Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärale või pärast 20. augustit 2019 NIFC (75) avaldatud laenu põhimäärale.

75

| (310) | Kasumimarginaali määramiseks arvutati USA AA-reitinguga äriühingute võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingute võlakirjade indeksite vaheline suhteline hinnaerinevus Bloombergi tööstussegmentide andmete alusel. Arvutatud suhteline hinnaerinevus lisati seejärel PBOC avaldatud laenu viiteintressimäärale või pärast 20. augustit 2019 NIFC avaldatud laenu põhimäärale laenu andmise kuupäeval (76) ja asjaomase laenuga samaks ajaperioodiks. Seda tehti eraldi iga äriühingute kontsernile antud laenu puhul. |
| --- | --- |

(310)

Kasumimarginaali määramiseks arvutati USA AA-reitinguga äriühingute võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingute võlakirjade indeksite vaheline suhteline hinnaerinevus Bloombergi tööstussegmentide andmete alusel. Arvutatud suhteline hinnaerinevus lisati seejärel PBOC avaldatud laenu viiteintressimäärale või pärast 20. augustit 2019 NIFC avaldatud laenu põhimäärale laenu andmise kuupäeval (76) ja asjaomase laenuga samaks ajaperioodiks. Seda tehti eraldi iga äriühingute kontsernile antud laenu puhul.

76

| (311) | Mis puutub välisvaluutas nomineeritud laenudesse, siis turumoonutuste ja nõuetekohaste krediidireitingute osas valitseb sama olukord, sest need laenud on andnud samad Hiina finantsasutused. Seepärast, nagu eespool märgitud, kasutati asjaomaste nimiväärtustega BB-reitinguga äriühingu võlakirju, mis olid emiteeritud uurimisperioodil, asjakohase võrdlusaluse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(311)

Mis puutub välisvaluutas nomineeritud laenudesse, siis turumoonutuste ja nõuetekohaste krediidireitingute osas valitseb sama olukord, sest need laenud on andnud samad Hiina finantsasutused. Seepärast, nagu eespool märgitud, kasutati asjaomaste nimiväärtustega BB-reitinguga äriühingu võlakirju, mis olid emiteeritud uurimisperioodil, asjakohase võrdlusaluse kindlaksmääramiseks.

| (312) | Kasu kindlakstegemiseks kohaldati uurimisperioodil laenu rahastamise perioodi suhtes põhjenduses 310 kirjeldatud võrdlusalust. |
| --- | --- |

(312)

Kasu kindlakstegemiseks kohaldati uurimisperioodil laenu rahastamise perioodi suhtes põhjenduses 310 kirjeldatud võrdlusalust.

2)   
  ZTT kontsern

ZTT kontsern

| (313) | Komisjon märkis, et ZTT kontsernile andis Hiina krediidireitingu agentuur 2018. aastal reitingu AA+. Võttes arvesse punktis 3.5.2 mainitud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust, järeldas komisjon, et ZTT kontsernile antud krediidireiting AA+ ei ole usaldusväärne. |
| --- | --- |

(313)

Komisjon märkis, et ZTT kontsernile andis Hiina krediidireitingu agentuur 2018. aastal reitingu AA+. Võttes arvesse punktis 3.5.2 mainitud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust, järeldas komisjon, et ZTT kontsernile antud krediidireiting AA+ ei ole usaldusväärne.

| (314) | Nagu eespool põhjendustes 243–253 märgitud, ei esitanud laene andvad Hiina finantsasutused ühtegi krediidivõimelisuse hinnangut. Seega, et kasu kindlaks teha, pidi komisjon hindama, kas ZTT kontsernile võimaldatud laenu intressimäärad vastavad turutingimustele. |
| --- | --- |

(314)

Nagu eespool põhjendustes 243–253 märgitud, ei esitanud laene andvad Hiina finantsasutused ühtegi krediidivõimelisuse hinnangut. Seega, et kasu kindlaks teha, pidi komisjon hindama, kas ZTT kontsernile võimaldatud laenu intressimäärad vastavad turutingimustele.

| (315) | ZTT kontserni eksportivad tootjad väitsid, et nad on üldiselt kasumlikus finantsseisundis, nagu näitasid kontserni raamatupidamisaruanded. |
| --- | --- |

(315)

ZTT kontserni eksportivad tootjad väitsid, et nad on üldiselt kasumlikus finantsseisundis, nagu näitasid kontserni raamatupidamisaruanded.

| (316) | Kontserni ühe eksportiva tootja analüüs näitas siiski käibe vähenemist ja kohustuste märkimisväärset suurenemist alates 2018. aastast. Komisjon märkis, et äriühing muudab oma finantsvõimendust, mida väljendatakse võla ja omakapitali suhtena, (77) suurendades oma sõltuvust välisrahastamisest ja piirates täielikult omatavate vahendite osakaalu oma kasvu rahastamiseks. Kuigi äriühingu seisund on kasumlik, tuleks märkida, et kasumimarginaal ja omakapitali tootlus (78) on alates 2018. aastast vähenenud. Samuti tegi komisjon kindlaks, et nii kaks eksportivat tootjat kui ka kontserni sidusettevõtjad kasutasid üldiselt lühiajalisi laene käibekapitali rahastamiseks igapäevase tegevuse elluviimise eesmärgil. |
| --- | --- |

(316)

Kontserni ühe eksportiva tootja analüüs näitas siiski käibe vähenemist ja kohustuste märkimisväärset suurenemist alates 2018. aastast. Komisjon märkis, et äriühing muudab oma finantsvõimendust, mida väljendatakse võla ja omakapitali suhtena, (77) suurendades oma sõltuvust välisrahastamisest ja piirates täielikult omatavate vahendite osakaalu oma kasvu rahastamiseks. Kuigi äriühingu seisund on kasumlik, tuleks märkida, et kasumimarginaal ja omakapitali tootlus (78) on alates 2018. aastast vähenenud. Samuti tegi komisjon kindlaks, et nii kaks eksportivat tootjat kui ka kontserni sidusettevõtjad kasutasid üldiselt lühiajalisi laene käibekapitali rahastamiseks igapäevase tegevuse elluviimise eesmärgil.

77

78

| (317) | Analüüsides ZTT kontserni konsolideeritud lähenemisviisi alusel, märkis komisjon, et kontsern emiteeris võlakirju lisaks muude projektide rahastamise eesmärgile kavatsusega täiendada äriühingu käibekapitali. Selle meetmega tunnistab kontsern oma vajadust täiendada käibekapitali, et tagada äritegevuse käimasolevaks laienemiseks piisav likviidsus. Peale selle näitas ZTT kontserni brutokasumimäär aastatel 2015–2018 langustendentsi ja jäi alla võrreldavate optiliste kiudude tootjate keskmisele (79). Uurimise käigus tehti ka kindlaks, et eksportivate tootjate emaettevõtja Zhongtian Technology Group Co., Ltd emiteeris lühiajalisi võlakirju võla tagasimaksmise eesmärgil. Samuti tehti kindlaks võla vahetamine omakapitali vastu (80). |
| --- | --- |

(317)

Analüüsides ZTT kontserni konsolideeritud lähenemisviisi alusel, märkis komisjon, et kontsern emiteeris võlakirju lisaks muude projektide rahastamise eesmärgile kavatsusega täiendada äriühingu käibekapitali. Selle meetmega tunnistab kontsern oma vajadust täiendada käibekapitali, et tagada äritegevuse käimasolevaks laienemiseks piisav likviidsus. Peale selle näitas ZTT kontserni brutokasumimäär aastatel 2015–2018 langustendentsi ja jäi alla võrreldavate optiliste kiudude tootjate keskmisele (79). Uurimise käigus tehti ka kindlaks, et eksportivate tootjate emaettevõtja Zhongtian Technology Group Co., Ltd emiteeris lühiajalisi võlakirju võla tagasimaksmise eesmärgil. Samuti tehti kindlaks võla vahetamine omakapitali vastu (80).

79

80

| (318) | Eeltoodut arvesse võttes oli komisjon seisukohal, et kontserni üldine finantsseisund vastab BB-reitingule, mis on kõrgeim reiting, mis ei kvalifitseeru enam „investeerimisjärgu reitinguks“. „Investeerimisjärgu krediidireiting“ tähendab, et reitinguagentuuri hinnangul täidavad äriühingu emiteeritud võlakirjad tõenäoliselt maksekohustused ja pankadel on lubatud neisse investeerida. |
| --- | --- |

(318)

Eeltoodut arvesse võttes oli komisjon seisukohal, et kontserni üldine finantsseisund vastab BB-reitingule, mis on kõrgeim reiting, mis ei kvalifitseeru enam „investeerimisjärgu reitinguks“. „Investeerimisjärgu krediidireiting“ tähendab, et reitinguagentuuri hinnangul täidavad äriühingu emiteeritud võlakirjad tõenäoliselt maksekohustused ja pankadel on lubatud neisse investeerida.

| (319) | BB-reitinguga äriühingute emiteeritud võlakirjadelt eeldatavat riskipreemiat kohaldati seejärel PBOC laenu viiteintressimäära suhtes või pärast 20. augustit 2019 NIFC avaldatud laenu põhimäära suhtes, et määrata kindlaks turuintressimäär. |
| --- | --- |

(319)

BB-reitinguga äriühingute emiteeritud võlakirjadelt eeldatavat riskipreemiat kohaldati seejärel PBOC laenu viiteintressimäära suhtes või pärast 20. augustit 2019 NIFC avaldatud laenu põhimäära suhtes, et määrata kindlaks turuintressimäär.

| (320) | Kasumimarginaali määramiseks arvutati USA AA-reitinguga äriühingute võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingute võlakirjade indeksite vaheline suhteline hinnaerinevus Bloombergi tööstussegmentide andmete alusel. Arvutatud suhteline hinnaerinevus lisati seejärel viiteintressimäärale või laenu põhimäärale laenu andmise kuupäeval ja asjaomase laenuga samaks ajaperioodiks. Seda tehti eraldi iga äriühingute kontsernile antud laenu puhul. |
| --- | --- |

(320)

Kasumimarginaali määramiseks arvutati USA AA-reitinguga äriühingute võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingute võlakirjade indeksite vaheline suhteline hinnaerinevus Bloombergi tööstussegmentide andmete alusel. Arvutatud suhteline hinnaerinevus lisati seejärel viiteintressimäärale või laenu põhimäärale laenu andmise kuupäeval ja asjaomase laenuga samaks ajaperioodiks. Seda tehti eraldi iga äriühingute kontsernile antud laenu puhul.

| (321) | Mis puutub välisvaluutas nomineeritud laenudesse, siis turumoonutuste ja nõuetekohaste krediidireitingute osas valitseb sama olukord, sest need laenud on andnud samad Hiina finantsasutused. Seepärast, nagu eespool märgitud, kasutati asjaomaste nimiväärtustega BB-reitinguga äriühingu võlakirju, mis olid emiteeritud uurimisperioodil, asjakohase võrdlusaluse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(321)

Mis puutub välisvaluutas nomineeritud laenudesse, siis turumoonutuste ja nõuetekohaste krediidireitingute osas valitseb sama olukord, sest need laenud on andnud samad Hiina finantsasutused. Seepärast, nagu eespool märgitud, kasutati asjaomaste nimiväärtustega BB-reitinguga äriühingu võlakirju, mis olid emiteeritud uurimisperioodil, asjakohase võrdlusaluse kindlaksmääramiseks.

| (322) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et kõnealustest laenudest ei saadud kasu alusmääruse artikli 3 lõike 2 ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti b tähenduses. Hiina valitsus leidis, et komisjon jättis ebaseaduslikult arvesse võtmata koostööd tegevate eksportivate tootjate krediidireitingud, ja ei nõustunud võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutatud komisjoni metoodikaga, milles ei võetud arvesse eksportivate tootjate krediidireitinguid. Hiina valitsus märkis, et kuigi komisjoni järeldused laenude kohta põhinevad olulisel määral komisjoni hinnangul, et kõnealuste äriühingute finantsseisund on väidetavalt halb, ei ole see komisjoni hinnang õige, eriti seoses äriühingute vaba tagasimaksega krediidiga. |
| --- | --- |

(322)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et kõnealustest laenudest ei saadud kasu alusmääruse artikli 3 lõike 2 ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti b tähenduses. Hiina valitsus leidis, et komisjon jättis ebaseaduslikult arvesse võtmata koostööd tegevate eksportivate tootjate krediidireitingud, ja ei nõustunud võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutatud komisjoni metoodikaga, milles ei võetud arvesse eksportivate tootjate krediidireitinguid. Hiina valitsus märkis, et kuigi komisjoni järeldused laenude kohta põhinevad olulisel määral komisjoni hinnangul, et kõnealuste äriühingute finantsseisund on väidetavalt halb, ei ole see komisjoni hinnang õige, eriti seoses äriühingute vaba tagasimaksega krediidiga.

| (323) | Sellega seoses viitas komisjon oma järeldustele punktis 3.5.2, kus ta näitas, et Hiina krediidireitingud ei taga usaldusväärset hinnangut krediidiriski kohta ning et Hiina valitsuse poliitilised eesmärgid, mis seisnevad peamiste strateegiliste tootmisharude soodustamises, moonutavad neid krediidireitinguid. Seetõttu ei ole Hiina valitsuse väide koostööd tegevate eksportivate tootjate krediidireitingute kohta põhjendatud. Selleks et määrata kindlaks krediidireiting, mis vastab koostööd tegevate eksportivate tootjate riskiprofiilile, tegi komisjon eespool punktides 1 ja 2 asjaomaste äriühingute finantsanalüüsi, mis osutas BB-reitingule vastavale finantsseisundile. Seetõttu lükati Hiina valitsuse väide tagasi. |
| --- | --- |

(323)

Sellega seoses viitas komisjon oma järeldustele punktis 3.5.2, kus ta näitas, et Hiina krediidireitingud ei taga usaldusväärset hinnangut krediidiriski kohta ning et Hiina valitsuse poliitilised eesmärgid, mis seisnevad peamiste strateegiliste tootmisharude soodustamises, moonutavad neid krediidireitinguid. Seetõttu ei ole Hiina valitsuse väide koostööd tegevate eksportivate tootjate krediidireitingute kohta põhjendatud. Selleks et määrata kindlaks krediidireiting, mis vastab koostööd tegevate eksportivate tootjate riskiprofiilile, tegi komisjon eespool punktides 1 ja 2 asjaomaste äriühingute finantsanalüüsi, mis osutas BB-reitingule vastavale finantsseisundile. Seetõttu lükati Hiina valitsuse väide tagasi.

| (324) | Hiina valitsus väitis ka, et komisjon ei põhjendanud, miks ta ei kasutanud võrreldavat laenu Hiina turul, ega esitanud otseseid tõendeid selle kohta, et valitsuse sekkumine moonutab HRVs laenuturgu. Samuti väitis Hiina valitsus, et isegi kui komisjon kasutas kasu kindlakstegemiseks väliseid võrdlusaluseid, ei teinud ta oma võrdlusaluses nõutavaid kohandusi ega selgitanud piisavalt, kuidas selline asendusväärtus on ligilähedane turul kättesaadavale võrreldavale kommertslaenule. Hiina valitsuse sõnul oleks komisjon pidanud arvesse võtma erinevusi muu hulgas laenude suuruses ja tagasimaksmise tingimustes ning seda, kas laenud tegelikult anti või mitte, samuti kaalutlusi, mis mõjutavad laenuintressimäärasid. |
| --- | --- |

(324)

Hiina valitsus väitis ka, et komisjon ei põhjendanud, miks ta ei kasutanud võrreldavat laenu Hiina turul, ega esitanud otseseid tõendeid selle kohta, et valitsuse sekkumine moonutab HRVs laenuturgu. Samuti väitis Hiina valitsus, et isegi kui komisjon kasutas kasu kindlakstegemiseks väliseid võrdlusaluseid, ei teinud ta oma võrdlusaluses nõutavaid kohandusi ega selgitanud piisavalt, kuidas selline asendusväärtus on ligilähedane turul kättesaadavale võrreldavale kommertslaenule. Hiina valitsuse sõnul oleks komisjon pidanud arvesse võtma erinevusi muu hulgas laenude suuruses ja tagasimaksmise tingimustes ning seda, kas laenud tegelikult anti või mitte, samuti kaalutlusi, mis mõjutavad laenuintressimäärasid.

ligilähedane

| (325) | Sellega seoses leiti, nagu eespool selgitatud, et Hiina äriühingutele antud riigisiseseid krediidireitinguid moonutasid Hiina valitsuse poliitilised eesmärgid, mis seisnesid peamiste strateegiliste tootmisharude soodustamises, ja seetõttu olid need ebausaldusväärsed. Seetõttu tuli komisjonil leida moonutamata krediidireitingutel põhinev võrdlusalus. Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse seisukohaga, et ta ei teinud oma asendusvõrdlusaluses vajalikke kohandusi. Esiteks kasutas komisjon arvutamisel lähtepunktina Hiina PBOC laenu viiteintressimäära ja laenu põhimäära. Teiseks kajastab suhteline riskimarginaal riigi turutingimuste muutusi, mida ei väljendata, kui järgitakse absoluutse riskimarginaali loogikat. Komisjon leidis, et kõiki panga individuaalse riskihindamise tegureid ei ole võimalik asendusnäitajas arvesse võtta. Komisjoni arvutusmeetod võtab aga arvesse üksikute laenude näitajaid, näiteks alguskuupäeva ja laenu kestust, aga ka intressimäära varieeruvust. Hiina valitsuse väited lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

(325)

Sellega seoses leiti, nagu eespool selgitatud, et Hiina äriühingutele antud riigisiseseid krediidireitinguid moonutasid Hiina valitsuse poliitilised eesmärgid, mis seisnesid peamiste strateegiliste tootmisharude soodustamises, ja seetõttu olid need ebausaldusväärsed. Seetõttu tuli komisjonil leida moonutamata krediidireitingutel põhinev võrdlusalus. Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse seisukohaga, et ta ei teinud oma asendusvõrdlusaluses vajalikke kohandusi. Esiteks kasutas komisjon arvutamisel lähtepunktina Hiina PBOC laenu viiteintressimäära ja laenu põhimäära. Teiseks kajastab suhteline riskimarginaal riigi turutingimuste muutusi, mida ei väljendata, kui järgitakse absoluutse riskimarginaali loogikat. Komisjon leidis, et kõiki panga individuaalse riskihindamise tegureid ei ole võimalik asendusnäitajas arvesse võtta. Komisjoni arvutusmeetod võtab aga arvesse üksikute laenude näitajaid, näiteks alguskuupäeva ja laenu kestust, aga ka intressimäära varieeruvust. Hiina valitsuse väited lükati seega tagasi.

| (326) | Hiina valitsus oli vastu AA- ja BB-reitinguga võlakirjade suhtelise hinnaerinevuse kasutamisele kasumimarginaalina ja selle lisamisele PBOC intressimääradele. Hiina valitsuse sõnul moonutab suhtelise hinnaerinevuse kasutamine veelgi selle viiteintressimäära arvutamist, millega BB-reitinguga Hiina äriühingud oleksid võinud saada „võrreldava kommertslaenu turul“, sest PBOC viitemäärad olid HRVs asjaomastel aastatel palju kõrgemad kui USA viitemäär. Lisaks väitis Hiina valitsus, et avalikult kättesaadava teabe kohaselt emiteerivad BB-reitinguga ELi kiudoptiliste kaablite tootjad võlakirju intressimääradega, mis on märkimisväärselt madalamad kui Hiina tootjate puhul kasutatud määrad. |
| --- | --- |

(326)

Hiina valitsus oli vastu AA- ja BB-reitinguga võlakirjade suhtelise hinnaerinevuse kasutamisele kasumimarginaalina ja selle lisamisele PBOC intressimääradele. Hiina valitsuse sõnul moonutab suhtelise hinnaerinevuse kasutamine veelgi selle viiteintressimäära arvutamist, millega BB-reitinguga Hiina äriühingud oleksid võinud saada „võrreldava kommertslaenu turul“, sest PBOC viitemäärad olid HRVs asjaomastel aastatel palju kõrgemad kui USA viitemäär. Lisaks väitis Hiina valitsus, et avalikult kättesaadava teabe kohaselt emiteerivad BB-reitinguga ELi kiudoptiliste kaablite tootjad võlakirju intressimääradega, mis on märkimisväärselt madalamad kui Hiina tootjate puhul kasutatud määrad.

| (327) | ZTT kontsern märkis, et komisjon oleks pidanud kohaldama absoluutset hinnaerinevust USA AA-reitinguga äriühingu võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade vahel PBOC laenu viiteintressimäära suhtes, sest seeläbi oleks piisavalt arvestatud erinevate krediidireitingutega äriühingu võlakirjade riskipositsiooni. ZTT kontserni sõnul ei selgitanud komisjon, miks ta kasutas suhtelist hinnaerinevust ja miks ta leidis, et PBOC avaldatud viiteintressimäär või NIFC avaldatud laenu põhimäär võrdub AA-reitingu kohase intressimääraga. |
| --- | --- |

(327)

ZTT kontsern märkis, et komisjon oleks pidanud kohaldama absoluutset hinnaerinevust USA AA-reitinguga äriühingu võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade vahel PBOC laenu viiteintressimäära suhtes, sest seeläbi oleks piisavalt arvestatud erinevate krediidireitingutega äriühingu võlakirjade riskipositsiooni. ZTT kontserni sõnul ei selgitanud komisjon, miks ta kasutas suhtelist hinnaerinevust ja miks ta leidis, et PBOC avaldatud viiteintressimäär või NIFC avaldatud laenu põhimäär võrdub AA-reitingu kohase intressimääraga.

| (328) | Seoses märkusega PBOC avaldatud viiteintressimäära või NIFC avaldatud laenu põhimäära kasutamise kohta võrdlusaluse arvutamise lähtepunktina märkis komisjon, et neid määrasid peetakse riskivabadeks intressimääradeks, mida konservatiivse lähenemisviisi korral kohaldataks AA-reitinguga äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(328)

Seoses märkusega PBOC avaldatud viiteintressimäära või NIFC avaldatud laenu põhimäära kasutamise kohta võrdlusaluse arvutamise lähtepunktina märkis komisjon, et neid määrasid peetakse riskivabadeks intressimääradeks, mida konservatiivse lähenemisviisi korral kohaldataks AA-reitinguga äriühingute suhtes.

| (329) | Suhtelise hinnaerinevuse kasutamist absoluutse hinnaerinevuse asemel selgitati juba varasemates uurimistes (81). |
| --- | --- |

(329)

Suhtelise hinnaerinevuse kasutamist absoluutse hinnaerinevuse asemel selgitati juba varasemates uurimistes (81).

81

| (330) | Esiteks, ehkki komisjon tunnistas, et kommertspangad kasutavad tavaliselt absoluutse näitajana väljendatud juurdehindlust, täheldas ta, et selline tava põhineb tegelikkuses peamiselt praktilistel põhjustel, sest intressimäär on lõppkokkuvõttes absoluutarv. Saadud absoluutarv on aga riskihinnangu ümberarvestus, mis põhineb suhtelisel hinnangul. Suhteline hinnang tähenda, et BB-reitinguga äriühingu makseviivituse risk realiseerub X % tõenäolisemalt kui valitsuse või riskivaba äriühingu makseviivituse risk. |
| --- | --- |

(330)

Esiteks, ehkki komisjon tunnistas, et kommertspangad kasutavad tavaliselt absoluutse näitajana väljendatud juurdehindlust, täheldas ta, et selline tava põhineb tegelikkuses peamiselt praktilistel põhjustel, sest intressimäär on lõppkokkuvõttes absoluutarv. Saadud absoluutarv on aga riskihinnangu ümberarvestus, mis põhineb suhtelisel hinnangul. Suhteline hinnang tähenda, et BB-reitinguga äriühingu makseviivituse risk realiseerub X % tõenäolisemalt kui valitsuse või riskivaba äriühingu makseviivituse risk.

| (331) | Teiseks kajastavad intressimäärad lisaks äriühingu riskiprofiilile ka riigi- ja valuutapõhiseid riske. Suhteline riskimarginaal kajastab seega turutingimuste muutusi, mida absoluutse riskimarginaali loogika järgimisel ei väljendata. Tihti, nagu ka käesoleva juhtumi puhul, muutuvad riigi- ja valuutapõhised riskid aja jooksul ning need muutused on eri riikides erinevad. Selle tagajärjel muutuvad riskivabad intressimäärad aja jooksul oluliselt ja mõnikord on need madalamad USAs ja mõnikord Hiinas. Need erinevused on seotud selliste teguritega nagu täheldatud ja oodatav SKP kasv, majandususaldus ja inflatsiooni tase. Kuna riskivaba intressimäär aja jooksul muutub, võib sama nominaalne absoluutne riskimarginaal tähistada väga erinevaid riskihinnanguid. Näiteks kui pank hindab konkreetse äriühingu makseviivituse riski 10 % kõrgemaks kui on riskivaba intressimäär (suhteline hinnang), siis võib sellest tulenev absoluutne riskimarginaal olla 0,1 % (1 % riskivaba intressimäära juures) kuni 1 % (10 % riskivaba intressimäära juures). Investori seisukohast on suhteline riskimarginaal seega parem mõõt, kuna see kajastab paremini võlakirjade tootluse vahet ja seda, kuidas baasintressimäära tase seda mõjutab. |
| --- | --- |

(331)

Teiseks kajastavad intressimäärad lisaks äriühingu riskiprofiilile ka riigi- ja valuutapõhiseid riske. Suhteline riskimarginaal kajastab seega turutingimuste muutusi, mida absoluutse riskimarginaali loogika järgimisel ei väljendata. Tihti, nagu ka käesoleva juhtumi puhul, muutuvad riigi- ja valuutapõhised riskid aja jooksul ning need muutused on eri riikides erinevad. Selle tagajärjel muutuvad riskivabad intressimäärad aja jooksul oluliselt ja mõnikord on need madalamad USAs ja mõnikord Hiinas. Need erinevused on seotud selliste teguritega nagu täheldatud ja oodatav SKP kasv, majandususaldus ja inflatsiooni tase. Kuna riskivaba intressimäär aja jooksul muutub, võib sama nominaalne absoluutne riskimarginaal tähistada väga erinevaid riskihinnanguid. Näiteks kui pank hindab konkreetse äriühingu makseviivituse riski 10 % kõrgemaks kui on riskivaba intressimäär (suhteline hinnang), siis võib sellest tulenev absoluutne riskimarginaal olla 0,1 % (1 % riskivaba intressimäära juures) kuni 1 % (10 % riskivaba intressimäära juures). Investori seisukohast on suhteline riskimarginaal seega parem mõõt, kuna see kajastab paremini võlakirjade tootluse vahet ja seda, kuidas baasintressimäära tase seda mõjutab.

| (332) | Kolmandaks on suhteline riskimarginaal ka riigist sõltumatu. Näiteks kui riskivaba intressimäär on USAs madalam kui Hiinas, on selle meetodi tulemuseks kõrgemad absoluutsed juurdehindlused. Teisest küljest, kui riskivaba intressimäär on Hiinas madalam kui USAs, on selle meetodi tulemuseks madalamad absoluutsed juurdehindlused. |
| --- | --- |

(332)

Kolmandaks on suhteline riskimarginaal ka riigist sõltumatu. Näiteks kui riskivaba intressimäär on USAs madalam kui Hiinas, on selle meetodi tulemuseks kõrgemad absoluutsed juurdehindlused. Teisest küljest, kui riskivaba intressimäär on Hiinas madalam kui USAs, on selle meetodi tulemuseks madalamad absoluutsed juurdehindlused.

| (333) | Komisjon leidis, et Hiina valitsuse märkused Euroopa Liidus asuvate BB-reitinguga äriühingute suhtes kohaldatavate intressimäärade kohta on põhjendamatud, sest Euroopa Liidus ei ole riskivaba intressimäär sama mis HRVs ja seega ei ole võimalik intressimäärasid absoluutväärtuses võrrelda. |
| --- | --- |

(333)

Komisjon leidis, et Hiina valitsuse märkused Euroopa Liidus asuvate BB-reitinguga äriühingute suhtes kohaldatavate intressimäärade kohta on põhjendamatud, sest Euroopa Liidus ei ole riskivaba intressimäär sama mis HRVs ja seega ei ole võimalik intressimäärasid absoluutväärtuses võrrelda.

| (334) | Lisaks väitis ZTT kontsern, et isegi kui suhteline riskimarginaal on kohaldatav, tuleb seda kohaldada muutuvate intressimäärade baaspunktide osa suhtes (mida väljendatakse tavaliselt viitemäärale liidetud baaspunktidena), ning et see kehtib välisvaluutas nomineeritud laenude puhul, mille intressimäärasid väljendatakse LIBORi ja baaspunktidena. Seetõttu kajastavad LIBORile lisatud baaspunktid nõuetekohaselt laenuriski ning LIBORi suhtes suhtelist riskimarginaali kohaldades arvutas komisjon viiteintressimäära, mis ei olnud äriühingu krediidireitinguga kuidagi seotud. Hiina jüaanides nomineeritud laenude puhul tuleb sama riskimarginaali korrigeerimine teha ainult baaspunktides, kui muutuvaid intressimäärasid väljendatakse laenu põhimäära pluss baaspunktidena. |
| --- | --- |

(334)

Lisaks väitis ZTT kontsern, et isegi kui suhteline riskimarginaal on kohaldatav, tuleb seda kohaldada muutuvate intressimäärade baaspunktide osa suhtes (mida väljendatakse tavaliselt viitemäärale liidetud baaspunktidena), ning et see kehtib välisvaluutas nomineeritud laenude puhul, mille intressimäärasid väljendatakse LIBORi ja baaspunktidena. Seetõttu kajastavad LIBORile lisatud baaspunktid nõuetekohaselt laenuriski ning LIBORi suhtes suhtelist riskimarginaali kohaldades arvutas komisjon viiteintressimäära, mis ei olnud äriühingu krediidireitinguga kuidagi seotud. Hiina jüaanides nomineeritud laenude puhul tuleb sama riskimarginaali korrigeerimine teha ainult baaspunktides, kui muutuvaid intressimäärasid väljendatakse laenu põhimäära pluss baaspunktidena.

| (335) | Sellega seoses kaalus komisjon välisvaluutas nomineeritud laenude puhul konservatiivset lähenemisviisi, kasutades riskivaba viiteintressimäärana LIBORit. LIBORile lisatud baaspunktid näitavad äriühingu spetsiifilisi riske. Esiteks eristati viiteintressimäära ja baaspunkte ainult mõne valimisse kaasatud eksportivate tootjate laenu puhul. Teiseks peeti neid baaspunkte samuti turumoonutustest mõjutatuks. Seepärast leidis komisjon, et riskivaba intressimäär, mida on suurendatud suhtelise riskimarginaali võrra, on asjakohane asendusnäitaja, et kajastada BB-reitinguga äriühingu, näiteks valimisse kaasatud eksportivate tootjate lisariski. |
| --- | --- |

(335)

Sellega seoses kaalus komisjon välisvaluutas nomineeritud laenude puhul konservatiivset lähenemisviisi, kasutades riskivaba viiteintressimäärana LIBORit. LIBORile lisatud baaspunktid näitavad äriühingu spetsiifilisi riske. Esiteks eristati viiteintressimäära ja baaspunkte ainult mõne valimisse kaasatud eksportivate tootjate laenu puhul. Teiseks peeti neid baaspunkte samuti turumoonutustest mõjutatuks. Seepärast leidis komisjon, et riskivaba intressimäär, mida on suurendatud suhtelise riskimarginaali võrra, on asjakohane asendusnäitaja, et kajastada BB-reitinguga äriühingu, näiteks valimisse kaasatud eksportivate tootjate lisariski.

| (336) | Hiina valitsus väitis ka, et laenude võrdlusalust, mis põhineb äriühingu võlakirjade suhtelisel hinnaerinevusel, tuleb vähendada, võttes arvesse nende kahe finantsinstrumendi vahelist erinevust. |
| --- | --- |

(336)

Hiina valitsus väitis ka, et laenude võrdlusalust, mis põhineb äriühingu võlakirjade suhtelisel hinnaerinevusel, tuleb vähendada, võttes arvesse nende kahe finantsinstrumendi vahelist erinevust.

| (337) | Sellega seoses märkis komisjon, et laenud ja äriühingu võlakirjad on sarnased võlainstrumendid. Tegelikult on äriühingu võlakiri omamoodi laen, mida suured ettevõtted kasutavad kapitali kaasamiseks. Laenulepingud sõlmitakse ja äriühingu võlakirjad emiteeritakse teatud ajavahemikuks ja need kannavad intressimäära/kupongimäära. Asjaolu, et laenu kujul rahastamist pakub finantsasutus ja äriühingu võlakirjade kujul rahastamist pakuvad investorid, kes on enamikul juhtudel samuti finantsasutused, on mõlema instrumendi põhiomaduste kindlaksmääramisel ebaoluline. Mõlemad instrumendid on mõeldud äritegevuse rahastamiseks, nende eest makstakse samasugust tasu ning nende tagasimaksetähtaeg ja -tingimused on sarnased. Lisaks leidis komisjon uurimise käigus, et ühe koostööd tegeva eksportiva tootja emiteeritud äriühingu võlakirjadel olid niisugused kupongimäärad ja eesmärgid, mis olid väga sarnased sama kestusega laenude intressimäärade ja eesmärgiga, mistõttu neid võis tootja vaatenurgast pidada vastastikku asendatavaks. Seepärast lükkas komisjon lükkas Hiina valitsuse väite tagasi. |
| --- | --- |

(337)

Sellega seoses märkis komisjon, et laenud ja äriühingu võlakirjad on sarnased võlainstrumendid. Tegelikult on äriühingu võlakiri omamoodi laen, mida suured ettevõtted kasutavad kapitali kaasamiseks. Laenulepingud sõlmitakse ja äriühingu võlakirjad emiteeritakse teatud ajavahemikuks ja need kannavad intressimäära/kupongimäära. Asjaolu, et laenu kujul rahastamist pakub finantsasutus ja äriühingu võlakirjade kujul rahastamist pakuvad investorid, kes on enamikul juhtudel samuti finantsasutused, on mõlema instrumendi põhiomaduste kindlaksmääramisel ebaoluline. Mõlemad instrumendid on mõeldud äritegevuse rahastamiseks, nende eest makstakse samasugust tasu ning nende tagasimaksetähtaeg ja -tingimused on sarnased. Lisaks leidis komisjon uurimise käigus, et ühe koostööd tegeva eksportiva tootja emiteeritud äriühingu võlakirjadel olid niisugused kupongimäärad ja eesmärgid, mis olid väga sarnased sama kestusega laenude intressimäärade ja eesmärgiga, mistõttu neid võis tootja vaatenurgast pidada vastastikku asendatavaks. Seepärast lükkas komisjon lükkas Hiina valitsuse väite tagasi.

3.5.3.4.   Järeldus soodusrahastamise kohta: laenud

| (338) | Komisjon tegi kindlaks, et mõlemad valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid said uurimisperioodil kasu soodusrahastamisest laenude kaudu. Komisjon leidis, et seda soodusrahastamist laenude kaudu tuleks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest esinevad nii rahaline toetus, eksportivate tootjate kasu kui ka konkreetsus. |
| --- | --- |

(338)

Komisjon tegi kindlaks, et mõlemad valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid said uurimisperioodil kasu soodusrahastamisest laenude kaudu. Komisjon leidis, et seda soodusrahastamist laenude kaudu tuleks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest esinevad nii rahaline toetus, eksportivate tootjate kasu kui ka konkreetsus.

| (339) | Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul olid laenude kujul soodusrahastamisega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad uurimisperioodil järgmised.

  Soodusrahastamine: laenud







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(339)

Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul olid laenude kujul soodusrahastamisega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad uurimisperioodil järgmised.

Soodusrahastamine: laenud

Soodusrahastamine: laenud

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,90  %

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,38  %

3.5.4.   Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid

Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid

3.5.4.1.   Krediidiliinid

a)   Üldteave

| (340) | Krediidiliini eesmärk on kehtestada laenulimiit, mida äriühing võib igal ajal kasutada, et rahastada oma käimasolevat äritegevust, muutes nii käibekapitali rahastamise paindlikuks ning vajaduse korral kohe kättesaadavaks. Seepärast leidis komisjon, et põhimõtteliselt peaks kogu valimisse kaasatud äriühingute lühiajaline rahastamine, nagu lühiajalised laenud, pangaaktseptid jne, olema hõlmatud mõne krediidiliini vahendiga. |
| --- | --- |

(340)

Krediidiliini eesmärk on kehtestada laenulimiit, mida äriühing võib igal ajal kasutada, et rahastada oma käimasolevat äritegevust, muutes nii käibekapitali rahastamise paindlikuks ning vajaduse korral kohe kättesaadavaks. Seepärast leidis komisjon, et põhimõtteliselt peaks kogu valimisse kaasatud äriühingute lühiajaline rahastamine, nagu lühiajalised laenud, pangaaktseptid jne, olema hõlmatud mõne krediidiliini vahendiga.

b)   Järeldused

| (341) | Komisjon tegi kindlaks, et Hiina finantsasutused pakkusid mõlemale valimisse kaasatud kontsernile seoses rahastamisega krediidiliine. Need seisnesid raamlepingutes, mille alusel võimaldas pank valimisse kaasatud äriühingutel kasutada teatud maksimumsumma piires mitmesuguseid võlainstrumente, näiteks käibekapitalilaene, pangaaktsepte ja muid kaubanduse rahastamise vorme. |
| --- | --- |

(341)

Komisjon tegi kindlaks, et Hiina finantsasutused pakkusid mõlemale valimisse kaasatud kontsernile seoses rahastamisega krediidiliine. Need seisnesid raamlepingutes, mille alusel võimaldas pank valimisse kaasatud äriühingutel kasutada teatud maksimumsumma piires mitmesuguseid võlainstrumente, näiteks käibekapitalilaene, pangaaktsepte ja muid kaubanduse rahastamise vorme.

| (342) | Nagu on mainitud põhjenduses 340, peaks kogu lühiajaline rahastamine olema hõlmatud krediidiliiniga. Seega võrdles komisjon koostööd tegevatele äriühingutele investeerimisperioodil saadaolevate krediidiliinide summat samal perioodil nende äriühingute kasutatud lühiajalise rahastamise summaga, et selgitada välja, kas kogu lühiajaline rahastamine oli hõlmatud krediidiliiniga. Kui lühiajalise rahastamise summa oli suurem kui krediidiliini piirmäär, suurendas komisjon olemasoleva krediidiliini summat eksportivate tootjate tegelikult kasutatud summa võrra, mis ületas seda krediidilimiiti. |
| --- | --- |

(342)

Nagu on mainitud põhjenduses 340, peaks kogu lühiajaline rahastamine olema hõlmatud krediidiliiniga. Seega võrdles komisjon koostööd tegevatele äriühingutele investeerimisperioodil saadaolevate krediidiliinide summat samal perioodil nende äriühingute kasutatud lühiajalise rahastamise summaga, et selgitada välja, kas kogu lühiajaline rahastamine oli hõlmatud krediidiliiniga. Kui lühiajalise rahastamise summa oli suurem kui krediidiliini piirmäär, suurendas komisjon olemasoleva krediidiliini summat eksportivate tootjate tegelikult kasutatud summa võrra, mis ületas seda krediidilimiiti.

| (343) | Tavapärastel turutingimustel kohaldataks krediidiliinide suhtes nii-öelda vahendus- või menetlustasu, et hüvitada panga kulud ja riskid krediidiliini avamise eest, samuti pikendustasu, mida võetakse aastas krediidiliinide kehtivuse uuendamise eest. Samas leidis komisjon, et mõlemad valimisse kaasatud äriühingud said kasu tasuta antud krediidiliinidest. Seetõttu said mõlemad kontsernid kasu alusmääruse artikli 6 punkti d tähenduses. |
| --- | --- |

(343)

Tavapärastel turutingimustel kohaldataks krediidiliinide suhtes nii-öelda vahendus- või menetlustasu, et hüvitada panga kulud ja riskid krediidiliini avamise eest, samuti pikendustasu, mida võetakse aastas krediidiliinide kehtivuse uuendamise eest. Samas leidis komisjon, et mõlemad valimisse kaasatud äriühingud said kasu tasuta antud krediidiliinidest. Seetõttu said mõlemad kontsernid kasu alusmääruse artikli 6 punkti d tähenduses.

c)   Konkreetsus

| (344) | Nagu mainitud põhjenduses 116, peavad finantsasutused andma soodustatud tootmisharudele kooskõlas otsusega nr 40 krediiditoetust. |
| --- | --- |

(344)

Nagu mainitud põhjenduses 116, peavad finantsasutused andma soodustatud tootmisharudele kooskõlas otsusega nr 40 krediiditoetust.

| (345) | Komisjon leidis, et krediidiliinid on üks soodustingimustel finantstoetuse liik, mida finantsasutused annavad soodustatud tootmisharudele nagu kiudoptiliste kaablite sektor. Nagu märgitud punktis 3.1 eespool, on kiudoptiliste kaablite sektor üks soodustatud tootmisharudest, millel on seega õigus saada kõikvõimalikku finantstoetust. |
| --- | --- |

(345)

Komisjon leidis, et krediidiliinid on üks soodustingimustel finantstoetuse liik, mida finantsasutused annavad soodustatud tootmisharudele nagu kiudoptiliste kaablite sektor. Nagu märgitud punktis 3.1 eespool, on kiudoptiliste kaablite sektor üks soodustatud tootmisharudest, millel on seega õigus saada kõikvõimalikku finantstoetust.

| (346) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et kiudoptiliste kaablite sektorile väidetavalt antud krediidiliinid ei ole konkreetsed ning et komisjon polnud tõendanud, kuidas juurdepääs krediidiliinidele piirdus sõnaselgelt kiudoptiliste kaablite sektoriga. Hiina valitsus rõhutas, et kõigil Hiina ettevõtetel, olenemata tootmisharu liigist, on võrdne õigus saada krediidiliine. FTT kontsern kordas seda väidet. |
| --- | --- |

(346)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et kiudoptiliste kaablite sektorile väidetavalt antud krediidiliinid ei ole konkreetsed ning et komisjon polnud tõendanud, kuidas juurdepääs krediidiliinidele piirdus sõnaselgelt kiudoptiliste kaablite sektoriga. Hiina valitsus rõhutas, et kõigil Hiina ettevõtetel, olenemata tootmisharu liigist, on võrdne õigus saada krediidiliine. FTT kontsern kordas seda väidet.

piirdus sõnaselgelt

| (347) | Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina valitsuse väide, et kõik Hiina ettevõtted saavad krediidiliinidest kasu, on asjakohatu. Hiina valitsus ei suutnud tõendada, et HRV äriühingud võivad saada võrdselt kasu kiudoptiliste kaablite sektori puhul täheldatud soodustingimustest. Kuna krediidiliinid on olemuslikult seotud muu soodustingimustel laenamisega, näiteks laenudega, ja kuna need on osa krediiditoetusest, mida antakse konkreetselt soodustatud tootmisharudele, nagu on selgitatud põhjenduses 239, kohaldatakse punktis 3.5.3.2 laenude suhtes kohaldatud konkreetsuse analüüsi ka krediidiliinide suhtes. Selle tulemusena lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(347)

Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina valitsuse väide, et kõik Hiina ettevõtted saavad krediidiliinidest kasu, on asjakohatu. Hiina valitsus ei suutnud tõendada, et HRV äriühingud võivad saada võrdselt kasu kiudoptiliste kaablite sektori puhul täheldatud soodustingimustest. Kuna krediidiliinid on olemuslikult seotud muu soodustingimustel laenamisega, näiteks laenudega, ja kuna need on osa krediiditoetusest, mida antakse konkreetselt soodustatud tootmisharudele, nagu on selgitatud põhjenduses 239, kohaldatakse punktis 3.5.3.2 laenude suhtes kohaldatud konkreetsuse analüüsi ka krediidiliinide suhtes. Selle tulemusena lükati need väited tagasi.

d)   Kasu arvutamine

| (348) | Komisjon käsitas kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii saaja kasuna järgmise kahe summa vahet: summa, mille äriühing on maksnud Hiina finantsasutuste võimaldatud krediidiliini avamise või pikendamise eest, ning summa, mis äriühingul tuleks maksta turul saadava võrreldava kommertskrediidiliini eest. |
| --- | --- |

(348)

Komisjon käsitas kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii saaja kasuna järgmise kahe summa vahet: summa, mille äriühing on maksnud Hiina finantsasutuste võimaldatud krediidiliini avamise või pikendamise eest, ning summa, mis äriühingul tuleks maksta turul saadava võrreldava kommertskrediidiliini eest.

| (349) | Vahendustasu ja pikendustasu asjaomane võrdlusalus kehtestati vastavalt tasemel 1,5 % ja 1,25 %, tuginedes avalikult kättesaadavatele andmetele (82) ja eelmistes uurimistes kasutatud võrdlusalustele (83). |
| --- | --- |

(349)

Vahendustasu ja pikendustasu asjaomane võrdlusalus kehtestati vastavalt tasemel 1,5 % ja 1,25 %, tuginedes avalikult kättesaadavatele andmetele (82) ja eelmistes uurimistes kasutatud võrdlusalustele (83).

82

83

| (350) | Põhimõtteliselt makstakse vahendustasu ja pikendustasu ühekordse maksena vastavalt uue krediidiliini avamise ajal või olemasoleva krediidiliini pikendamisel. Arvutamisel võttis komisjon siiski arvesse krediidiliine, mis avati või mida pikendati enne uurimisperioodi, kuid mis olid valimisse kaasatud kontsernidele uurimisperioodil kättesaadavad, ning krediidiliine, mis avati või mida pikendati uurimisperioodil. Seejärel arvutas komisjon kasu uurimisperioodi selle ajavahemiku põhjal, mil krediidiliin oli kättesaadav. |
| --- | --- |

(350)

Põhimõtteliselt makstakse vahendustasu ja pikendustasu ühekordse maksena vastavalt uue krediidiliini avamise ajal või olemasoleva krediidiliini pikendamisel. Arvutamisel võttis komisjon siiski arvesse krediidiliine, mis avati või mida pikendati enne uurimisperioodi, kuid mis olid valimisse kaasatud kontsernidele uurimisperioodil kättesaadavad, ning krediidiliine, mis avati või mida pikendati uurimisperioodil. Seejärel arvutas komisjon kasu uurimisperioodi selle ajavahemiku põhjal, mil krediidiliin oli kättesaadav.

| (351) | Pärast lõplikku avalikustamist märkis Hiina valitsus, et komisjon ei olnud tõendanud, et krediidiliinide kaudu saadi kasu. Hiina valitsus väitis, et komisjon ei ole tõendanud, et kõnealune finantsabi paneb abisaaja paremasse olukorda võrreldes olukorraga, milles ta oleks olnud ilma selle toetuseta. |
| --- | --- |

(351)

Pärast lõplikku avalikustamist märkis Hiina valitsus, et komisjon ei olnud tõendanud, et krediidiliinide kaudu saadi kasu. Hiina valitsus väitis, et komisjon ei ole tõendanud, et kõnealune finantsabi paneb abisaaja paremasse olukorda võrreldes olukorraga, milles ta oleks olnud ilma selle toetuseta.

paremasse olukorda

| (352) | Sellega seoses, nagu on märgitud põhjenduses 343, kohaldatakse tavapärastel turutingimustel krediidiliinide suhtes vahendus- või menetlustasu ning krediidiliinide kehtivuse uuendamise eest võetakse igal aastal pikendustasu. Võttes arvesse asjaolu, et koostööd tegevad eksportivad tootjad said krediidiliine tasuta, seisnes kasu vahendus- ja pikendustasudes, mida äriühingud oleksid pidanud maksma. Tasude kokkuhoid, millest äriühingud kasu said, pani nad rahalises mõttes paremasse olukorda. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(352)

Sellega seoses, nagu on märgitud põhjenduses 343, kohaldatakse tavapärastel turutingimustel krediidiliinide suhtes vahendus- või menetlustasu ning krediidiliinide kehtivuse uuendamise eest võetakse igal aastal pikendustasu. Võttes arvesse asjaolu, et koostööd tegevad eksportivad tootjad said krediidiliine tasuta, seisnes kasu vahendus- ja pikendustasudes, mida äriühingud oleksid pidanud maksma. Tasude kokkuhoid, millest äriühingud kasu said, pani nad rahalises mõttes paremasse olukorda. Seega lükati see väide tagasi.

paremasse olukorda

| (353) | FTT kontsern väitis, et krediidiliini avamine ei ole rahaline toetus. Ta märkis, et krediidiliinidega kehtestatakse ainult laenulimiit, mida äriühing saab kasutada käibekapitali või finantsinstrumentide hankimiseks, ning et puuduvad ülemaailmsed tunnustatud standardid krediidiliinide avamise korraldamise kohta ja tõendid selle kohta, et kõik pangad maailmas kohaldavad tavapäraseid ja kohustuslikke tasusid, ning et komisjoni hinnang ja võrdlustasu põhinesid ainult ühel pangal, nimelt HSBC-l. Lisaks väitis FTT kontsern, et kohaldatavad tasud on üksnes panga halduskulud, mis ei ole seotud krediidiliini avamise ega uuendamise riskiga. Hiina valitsus väitis ka, et komisjon tegi vea nõuetekohase võrdlusaluse kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(353)

FTT kontsern väitis, et krediidiliini avamine ei ole rahaline toetus. Ta märkis, et krediidiliinidega kehtestatakse ainult laenulimiit, mida äriühing saab kasutada käibekapitali või finantsinstrumentide hankimiseks, ning et puuduvad ülemaailmsed tunnustatud standardid krediidiliinide avamise korraldamise kohta ja tõendid selle kohta, et kõik pangad maailmas kohaldavad tavapäraseid ja kohustuslikke tasusid, ning et komisjoni hinnang ja võrdlustasu põhinesid ainult ühel pangal, nimelt HSBC-l. Lisaks väitis FTT kontsern, et kohaldatavad tasud on üksnes panga halduskulud, mis ei ole seotud krediidiliini avamise ega uuendamise riskiga. Hiina valitsus väitis ka, et komisjon tegi vea nõuetekohase võrdlusaluse kindlaksmääramisel.

| (354) | Sellega seoses selgitas komisjon, et tema järeldus vahendus- ja pikendustasude kohaldamise ning asjakohase võrdlusaluse kohta põhineb avalikult kättesaadavatel andmetel. Põhjenduses 349 tugines komisjon asjakohase võrdlusaluse kindlaksmääramisel varasemate subsiidiumivastaste juhtumite puhul tehtud järeldustele ning kahe suure rahvusvaheliselt tegutseva panga – HSBC ja Barclays Bank – praktikale (84). Kättesaadavat teavet arvesse võttes leidis komisjon, et vahendustasu võrdlusalus 1,5 % ning pikendustasu võrdlusalus 1,25 % oli põhjendatud. Komisjon ei nõustunud FTT kontserni väitega, et kohaldatavad tasud on üksnes panga halduskulud, mis ei ole seotud krediidiliini avamise ega uuendamise riskiga. Vastavalt äritavale võtab maksab laenuvõtja laenuandjale kohustistasu, et hüvitada laenuandjale krediidiliini avatuna ja rahaliste vahendite kättesaadavana hoidmine; tasu tagab ka, et laenuandja peab kinni lubadusest anda krediidiliin kokkulepitud tingimustel, ja kompenseerib laenuandjale avatud krediidiliiniga seotud riskid (85). Tegelikult toimib äriühingu krediidiliin samamoodi nagu personaalne krediitkaart, mille puhul pangad küsivad alati krediitkaardi kasutamise ja asjaomase rahasumma kättesaadavusega seotud tasusid. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(354)

Sellega seoses selgitas komisjon, et tema järeldus vahendus- ja pikendustasude kohaldamise ning asjakohase võrdlusaluse kohta põhineb avalikult kättesaadavatel andmetel. Põhjenduses 349 tugines komisjon asjakohase võrdlusaluse kindlaksmääramisel varasemate subsiidiumivastaste juhtumite puhul tehtud järeldustele ning kahe suure rahvusvaheliselt tegutseva panga – HSBC ja Barclays Bank – praktikale (84). Kättesaadavat teavet arvesse võttes leidis komisjon, et vahendustasu võrdlusalus 1,5 % ning pikendustasu võrdlusalus 1,25 % oli põhjendatud. Komisjon ei nõustunud FTT kontserni väitega, et kohaldatavad tasud on üksnes panga halduskulud, mis ei ole seotud krediidiliini avamise ega uuendamise riskiga. Vastavalt äritavale võtab maksab laenuvõtja laenuandjale kohustistasu, et hüvitada laenuandjale krediidiliini avatuna ja rahaliste vahendite kättesaadavana hoidmine; tasu tagab ka, et laenuandja peab kinni lubadusest anda krediidiliin kokkulepitud tingimustel, ja kompenseerib laenuandjale avatud krediidiliiniga seotud riskid (85). Tegelikult toimib äriühingu krediidiliin samamoodi nagu personaalne krediitkaart, mille puhul pangad küsivad alati krediitkaardi kasutamise ja asjaomase rahasumma kättesaadavusega seotud tasusid. Seepärast lükati need väited tagasi.

84

85

| (355) | ZTT kontsern ei nõustunud komisjoni väitega, et pangaga sõlmitud krediidiliinileping on pangalt rahaliste vahendite saamise eeltingimus, ning tõi näiteid maailma pankadest, kes ei nõua sihtotstarbeliste laenude andmiseks krediidiliine. ZTT kontserni sõnul on krediidiliinilepingud raamlepingud, mille kohaselt pank lubab äriühingul kasutada erinevaid võlainstrumente teatava maksimaalse krediidisumma piires ilma uute läbirääkimisteta; see ei välista aga äriühingule antavaid mis tahes eraldiseisvaid laene, mida hinnatakse ja antakse igal üksikjuhul eraldi ilma eelneva krediidiliinita. ZTT kontsern ei nõustunud ka sellega, et kõigi krediidiliinide, eriti suurte ja kogenud klientidega kokku lepitud krediidiliinide suhtes kohaldatakse vahendus- või pikendustasusid. ZTT kontsern väitis, et komisjoni kasutatud võrdlustasud on liiga kõrged, ning tõi näiteid Lloydsi võetavate tasude kohta (kuni 1,5 % vahendamise ja 1 % pikendamise eest) ning HSBC kohta, mille puhul paistab, et täpne tasu määratakse kindlaks kahepoolselt/lepinguliselt. |
| --- | --- |

(355)

ZTT kontsern ei nõustunud komisjoni väitega, et pangaga sõlmitud krediidiliinileping on pangalt rahaliste vahendite saamise eeltingimus, ning tõi näiteid maailma pankadest, kes ei nõua sihtotstarbeliste laenude andmiseks krediidiliine. ZTT kontserni sõnul on krediidiliinilepingud raamlepingud, mille kohaselt pank lubab äriühingul kasutada erinevaid võlainstrumente teatava maksimaalse krediidisumma piires ilma uute läbirääkimisteta; see ei välista aga äriühingule antavaid mis tahes eraldiseisvaid laene, mida hinnatakse ja antakse igal üksikjuhul eraldi ilma eelneva krediidiliinita. ZTT kontsern ei nõustunud ka sellega, et kõigi krediidiliinide, eriti suurte ja kogenud klientidega kokku lepitud krediidiliinide suhtes kohaldatakse vahendus- või pikendustasusid. ZTT kontsern väitis, et komisjoni kasutatud võrdlustasud on liiga kõrged, ning tõi näiteid Lloydsi võetavate tasude kohta (kuni 1,5 % vahendamise ja 1 % pikendamise eest) ning HSBC kohta, mille puhul paistab, et täpne tasu määratakse kindlaks kahepoolselt/lepinguliselt.

| (356) | Esiteks, nagu selgitatud põhjenduses 340, on krediidiliini eesmärk kehtestada laenulimiit, mida äriühing võib igal ajal kasutada, et rahastada oma käimasolevat äritegevust, muutes nii käibekapitali rahastamise paindlikuks ning vajaduse korral kohe kättesaadavaks. Võttes arvesse valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate lühiajalist rahastamist pangaaktseptide ja lühiajaliste käibekapitalilaenude vormis, mille puhul pidid rahalised vahendid olema kohe kättesaadavad, ning asjaolu, et enamikul juhtudel olid äriühingutel ainult suulised krediidiliinikokkulepped ilma kirjalike tõenditeta, leidis komisjon, et valimisse kaasatud äriühingute kogu lühiajaline rahastamine pidi olema hõlmatud mõne krediidiliini vahendiga. See järeldus kehtib ainult lühiajalise rahastamise suhtes ega käsitle pikaajalist rahastamist, mille üle peetakse iga juhtumi puhul eraldi läbirääkimisi. Teiseks märkis komisjon seoses väitega, et kõigi krediidiliinide, eelkõige suurte ja kogenud klientidega kokku lepitud krediidiliinide suhtes kohaldatakse vahendus- või pikendustasusid, et ZTT kontsern ei esitanud tõendeid võimaluste kohta kasutada krediidiliine ilma tasuta. Kolmandaks, mis puudutab komisjoni kasutatud võrdlustasusid, siis nagu on märgitud põhjenduses 354, kasutas komisjon varasemate subsiidiumivastaste juhtumite järeldusi ja avalikult kättesaadavaid andmeid järeldamaks, et vahendustasu võrdlusalus 1,5 % ning pikendustasu võrdlusalus 1,25 % oli põhjendatud. Sellega seoses tõi komisjon välja, et näiteks Barclays pank võtab 15 000 naela ületava arvelduskrediidi avamistasuna 1,5 % arvelduskrediidi limiidist ja pikendustasu on 1,5 %. Sellisel juhul on komisjoni kasutatud pikendustasu võrdlusalus väiksem. Edasine uurimine näitas, et Barclays võtab arvelduskrediiditasusid, mis moodustasid äriliinide limiitidest 15 001–20 000 naelsterlingit ja 20 001–25 000 naelsterlingit 1,6 % kuni 2,5 % (86). Seetõttu kordas komisjon oma järeldust, et tema poolt võrdlusalusena kasutatud tasud on põhjendatud ja tuginevad kättesaadavatele turuandmetele ning lükkas väite tagasi. |
| --- | --- |

(356)

Esiteks, nagu selgitatud põhjenduses 340, on krediidiliini eesmärk kehtestada laenulimiit, mida äriühing võib igal ajal kasutada, et rahastada oma käimasolevat äritegevust, muutes nii käibekapitali rahastamise paindlikuks ning vajaduse korral kohe kättesaadavaks. Võttes arvesse valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate lühiajalist rahastamist pangaaktseptide ja lühiajaliste käibekapitalilaenude vormis, mille puhul pidid rahalised vahendid olema kohe kättesaadavad, ning asjaolu, et enamikul juhtudel olid äriühingutel ainult suulised krediidiliinikokkulepped ilma kirjalike tõenditeta, leidis komisjon, et valimisse kaasatud äriühingute kogu lühiajaline rahastamine pidi olema hõlmatud mõne krediidiliini vahendiga. See järeldus kehtib ainult lühiajalise rahastamise suhtes ega käsitle pikaajalist rahastamist, mille üle peetakse iga juhtumi puhul eraldi läbirääkimisi. Teiseks märkis komisjon seoses väitega, et kõigi krediidiliinide, eelkõige suurte ja kogenud klientidega kokku lepitud krediidiliinide suhtes kohaldatakse vahendus- või pikendustasusid, et ZTT kontsern ei esitanud tõendeid võimaluste kohta kasutada krediidiliine ilma tasuta. Kolmandaks, mis puudutab komisjoni kasutatud võrdlustasusid, siis nagu on märgitud põhjenduses 354, kasutas komisjon varasemate subsiidiumivastaste juhtumite järeldusi ja avalikult kättesaadavaid andmeid järeldamaks, et vahendustasu võrdlusalus 1,5 % ning pikendustasu võrdlusalus 1,25 % oli põhjendatud. Sellega seoses tõi komisjon välja, et näiteks Barclays pank võtab 15 000 naela ületava arvelduskrediidi avamistasuna 1,5 % arvelduskrediidi limiidist ja pikendustasu on 1,5 %. Sellisel juhul on komisjoni kasutatud pikendustasu võrdlusalus väiksem. Edasine uurimine näitas, et Barclays võtab arvelduskrediiditasusid, mis moodustasid äriliinide limiitidest 15 001–20 000 naelsterlingit ja 20 001–25 000 naelsterlingit 1,6 % kuni 2,5 % (86). Seetõttu kordas komisjon oma järeldust, et tema poolt võrdlusalusena kasutatud tasud on põhjendatud ja tuginevad kättesaadavatele turuandmetele ning lükkas väite tagasi.

86

3.5.4.2.   Pangaaktseptid

a)   Üldteave

| (357) | Pangaaktseptid on finantstoode, mille eesmärk on töötada välja aktiivsem siseriiklik rahaturg, laiendades krediidiliine. See on lühiajalise rahastamise vorm, mis võib selle saaja „rahastamiskulusid vähendada ja kapitalitõhusust suurendada“ (87). Samuti on Hiina Rahvavabariigi Pank märkinud oma veebisaidil, et „pangaaktseptiga saab tagada ostja ja müüja vahelise lepingu sõlmimise ja täitmise ning parandada Hiina Rahvavabariigi Panga krediidi kaasamise abil käivet“ (88). DBS Bank kirjeldab oma veebisaidil pangaaktsepte vahendina „käibekapitali suurendamiseks maksete edasilükkamise kaudu“ (89). |
| --- | --- |

(357)

Pangaaktseptid on finantstoode, mille eesmärk on töötada välja aktiivsem siseriiklik rahaturg, laiendades krediidiliine. See on lühiajalise rahastamise vorm, mis võib selle saaja „rahastamiskulusid vähendada ja kapitalitõhusust suurendada“ (87). Samuti on Hiina Rahvavabariigi Pank märkinud oma veebisaidil, et „pangaaktseptiga saab tagada ostja ja müüja vahelise lepingu sõlmimise ja täitmise ning parandada Hiina Rahvavabariigi Panga krediidi kaasamise abil käivet“ (88). DBS Bank kirjeldab oma veebisaidil pangaaktsepte vahendina „käibekapitali suurendamiseks maksete edasilükkamise kaudu“ (89).

87

88

89

| (358) | Pangaaktsepte saab kasutada üksnes tegelike kaubandustehingute arveldamiseks ning aktsepti saaja peab esitama tehingu kohta piisavad tõendid, nt ostu-/müügilepingu, arve ja tarnekorralduse jne. Pangaaktseptid võidakse märkida ostulepingutes standardse maksevahendina koos muude vahenditega nagu rahaülekanne või maksekorraldus. |
| --- | --- |

(358)

Pangaaktsepte saab kasutada üksnes tegelike kaubandustehingute arveldamiseks ning aktsepti saaja peab esitama tehingu kohta piisavad tõendid, nt ostu-/müügilepingu, arve ja tarnekorralduse jne. Pangaaktseptid võidakse märkida ostulepingutes standardse maksevahendina koos muude vahenditega nagu rahaülekanne või maksekorraldus.

| (359) | Pangaaktsepti koostab taotleja (aktsepti saaja, kes on ühtlasi asjaomases kaubandustehingus ostja) ja selle kiidab heaks pank. Aktsepti heakskiitmisega nõustub pank tegema makse saajale / aktsepti omanikule kindlaksmääratud kuupäeval (lõpptähtaeg) aktseptis täpsustatud summas tingimusteta makse. |
| --- | --- |

(359)

Pangaaktsepti koostab taotleja (aktsepti saaja, kes on ühtlasi asjaomases kaubandustehingus ostja) ja selle kiidab heaks pank. Aktsepti heakskiitmisega nõustub pank tegema makse saajale / aktsepti omanikule kindlaksmääratud kuupäeval (lõpptähtaeg) aktseptis täpsustatud summas tingimusteta makse.

| (360) | Üldjuhul sisaldavad pangaaktsepti lepingud nimekirja tehingutest, mida aktsepti summa katab, ning märgitud on tarnijaga kokku lepitud maksetähtaeg ja pangaaktsepti lõpptähtaeg. |
| --- | --- |

(360)

Üldjuhul sisaldavad pangaaktsepti lepingud nimekirja tehingutest, mida aktsepti summa katab, ning märgitud on tarnijaga kokku lepitud maksetähtaeg ja pangaaktsepti lõpptähtaeg.

| (361) | Üldiselt väljastatakse pangaaktsepte pangaaktseptide lepingu raames, milles täpsustatakse panga, tarnijate ja ostja andmed, panga ja ostja kohustused ning märgitakse väärtus tarnija kohta, tarnijaga kokku lepitud maksetähtaeg ja pangaaktsepti lõpptähtaeg. |
| --- | --- |

(361)

Üldiselt väljastatakse pangaaktsepte pangaaktseptide lepingu raames, milles täpsustatakse panga, tarnijate ja ostja andmed, panga ja ostja kohustused ning märgitakse väärtus tarnija kohta, tarnijaga kokku lepitud maksetähtaeg ja pangaaktsepti lõpptähtaeg.

| (362) | Komisjon leidis, et krediidiliini lepingutes on pangaaktseptid üldjuhul märgitud laenulimiidi kasutamise võimaliku viisina muude lühiajaliste finantsinstrumentide (nagu käibekapitalilaenud) kõrval. |
| --- | --- |

(362)

Komisjon leidis, et krediidiliini lepingutes on pangaaktseptid üldjuhul märgitud laenulimiidi kasutamise võimaliku viisina muude lühiajaliste finantsinstrumentide (nagu käibekapitalilaenud) kõrval.

| (363) | Olenevalt panga kehtestatud tingimustest võidakse aktsepti saajalt nõuda kindlaksmääratud kontole sissemakse tegemist, tagatise andmist või aktseptitasu maksmist. Igal juhul on aktsepti saaja kohustatud kandma pangaaktseptis märgitud kogusumma kindlaksmääratud kontole hiljemalt pangaaktsepti lõpptähtajal. |
| --- | --- |

(363)

Olenevalt panga kehtestatud tingimustest võidakse aktsepti saajalt nõuda kindlaksmääratud kontole sissemakse tegemist, tagatise andmist või aktseptitasu maksmist. Igal juhul on aktsepti saaja kohustatud kandma pangaaktseptis märgitud kogusumma kindlaksmääratud kontole hiljemalt pangaaktsepti lõpptähtajal.

| (364) | Kui pank on aktsepti heaks kiitnud, kinnitab aktsepti saaja pangaaktsepti ja edastab selle arve tasumiseks makse saajale, kes on ühtlasi asjaomases kaubandustehingus tarnija. Selle tulemusel tühistatakse ostja (aktsepti saaja) maksekohustus tarnija (makse saaja) ees. Ostjal tekib aktsepti andnud panga ees uus samas summas maksekohustus (aktsepti saaja on kohustatud tegema pangale sularahamakse enne pangaaktsepti lõpptähtaega). Seega asendatakse pangaaktsepti väljastamisega aktsepti saaja kohustus tarnija ees tema kohustusega panga ees. |
| --- | --- |

(364)

Kui pank on aktsepti heaks kiitnud, kinnitab aktsepti saaja pangaaktsepti ja edastab selle arve tasumiseks makse saajale, kes on ühtlasi asjaomases kaubandustehingus tarnija. Selle tulemusel tühistatakse ostja (aktsepti saaja) maksekohustus tarnija (makse saaja) ees. Ostjal tekib aktsepti andnud panga ees uus samas summas maksekohustus (aktsepti saaja on kohustatud tegema pangale sularahamakse enne pangaaktsepti lõpptähtaega). Seega asendatakse pangaaktsepti väljastamisega aktsepti saaja kohustus tarnija ees tema kohustusega panga ees.

| (365) | Pangaaktseptide tähtaeg erineb olenevalt panga kehtestatud tingimustest ja võib olla kuni üks aasta. |
| --- | --- |

(365)

Pangaaktseptide tähtaeg erineb olenevalt panga kehtestatud tingimustest ja võib olla kuni üks aasta.

| (366) | Pangaaktsepti kohasel makse saajal (ehk aktsepti omanikul) on enne aktsepti lõpptähtaega kolm võimalust:






  — | oodata lõpptähtajani, et aktsepti andnud pank makstaks talle sularahamaksega aktseptis märgitud kogusumma nimiväärtuse; |
| --- | --- | --- |

(366)

Pangaaktsepti kohasel makse saajal (ehk aktsepti omanikul) on enne aktsepti lõpptähtaega kolm võimalust:

—

oodata lõpptähtajani, et aktsepti andnud pank makstaks talle sularahamaksega aktseptis märgitud kogusumma nimiväärtuse;

| — | anda pangaaktsept edasi, st kasutada seda vahendina oma kohustuste täitmiseks teiste isikute ees, või |
| --- | --- |

—

anda pangaaktsept edasi, st kasutada seda vahendina oma kohustuste täitmiseks teiste isikute ees, või

| — | lasta pangaaktsept selle andnud pangal või muul pangal diskonteerida ja saada diskonteeritud summa tasumise kaudu tulu. |
| --- | --- |

—

lasta pangaaktsept selle andnud pangal või muul pangal diskonteerida ja saada diskonteeritud summa tasumise kaudu tulu.

| (367) | Pangaaktsepti väljastamise kuupäev vastab üldjuhul tarnijaga kokku lepitud maksetähtajale. Komisjon leidis, et valimisse kaasatud äriühingute puhul oli väljastamise kuupäev tavaliselt tarnijaga kokku lepitud maksetähtajaga samal kuupäeval või enne seda kuupäeva ja mõnel juhul isegi mõni päev pärast maksetähtaega. Komisjon tegi kindlaks, et valimisse kaasatud äriühingute pangaaktseptide lõpptähtaeg oli 3–12 kuud pärast arve maksetähtaega. |
| --- | --- |

(367)

Pangaaktsepti väljastamise kuupäev vastab üldjuhul tarnijaga kokku lepitud maksetähtajale. Komisjon leidis, et valimisse kaasatud äriühingute puhul oli väljastamise kuupäev tavaliselt tarnijaga kokku lepitud maksetähtajaga samal kuupäeval või enne seda kuupäeva ja mõnel juhul isegi mõni päev pärast maksetähtaega. Komisjon tegi kindlaks, et valimisse kaasatud äriühingute pangaaktseptide lõpptähtaeg oli 3–12 kuud pärast arve maksetähtaega.

| (368) | Aktseptide saajate, st valimisse kaasatud eksportivate tootjate raamatupidamises käsitatakse pangaaktsepte kohustustena panga ees. |
| --- | --- |

(368)

Aktseptide saajate, st valimisse kaasatud eksportivate tootjate raamatupidamises käsitatakse pangaaktsepte kohustustena panga ees.

| (369) | Hiina Rahvavabariigi Panga krediidiinfokeskus (edaspidi „CRCP“) käsitab pangaktsepte pankade ees olevate kohustustena, mis on samal tasemel nagu laenud, akreditiivid või kaubanduse rahastamine. Samuti tuleks märkida, et CRCP tugineb finantsasutustele, kes annavad erinevat liiki laene, ning et sellised finantsasutused on seega tunnistanud pangaaktsepti nende ees seisvateks kohustusteks. Peale selle nähakse uurimisperioodi jooksul kogutud pangaaktseptide lepingutes ette, et kui ostja ei tee täielikku makset pangaaktseptide tähtaja saabumisel, käsitab pank tasumata summat nagu tähtaja ületanud pangalaenu. |
| --- | --- |

(369)

Hiina Rahvavabariigi Panga krediidiinfokeskus (edaspidi „CRCP“) käsitab pangaktsepte pankade ees olevate kohustustena, mis on samal tasemel nagu laenud, akreditiivid või kaubanduse rahastamine. Samuti tuleks märkida, et CRCP tugineb finantsasutustele, kes annavad erinevat liiki laene, ning et sellised finantsasutused on seega tunnistanud pangaaktsepti nende ees seisvateks kohustusteks. Peale selle nähakse uurimisperioodi jooksul kogutud pangaaktseptide lepingutes ette, et kui ostja ei tee täielikku makset pangaaktseptide tähtaja saabumisel, käsitab pank tasumata summat nagu tähtaja ületanud pangalaenu.

| (370) | Komisjon tegi kindlaks, et pangaaktsepte kasutatakse enamasti maksevahendina, mis asendab kaubandustehingutes maksekorraldusi ning suurendab seeläbi aktsepti saaja käivet ja käibekapitali. Rahalisest seisukohast annab see finantsinstrument saajale de facto edasi lükatud, kuni ühe aasta pikkuse maksetähtaja, sest tehingusumma tegelik maksmine toimub pangaaktsepti lõpptähtajal ja mitte siis, kui aktsepti saaja pidi oma tarnijale maksma. Sellise finantsinstrumendi puudumise korral kasutaks ostja oma tarnijatele maksmiseks oma käibekapitali, millega kaasnevad kulud, või sõlmiks pangaga lühiajalise käibekapitalilaenu lepingu, millega kaasnevad samuti kulud. Õigupoolest kasutab aktsepti saaja pangaaktseptiga maksmise korral tarnitud kaupu või osutatud teenuseid kolm kuud kuni ühe aasta ilma makseid tegemata ja kulusid kandmata. |
| --- | --- |

(370)

Komisjon tegi kindlaks, et pangaaktsepte kasutatakse enamasti maksevahendina, mis asendab kaubandustehingutes maksekorraldusi ning suurendab seeläbi aktsepti saaja käivet ja käibekapitali. Rahalisest seisukohast annab see finantsinstrument saajale de facto edasi lükatud, kuni ühe aasta pikkuse maksetähtaja, sest tehingusumma tegelik maksmine toimub pangaaktsepti lõpptähtajal ja mitte siis, kui aktsepti saaja pidi oma tarnijale maksma. Sellise finantsinstrumendi puudumise korral kasutaks ostja oma tarnijatele maksmiseks oma käibekapitali, millega kaasnevad kulud, või sõlmiks pangaga lühiajalise käibekapitalilaenu lepingu, millega kaasnevad samuti kulud. Õigupoolest kasutab aktsepti saaja pangaaktseptiga maksmise korral tarnitud kaupu või osutatud teenuseid kolm kuud kuni ühe aasta ilma makseid tegemata ja kulusid kandmata.

de facto

| (371) | Tavapärastel turutingimustel kaasneks pangaaktseptide kui finantsinstrumentidega nende saajatele rahastamiskulud. Uurimine näitas, et kõik valimisse kaasatud äriühingud, kes kasutasid uurimisperioodil pangaaktsepte, maksid üksnes panga osutatava aktseptiteenuse tasu, mis moodustas üldiselt 0,05 % aktsepti nimiväärtusest. Ükski valimisse kuuluv äriühing ei kandnud aga kulusid, mis kaasnevad pangaaktsepti kaudu rahastamisega, lükates edasi kaupade tarne ja teenuste osutamise eest tasumist. Seega leidis komisjon, et uuritud äriühingud said kasu pangaaktseptide kaudu rahastamisest, millega seoses nad ei kandnud ühtegi kulu. |
| --- | --- |

(371)

Tavapärastel turutingimustel kaasneks pangaaktseptide kui finantsinstrumentidega nende saajatele rahastamiskulud. Uurimine näitas, et kõik valimisse kaasatud äriühingud, kes kasutasid uurimisperioodil pangaaktsepte, maksid üksnes panga osutatava aktseptiteenuse tasu, mis moodustas üldiselt 0,05 % aktsepti nimiväärtusest. Ükski valimisse kuuluv äriühing ei kandnud aga kulusid, mis kaasnevad pangaaktsepti kaudu rahastamisega, lükates edasi kaupade tarne ja teenuste osutamise eest tasumist. Seega leidis komisjon, et uuritud äriühingud said kasu pangaaktseptide kaudu rahastamisest, millega seoses nad ei kandnud ühtegi kulu.

| (372) | Eeltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et HRVs kehtestatud pangaaktseptide süsteemiga tagati kõigile eksportivatele tootjatele nende tegevuse tasuta rahastamine, mille kaudu nad said alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 kohast tasakaalustatavat kasu, nagu kirjeldatud põhjendustes 384–388. |
| --- | --- |

(372)

Eeltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et HRVs kehtestatud pangaaktseptide süsteemiga tagati kõigile eksportivatele tootjatele nende tegevuse tasuta rahastamine, mille kaudu nad said alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 kohast tasakaalustatavat kasu, nagu kirjeldatud põhjendustes 384–388.

| (373) | Komisjon tegi ühe varasema uurimise (90) käigus kindlaks, et pangaaktseptidel on tegelikult sama eesmärk ja mõju, mis lühiajalistel käibekapitalilaenudel, sest äriühingud kasutavad neid lühiajaliste käibekapitalilaenude asemel oma äritegevuse rahastamiseks, ning seega peaks nendega kaasnema lühiajaliste käibekapitalilaenude kuludega võrdväärsed kulud. |
| --- | --- |

(373)

Komisjon tegi ühe varasema uurimise (90) käigus kindlaks, et pangaaktseptidel on tegelikult sama eesmärk ja mõju, mis lühiajalistel käibekapitalilaenudel, sest äriühingud kasutavad neid lühiajaliste käibekapitalilaenude asemel oma äritegevuse rahastamiseks, ning seega peaks nendega kaasnema lühiajaliste käibekapitalilaenude kuludega võrdväärsed kulud.

90

| (374) | Pärast lõplikku avalikustamist ei nõustunud ZTT kontsern komisjoniga, et pangaaktseptid on lühiajalise rahastamise vorm ja et need toimivad pigem panga tagatisena. Selle poole sõnul on pangaaktsept vahend, millega pank võtab kohustuse maksta muule osalisele, mitte algsele võlgnikule, kes on endiselt kohustatud pangale maksma. Sellise vahendi eesmärk ei ole lühiajaline rahastamine, vaid kaupade müügi hõlbustamine. ZTT kontsern väitis, et nõustudes maksega pangaaktseptide kaudu, nõustusid tehingupooled nendevahelise võla tasumise tähtajaga, mis tähendab, et müüja nõustus panga tagatud makse saamiseks krediiditähtajaga kuni aktsepti lõpptähtajani ja ostja võttis kohustuse teha sama väärtus pangale kättesaadavaks hiljemalt lõpptähtajal. |
| --- | --- |

(374)

Pärast lõplikku avalikustamist ei nõustunud ZTT kontsern komisjoniga, et pangaaktseptid on lühiajalise rahastamise vorm ja et need toimivad pigem panga tagatisena. Selle poole sõnul on pangaaktsept vahend, millega pank võtab kohustuse maksta muule osalisele, mitte algsele võlgnikule, kes on endiselt kohustatud pangale maksma. Sellise vahendi eesmärk ei ole lühiajaline rahastamine, vaid kaupade müügi hõlbustamine. ZTT kontsern väitis, et nõustudes maksega pangaaktseptide kaudu, nõustusid tehingupooled nendevahelise võla tasumise tähtajaga, mis tähendab, et müüja nõustus panga tagatud makse saamiseks krediiditähtajaga kuni aktsepti lõpptähtajani ja ostja võttis kohustuse teha sama väärtus pangale kättesaadavaks hiljemalt lõpptähtajal.

| (375) | Komisjon ei nõustunud sellega, et pangaaktseptid toimivad üksnes panga tagatisena, et makse tehakse lõpptähtajaks. Komisjon täheldas, et valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul on pangaaktsept tegelik müügilepingus tunnustatud maksevahend ning aktsepti saaja maksekohustus tarnija ees tühistatakse pangaaktseptiga maksmisel. Aktsepti saaja maksab tarnijale pangaaktsepti edasiandmisel, samas kui lõpptähtajal täidab aktsepti saaja oma maksekohustuse panga ees. Seetõttu ei saa pangaaktsepti pidada pelgalt tulevase makse lisatagatiseks ja see väide lükati tagasi. |
| --- | --- |

(375)

Komisjon ei nõustunud sellega, et pangaaktseptid toimivad üksnes panga tagatisena, et makse tehakse lõpptähtajaks. Komisjon täheldas, et valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul on pangaaktsept tegelik müügilepingus tunnustatud maksevahend ning aktsepti saaja maksekohustus tarnija ees tühistatakse pangaaktseptiga maksmisel. Aktsepti saaja maksab tarnijale pangaaktsepti edasiandmisel, samas kui lõpptähtajal täidab aktsepti saaja oma maksekohustuse panga ees. Seetõttu ei saa pangaaktsepti pidada pelgalt tulevase makse lisatagatiseks ja see väide lükati tagasi.

| (376) | Seepärast kordas komisjon oma järeldust, et mõju poolest on pangaaktseptid lühiajalise rahastamise vorm, mis võimaldab eksportivatel tootjatel rahastada oma oste. Koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele antud eelis on kokkuhoid rahastamiskuludelt tänu asjaolule, et pangaaktseptide kaudu rahastamise kasutamist ei hüvitatud. |
| --- | --- |

(376)

Seepärast kordas komisjon oma järeldust, et mõju poolest on pangaaktseptid lühiajalise rahastamise vorm, mis võimaldab eksportivatel tootjatel rahastada oma oste. Koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele antud eelis on kokkuhoid rahastamiskuludelt tänu asjaolule, et pangaaktseptide kaudu rahastamise kasutamist ei hüvitatud.

b)   Konkreetsus

| (377) | Nagu mainitud põhjenduses 116, peavad finantsasutused andma soodustatud tootmisharudele kooskõlas otsusega nr 40 krediiditoetust. |
| --- | --- |

(377)

Nagu mainitud põhjenduses 116, peavad finantsasutused andma soodustatud tootmisharudele kooskõlas otsusega nr 40 krediiditoetust.

| (378) | Komisjon leidis, et pangaaktseptid on veel üks soodustingimustel finantstoetuse liik, mida finantsasutused annavad soodustatud tootmisharudele nagu kiudoptiliste kaablite sektor. Nagu märgitud punktis 3.1 eespool, on kiudoptiliste kaablite sektor üks soodustatud tootmisharudest, millel on seega õigus saada kõikvõimalikku finantstoetust. Pangaaktseptid on rahastamise vormina osa finantsasutuste soodustingimustel finantstoetusest, mida antakse soodustatud tootmisharudele nagu kiudoptiliste kaablite sektor. |
| --- | --- |

(378)

Komisjon leidis, et pangaaktseptid on veel üks soodustingimustel finantstoetuse liik, mida finantsasutused annavad soodustatud tootmisharudele nagu kiudoptiliste kaablite sektor. Nagu märgitud punktis 3.1 eespool, on kiudoptiliste kaablite sektor üks soodustatud tootmisharudest, millel on seega õigus saada kõikvõimalikku finantstoetust. Pangaaktseptid on rahastamise vormina osa finantsasutuste soodustingimustel finantstoetusest, mida antakse soodustatud tootmisharudele nagu kiudoptiliste kaablite sektor.

| (379) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et kõik HRV ettevõtjad (peale soodustatud tootmisharudes tegutsevate) saavad pangaaktseptidest samasugustel soodustingimustel kasu. |
| --- | --- |

(379)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et kõik HRV ettevõtjad (peale soodustatud tootmisharudes tegutsevate) saavad pangaaktseptidest samasugustel soodustingimustel kasu.

| (380) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis ZTT kontsern, et pangaaktseptid ei ole konkreetsed, kuna neid kasutavad laialdaselt peaaegu kõik HRV ettevõtjad ja seega ei piirdu need üksnes kiudoptiliste kaablite sektori ega ZTT kontserniga. |
| --- | --- |

(380)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis ZTT kontsern, et pangaaktseptid ei ole konkreetsed, kuna neid kasutavad laialdaselt peaaegu kõik HRV ettevõtjad ja seega ei piirdu need üksnes kiudoptiliste kaablite sektori ega ZTT kontserniga.

| (381) | Sellega seoses viitas komisjon põhjendusele 116, kus ta esitas tõendid, et lähtuvalt otsusest nr 40 on finantsasutused kohustatud andma krediiditoetust soodustatud tootmisharudele. |
| --- | --- |

(381)

Sellega seoses viitas komisjon põhjendusele 116, kus ta esitas tõendid, et lähtuvalt otsusest nr 40 on finantsasutused kohustatud andma krediiditoetust soodustatud tootmisharudele.

| (382) | Komisjon hinnang subsideerimiskava konkreetsuse kohta põhines kättesaadavatel soodustatud tootmisharudega seotud valitsuse dokumentidel, nagu näiteks kavad ja eeskirjad. Hiina valitsus on selgelt määratlenud, milliseid tootmisharusid soodustatakse, andes ainult neile konkreetseid soodustingimustel rahastamise eeliseid. Seega, isegi kui mitmed teised konkreetselt soodustatuna määratletud tootmisharud said kasu samadest või sarnastest soodustingimustest nagu kiudoptiliste kaablite sektor, ei tee see soodustingimustel rahastamist, ennekõike pangaaktsepte, kõikidele tootmisharudele üldiselt kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(382)

Komisjon hinnang subsideerimiskava konkreetsuse kohta põhines kättesaadavatel soodustatud tootmisharudega seotud valitsuse dokumentidel, nagu näiteks kavad ja eeskirjad. Hiina valitsus on selgelt määratlenud, milliseid tootmisharusid soodustatakse, andes ainult neile konkreetseid soodustingimustel rahastamise eeliseid. Seega, isegi kui mitmed teised konkreetselt soodustatuna määratletud tootmisharud said kasu samadest või sarnastest soodustingimustest nagu kiudoptiliste kaablite sektor, ei tee see soodustingimustel rahastamist, ennekõike pangaaktsepte, kõikidele tootmisharudele üldiselt kättesaadavaks.

| (383) | Lisaks, isegi kui mõni rahastamise vorm oleks põhimõtteliselt kättesaadav muude tootmisharude äriühingutele, võivad kindlad tingimused, mille alusel sellist rahastamist teatud tootmisharu äriühingutele pakutakse, näiteks rahastamise hüvitamine ja rahastamise maht, muuta selle konkreetseks. Ükski huvitatud isik ei esitanud tõendeid, mis kinnitaksid, et kiudoptiliste kaablite sektori äriühingute pangaaktseptide abil soodustingimustel rahastamisel lähtutakse objektiivsetest kriteeriumidest või tingimustest alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(383)

Lisaks, isegi kui mõni rahastamise vorm oleks põhimõtteliselt kättesaadav muude tootmisharude äriühingutele, võivad kindlad tingimused, mille alusel sellist rahastamist teatud tootmisharu äriühingutele pakutakse, näiteks rahastamise hüvitamine ja rahastamise maht, muuta selle konkreetseks. Ükski huvitatud isik ei esitanud tõendeid, mis kinnitaksid, et kiudoptiliste kaablite sektori äriühingute pangaaktseptide abil soodustingimustel rahastamisel lähtutakse objektiivsetest kriteeriumidest või tingimustest alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses. Seega lükati see väide tagasi.

c)   Kasu arvutamine

| (384) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamiseks hindas komisjon uurimisperioodil toetusesaajatele tagatud kasu. |
| --- | --- |

(384)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamiseks hindas komisjon uurimisperioodil toetusesaajatele tagatud kasu.

| (385) | Nagu juba mainitud põhjendustes 357 ja 370, on pangaaktseptid lühiajalise rahastamise vorm, millega suurendatakse aktsepti saaja kapitalitõhusust ja käibekapitali ning hõlbustatakse tema rahavajaduste katmist, sest neid kasutatakse suurel määral kaubandustehingutes maksevahendina, selle asemel et kasutada raha. Komisjon leidis, et valimisse kuuluvad eksportivad tootjad kasutasid pangaaktsepte katmaks oma vajadust lühiajalise rahastamise järele, ilma et nad oleks selle eest tasu maksnud. |
| --- | --- |

(385)

Nagu juba mainitud põhjendustes 357 ja 370, on pangaaktseptid lühiajalise rahastamise vorm, millega suurendatakse aktsepti saaja kapitalitõhusust ja käibekapitali ning hõlbustatakse tema rahavajaduste katmist, sest neid kasutatakse suurel määral kaubandustehingutes maksevahendina, selle asemel et kasutada raha. Komisjon leidis, et valimisse kuuluvad eksportivad tootjad kasutasid pangaaktsepte katmaks oma vajadust lühiajalise rahastamise järele, ilma et nad oleks selle eest tasu maksnud.

| (386) | Seetõttu asus komisjon seisukohale, et pangaaktseptide saajad peaksid maksma rahastamisperioodi eest tasu. Komisjon leidis, et rahastamisperiood algas pangaaktsepti väljastamise kuupäeval ja lõppes pangaaktsepti lõpptähtajal. Selliste pangaaktseptide puhul, mis olid väljastatud enne uurimisperioodi või mille lõpptähtaeg oli pärast uurimisperioodi lõppu, arvutas komisjon kasu ainult uurimisperioodiga hõlmatud rahastamisperioodi kohta. |
| --- | --- |

(386)

Seetõttu asus komisjon seisukohale, et pangaaktseptide saajad peaksid maksma rahastamisperioodi eest tasu. Komisjon leidis, et rahastamisperiood algas pangaaktsepti väljastamise kuupäeval ja lõppes pangaaktsepti lõpptähtajal. Selliste pangaaktseptide puhul, mis olid väljastatud enne uurimisperioodi või mille lõpptähtaeg oli pärast uurimisperioodi lõppu, arvutas komisjon kasu ainult uurimisperioodiga hõlmatud rahastamisperioodi kohta.

| (387) | Alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt leidis komisjon, et aktsepti saajatele antud kasu leidmiseks tuleb lahutada summast, mille äriühing tegelikult pangaaktsepti kaudu rahastamise eest maksis, summa, mida ta peaks maksma, kui kohaldataks lühiajalise rahastamise intressimäära |
| --- | --- |

(387)

Alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt leidis komisjon, et aktsepti saajatele antud kasu leidmiseks tuleb lahutada summast, mille äriühing tegelikult pangaaktsepti kaudu rahastamise eest maksis, summa, mida ta peaks maksma, kui kohaldataks lühiajalise rahastamise intressimäära

| (388) | Komisjon tegi kindlaks lühiajalise rahastamise kulude tasumata jätmisest tuleneva kasu. Võttes arvesse, et pangaaktseptid on lühiajalise rahastamise vorm ja neil on tegelikult sama eesmärk kui lühiajalistel käibekapitalilaenudel, leidis komisjon, nagu on kindlaks tehtud varasemates uurimistes, (91) et pangaaktseptidega peaks kaasnema lühiajaliste laenude kuludega võrdväärsed kulud. Seepärast kohaldas komisjon samasugust metoodikat nagu jüaanides nomineeritud lühiajaliste laenude puhul, mida on kirjeldatud punktis 3.5.3.1. |
| --- | --- |

(388)

Komisjon tegi kindlaks lühiajalise rahastamise kulude tasumata jätmisest tuleneva kasu. Võttes arvesse, et pangaaktseptid on lühiajalise rahastamise vorm ja neil on tegelikult sama eesmärk kui lühiajalistel käibekapitalilaenudel, leidis komisjon, nagu on kindlaks tehtud varasemates uurimistes, (91) et pangaaktseptidega peaks kaasnema lühiajaliste laenude kuludega võrdväärsed kulud. Seepärast kohaldas komisjon samasugust metoodikat nagu jüaanides nomineeritud lühiajaliste laenude puhul, mida on kirjeldatud punktis 3.5.3.1.

91

| (389) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis FTT kontsern, et komisjon peaks kasu arvutamisel arvesse võtma kontserni makstud tasusid. |
| --- | --- |

(389)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis FTT kontsern, et komisjon peaks kasu arvutamisel arvesse võtma kontserni makstud tasusid.

| (390) | Komisjon märkis juba põhjenduses 371, et valimisse kaasatud äriühingud, kes kasutasid uurimisperioodil pangaaktsepte, maksid üksnes panga osutatava aktseptiteenuse tasu, mis moodustas üldiselt 0,05 % aktsepti nimiväärtusest. Nimetatud tasu, mida maksti pangale pangaaktsepti töötlemise eest, on eraldi panga antud rahalistest vahenditest, millega seoses koostööd tegevad eksportivad tootjad kulusid ei kandnud. Seda tasu makstakse, et katta panga halduskulusid, mis kaasnevad pangaaktseptide töötlemisega. Komisjon tasakaalustas üksnes selle pangaaktseptide osa, mis puudutas rahastamist (nimelt osa, mis on samaväärne lühiajalise rahastamisega); komisjon ei analüüsinud, kas ka aktseptitasu hõlmas tasakaalustatavat subsiidiumi. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(390)

Komisjon märkis juba põhjenduses 371, et valimisse kaasatud äriühingud, kes kasutasid uurimisperioodil pangaaktsepte, maksid üksnes panga osutatava aktseptiteenuse tasu, mis moodustas üldiselt 0,05 % aktsepti nimiväärtusest. Nimetatud tasu, mida maksti pangale pangaaktsepti töötlemise eest, on eraldi panga antud rahalistest vahenditest, millega seoses koostööd tegevad eksportivad tootjad kulusid ei kandnud. Seda tasu makstakse, et katta panga halduskulusid, mis kaasnevad pangaaktseptide töötlemisega. Komisjon tasakaalustas üksnes selle pangaaktseptide osa, mis puudutas rahastamist (nimelt osa, mis on samaväärne lühiajalise rahastamisega); komisjon ei analüüsinud, kas ka aktseptitasu hõlmas tasakaalustatavat subsiidiumi. Seega lükati see väide tagasi.

| (391) | ZTT kontsern ei nõustunud lühiajaliste laenude võrdlusaluse kasutamisega, kuna ta pidas pangaaktsepte tagatiseks, mille eest tuleks nõuda tasu. Sellega seoses viitas ZTT kontsern New Yorgi Föderaalreservile, mis on selgelt väljendanud, et pangaaktseptid toimivad pigem tagatise kui laenuna. |
| --- | --- |

(391)

ZTT kontsern ei nõustunud lühiajaliste laenude võrdlusaluse kasutamisega, kuna ta pidas pangaaktsepte tagatiseks, mille eest tuleks nõuda tasu. Sellega seoses viitas ZTT kontsern New Yorgi Föderaalreservile, mis on selgelt väljendanud, et pangaaktseptid toimivad pigem tagatise kui laenuna.

| (392) | Komisjon ei nõustunud ZTT kontserni seisukohaga. Vastavalt avalikult kättesaadavatele andmetele pangaaktseptide kohta USAs ostab pank tavaliselt pangaaktsepti selle saajalt, kohaldades intressimääraga sarnast diskontomäära, ning seega on aktsept panga jaoks vahend krediidi andmiseks (92). Peale selle teeb pank teistes jurisdiktsioonides, näiteks Kanadas ja Malaisias, aktsepti heakskiitmise korral väljamakse pärast diskontomäära kohaldamist (93). Kanada Panga aruteludokumendis „A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market“ on märgitud, et „laenuandjate ostetavate aktseptide nimiväärtus on diskonteeritud ja laenuvõtja saab diskonteeritud summa laenuna. Diskontomäär, millega laenuandjad aktsepte ostavad, põhineb sageli intressimääral CDOR.“ Malaisia pangaaktseptide suuniste (2004) artikli 14 lõike 4 kohaselt „peab pangaaktsepti saaja laskma aktsepti andnud pangal [pangaaktsepti] diskonteerida, kui ostu eest ei ole veel tasutud, misjuhul aktsepti andnud pank peab maksma diskonteeritud summa kauba tarnijale“. Seetõttu toimivad pangaaktseptid peamiselt rahastamise, mitte tagatisena. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(392)

Komisjon ei nõustunud ZTT kontserni seisukohaga. Vastavalt avalikult kättesaadavatele andmetele pangaaktseptide kohta USAs ostab pank tavaliselt pangaaktsepti selle saajalt, kohaldades intressimääraga sarnast diskontomäära, ning seega on aktsept panga jaoks vahend krediidi andmiseks (92). Peale selle teeb pank teistes jurisdiktsioonides, näiteks Kanadas ja Malaisias, aktsepti heakskiitmise korral väljamakse pärast diskontomäära kohaldamist (93). Kanada Panga aruteludokumendis „A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market“ on märgitud, et „laenuandjate ostetavate aktseptide nimiväärtus on diskonteeritud ja laenuvõtja saab diskonteeritud summa laenuna. Diskontomäär, millega laenuandjad aktsepte ostavad, põhineb sageli intressimääral CDOR.“ Malaisia pangaaktseptide suuniste (2004) artikli 14 lõike 4 kohaselt „peab pangaaktsepti saaja laskma aktsepti andnud pangal [pangaaktsepti] diskonteerida, kui ostu eest ei ole veel tasutud, misjuhul aktsepti andnud pank peab maksma diskonteeritud summa kauba tarnijale“. Seetõttu toimivad pangaaktseptid peamiselt rahastamise, mitte tagatisena. Seega lükati see väide tagasi.

92

93

3.5.4.3.   Äriühingute vahetusvõlakirjad

| (393) | Kahe valimisse kaasatud kontserni äriühingud on uurimisperioodil emiteerinud vahetusvõlakirju. Mõlematel vahetusvõlakirjadel on progressiivne intressimäära struktuur, mille puhul intressimäärad on väga madalad, jäädes vahemikku 0,2–2 %, mis on palju madalam kui PBOC laenu viiteintressimäär ja madalam kui NIFC laenu põhimäär (94). |
| --- | --- |

(393)

Kahe valimisse kaasatud kontserni äriühingud on uurimisperioodil emiteerinud vahetusvõlakirju. Mõlematel vahetusvõlakirjadel on progressiivne intressimäära struktuur, mille puhul intressimäärad on väga madalad, jäädes vahemikku 0,2–2 %, mis on palju madalam kui PBOC laenu viiteintressimäär ja madalam kui NIFC laenu põhimäär (94).

94

| (394) | Komisjon tegi kindlaks, et mõlemad valimisse kaasatud äriühingud said kasu vahetusvõlakirjade vormis soodusrahastamisest.






  — | Õiguslik alus (95) |
| --- | --- | --- |

(394)

Komisjon tegi kindlaks, et mõlemad valimisse kaasatud äriühingud said kasu vahetusvõlakirjade vormis soodusrahastamisest.

—

Õiguslik alus (95)

95

| — | Hiina Rahvavabariigi väärtpaberiseadus (2014. aasta versioon) (edaspidi „väärtpaberiseadus“) (96); |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi väärtpaberiseadus (2014. aasta versioon) (edaspidi „väärtpaberiseadus“) (96);

96

| — | börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed (2008. aasta versioon) (97); |
| --- | --- |

—

börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed (2008. aasta versioon) (97);

97

| — | väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed (2008. aasta versioon) (98); |
| --- | --- |

—

väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed (2008. aasta versioon) (98);

98

| — | väärtpaberite emiteerimise ja emissiooni tagamise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed (2018. aasta versioon); |
| --- | --- |

—

väärtpaberite emiteerimise ja emissiooni tagamise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed (2018. aasta versioon);

| — | äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjad, välja andnud riiginõukogu 18. jaanuaril 2011; |
| --- | --- |

—

äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjad, välja andnud riiginõukogu 18. jaanuaril 2011;

| — | äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmed, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus nr 113, 15. jaanuar 2015; |
| --- | --- |

—

äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmed, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus nr 113, 15. jaanuar 2015;

| — | mittefinantsettevõtete laenupõhise rahastamise instrumentide haldamise meetmed pankadevahelisel võlakirjaturul, välja andnud Hiina Rahvavabariigi Pank, Hiina Rahvavabariigi Panga korraldus [2008] nr 12, 9. aprill 2008. |
| --- | --- |

—

mittefinantsettevõtete laenupõhise rahastamise instrumentide haldamise meetmed pankadevahelisel võlakirjaturul, välja andnud Hiina Rahvavabariigi Pank, Hiina Rahvavabariigi Panga korraldus [2008] nr 12, 9. aprill 2008.

| — | Vahetusvõlakirju reguleeriv õigusraamistik |
| --- | --- |

—

Vahetusvõlakirju reguleeriv õigusraamistik

| (395) | Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade ning äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmetega kehtestati äriühingu võlakirjadele üldine õigusraamistik. Äriühingu vahetusvõlakirjade suhtes kehtib aga mitu konkreetset õigusakti, nimelt börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed, väärtpaberite emiteerimise ja emissiooni tagamise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed ning väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed. |
| --- | --- |

(395)

Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade ning äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmetega kehtestati äriühingu võlakirjadele üldine õigusraamistik. Äriühingu vahetusvõlakirjade suhtes kehtib aga mitu konkreetset õigusakti, nimelt börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed, väärtpaberite emiteerimise ja emissiooni tagamise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed ning väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed.

| (396) | Börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklis 14 määratletakse „äriühingu vahetusvõlakirjadena“„äriühingu võlakirju, mis on emiteeritud emiteeriva äriühingu poolt vastavalt seadusele ja mida saab kindla ajavahemiku jooksul ning vastavalt sätestatud tingimustele konverteerida väärtpaberiteks“. |
| --- | --- |

(396)

Börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklis 14 määratletakse „äriühingu vahetusvõlakirjadena“„äriühingu võlakirju, mis on emiteeritud emiteeriva äriühingu poolt vastavalt seadusele ja mida saab kindla ajavahemiku jooksul ning vastavalt sätestatud tingimustele konverteerida väärtpaberiteks“.

| (397) | Vastavalt väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artiklile 11, mida kohaldati ajal, mil valimisse kaasatud äriühingud emiteerisid vahetusvõlakirju, börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 45 ning väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 2 peavad äriühingud, kes soovivad emiteerida äriühingu vahetusvõlakirju, kasutama väärtpaberite emissiooni tagajana tegutseva väärtpaberite sponsori teenuseid. Sponsor korraldab võlakirjade emiteerimist, soovitab emitenti, esitab taotluse toimiku heakskiitmiseks Hiina väärtpaberite reguleerimisasutusele (edaspidi „CSRC“), peab läbirääkimisi intressimäärade üle, millega võlakirju investoritele pakutakse, ning vastutab selliste investorite leidmise eest, kes nõustuksid kokkulepitud võlakirja emiteerimise tingimustega, sealhulgas intressimääraga. |
| --- | --- |

(397)

Vastavalt väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artiklile 11, mida kohaldati ajal, mil valimisse kaasatud äriühingud emiteerisid vahetusvõlakirju, börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 45 ning väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 2 peavad äriühingud, kes soovivad emiteerida äriühingu vahetusvõlakirju, kasutama väärtpaberite emissiooni tagajana tegutseva väärtpaberite sponsori teenuseid. Sponsor korraldab võlakirjade emiteerimist, soovitab emitenti, esitab taotluse toimiku heakskiitmiseks Hiina väärtpaberite reguleerimisasutusele (edaspidi „CSRC“), peab läbirääkimisi intressimäärade üle, millega võlakirju investoritele pakutakse, ning vastutab selliste investorite leidmise eest, kes nõustuksid kokkulepitud võlakirja emiteerimise tingimustega, sealhulgas intressimääraga.

| (398) | Kooskõlas õigusraamistikuga ei saa Hiinas vahetusvõlakirju vabalt emiteerida ega nendega vabalt kaubelda. Iga võlakirja emiteerimise peab heaks kiitma CSRC. Väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artiklis 16 on sätestatud, et „börsil noteeritud äriühingud, kes emiteerivad äriühingu vahetusvõlakirju, peavad [---] täitma käesolevas seaduses aktsiate avaliku pakkumise kohta sätestatud nõuded ning peavad saama riiginõukogu väärtpaberite reguleerivate asutuste heakskiidu“. Väärtpaberite emiteerimise ja emissiooni tagamise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklis 3, mis kehtib vahetusvõlakirjade suhtes, on sätestatud, et „CSRC teeb järelevalvet väärtpaberite pakkumise ja emissiooni tagamise seaduslikkuse üle ning haldab seda“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artikli 10 kohaselt kehtestatud iga-aastased kvoodid äriühingu võlakirjade emiteerimiseks. |
| --- | --- |

(398)

Kooskõlas õigusraamistikuga ei saa Hiinas vahetusvõlakirju vabalt emiteerida ega nendega vabalt kaubelda. Iga võlakirja emiteerimise peab heaks kiitma CSRC. Väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artiklis 16 on sätestatud, et „börsil noteeritud äriühingud, kes emiteerivad äriühingu vahetusvõlakirju, peavad [---] täitma käesolevas seaduses aktsiate avaliku pakkumise kohta sätestatud nõuded ning peavad saama riiginõukogu väärtpaberite reguleerivate asutuste heakskiidu“. Väärtpaberite emiteerimise ja emissiooni tagamise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklis 3, mis kehtib vahetusvõlakirjade suhtes, on sätestatud, et „CSRC teeb järelevalvet väärtpaberite pakkumise ja emissiooni tagamise seaduslikkuse üle ning haldab seda“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artikli 10 kohaselt kehtestatud iga-aastased kvoodid äriühingu võlakirjade emiteerimiseks.

| (399) | Võlakirjade avalik emissioon peaks vastama väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artikli 16 kohaselt järgmistele nõuetele: „tulu kasutuseesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga“ ja „äriühingu võlakirjade avalikust pakkumisest saadud tulu tuleb kasutada ainult heakskiidetud eesmärgil (eesmärkidel)“. Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12 on rõhutatud, et kogutud rahaliste vahendite eesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga. Lisaks on börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artikli 10 lõikes 2, mis on vahetusvõlakirjade suhtes kohaldatav eriõigusnorm, sätestatud, et „kogutud rahaliste vahendite kasutuseesmärgid on kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“. |
| --- | --- |

(399)

Võlakirjade avalik emissioon peaks vastama väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artikli 16 kohaselt järgmistele nõuetele: „tulu kasutuseesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga“ ja „äriühingu võlakirjade avalikust pakkumisest saadud tulu tuleb kasutada ainult heakskiidetud eesmärgil (eesmärkidel)“. Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12 on rõhutatud, et kogutud rahaliste vahendite eesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga. Lisaks on börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artikli 10 lõikes 2, mis on vahetusvõlakirjade suhtes kohaldatav eriõigusnorm, sätestatud, et „kogutud rahaliste vahendite kasutuseesmärgid on kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“.

| (400) | Hiina valitsus selgitas kaugkontrolli ajal, et see lause tähendab, et kogutud rahalised vahendid ei tohi olla seotud projektidega, mida viiakse ellu tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi kohastes „piiratud“ tootmisharudes. Selles kataloogis on esitatud kolm projektikategooriat, st „soodustatavad“, „piiratud“ ja „lõpetatud“. Piiratud projektide kategoorias on uued projektid keelatud ning käimasolev tootmine on suunatud innovatsioonile ja uuendustele, samas kui lõpetatud projektide kategoorias on keelatud olemasolevatele projektidele investeeringuid otsida. Seetõttu võib järeldada, et „kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“ võib tähendada ainult seda, et investeerimisprojekt kuulub „soodustatava“ sisu alla, millel puhul on õigus saada finantsasutustelt krediiditoetust. |
| --- | --- |

(400)

Hiina valitsus selgitas kaugkontrolli ajal, et see lause tähendab, et kogutud rahalised vahendid ei tohi olla seotud projektidega, mida viiakse ellu tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi kohastes „piiratud“ tootmisharudes. Selles kataloogis on esitatud kolm projektikategooriat, st „soodustatavad“, „piiratud“ ja „lõpetatud“. Piiratud projektide kategoorias on uued projektid keelatud ning käimasolev tootmine on suunatud innovatsioonile ja uuendustele, samas kui lõpetatud projektide kategoorias on keelatud olemasolevatele projektidele investeeringuid otsida. Seetõttu võib järeldada, et „kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“ võib tähendada ainult seda, et investeerimisprojekt kuulub „soodustatava“ sisu alla, millel puhul on õigus saada finantsasutustelt krediiditoetust.

| (401) | Nagu on selgitatud põhjenduses 116, viidatakse otsuses nr 40 „tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogile“ ja sätestatakse, et „investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega“. Sellest järeldub, et äriühingu vahetusvõlakirjade emiteerimine, mis, nagu näidatud, on tingimata suunatud soodustatud tootmisharule, on kooskõlas finantsasutuste tavaga neid tootmisharusid toetada. |
| --- | --- |

(401)

Nagu on selgitatud põhjenduses 116, viidatakse otsuses nr 40 „tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogile“ ja sätestatakse, et „investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega“. Sellest järeldub, et äriühingu vahetusvõlakirjade emiteerimine, mis, nagu näidatud, on tingimata suunatud soodustatud tootmisharule, on kooskõlas finantsasutuste tavaga neid tootmisharusid toetada.

| (402) | Äriühingu võlakirjade intressimäärad on samuti rangelt reguleeritud. Börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklis 16 sätestatakse, et „äriühingu vahetusvõlakirja intressimäära kehtestavad emiteeriv äriühing ja juhtiv emissiooni tagaja läbirääkimiste käigus, kuid see peab vastama kõigile asjakohastele riigi nõuetele“. Väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artikli 16 lõikes 5 on sätestatud, et „äriühingu võlakirjade kupongimäär ei tohi ületada riiginõukogu kehtestatud kupongimäära“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 18, mida kohaldatakse üldiselt kõigi võlakirjade suhtes, sätestatud, et „äriühingu võlakirjade eest pakutav intressimäär ei või olla kõrgem kui 40 % kehtivast intressimäärast, mida pangad maksavad üksikisikutele sama tähtajaga tähtajaliste hoiuste eest“. |
| --- | --- |

(402)

Äriühingu võlakirjade intressimäärad on samuti rangelt reguleeritud. Börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklis 16 sätestatakse, et „äriühingu vahetusvõlakirja intressimäära kehtestavad emiteeriv äriühing ja juhtiv emissiooni tagaja läbirääkimiste käigus, kuid see peab vastama kõigile asjakohastele riigi nõuetele“. Väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artikli 16 lõikes 5 on sätestatud, et „äriühingu võlakirjade kupongimäär ei tohi ületada riiginõukogu kehtestatud kupongimäära“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 18, mida kohaldatakse üldiselt kõigi võlakirjade suhtes, sätestatud, et „äriühingu võlakirjade eest pakutav intressimäär ei või olla kõrgem kui 40 % kehtivast intressimäärast, mida pangad maksavad üksikisikutele sama tähtajaga tähtajaliste hoiuste eest“.

| (403) | Vastavalt börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 17 „peab äriühing vahetusvõlakirjade avalikuks emiteerimiseks usaldama krediidireitingute andmise ja reitingute järelmeetmete võtmise kvalifitseeritud reitinguagentuurile“. Lisaks on üldkohaldatavate äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmete artiklis 18 sätestatud, et ainult teatud võlakirju, mis vastavad rangetele kvaliteedikriteeriumidele nagu krediidireiting AAA, võib avalikult emiteerida avalik-õiguslikele investoritele või avalikult emiteerida kutselistele investoritele ainult emitendi kaalutlusõiguse alusel. Äriühingu võlakirju, mis ei vasta nendele standarditele, võib avalikult emiteerida ainult kutselistele investoritele. |
| --- | --- |

(403)

Vastavalt börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 17 „peab äriühing vahetusvõlakirjade avalikuks emiteerimiseks usaldama krediidireitingute andmise ja reitingute järelmeetmete võtmise kvalifitseeritud reitinguagentuurile“. Lisaks on üldkohaldatavate äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmete artiklis 18 sätestatud, et ainult teatud võlakirju, mis vastavad rangetele kvaliteedikriteeriumidele nagu krediidireiting AAA, võib avalikult emiteerida avalik-õiguslikele investoritele või avalikult emiteerida kutselistele investoritele ainult emitendi kaalutlusõiguse alusel. Äriühingu võlakirju, mis ei vasta nendele standarditele, võib avalikult emiteerida ainult kutselistele investoritele.

a)   Finantsasutused kui avalik-õiguslikud asutused

| (404) | Bloombergi 2021. aasta Hiina võlakirjaturu ülevaate kohaselt on enamik investoreid institutsionaalsed investorid, sealhulgas finantsasutused. Kommertspangad moodustavad 57 % investoritest ja arengupangad 3 % (99). Lisaks leidis komisjon, et 85 % ühe valimisse kaasatud äriühingu emiteeritud vahetusvõlakirjade investoritest on institutsionaalsed investorid ehk kuuluvad investorite kategooriasse, mis hõlmab finantsasutusi. |
| --- | --- |

(404)

Bloombergi 2021. aasta Hiina võlakirjaturu ülevaate kohaselt on enamik investoreid institutsionaalsed investorid, sealhulgas finantsasutused. Kommertspangad moodustavad 57 % investoritest ja arengupangad 3 % (99). Lisaks leidis komisjon, et 85 % ühe valimisse kaasatud äriühingu emiteeritud vahetusvõlakirjade investoritest on institutsionaalsed investorid ehk kuuluvad investorite kategooriasse, mis hõlmab finantsasutusi.

99

| (405) | Lisaks on kiudoptiliste kaablite sektoril, mis on „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi“ kohaselt soodustatud tootmisharu, õigus saada otsuse nr 40 alusel finantsasutustelt krediiditoetust. Asjaolu, et vahetusvõlakirjadel, nagu valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjad, on madal intressimäär, viitab selgelt sellele, et finantsasutused on peamised neisse võlakirjadesse investeerijad. Nad on kohustatud andma kõnealustele äriühingutele „krediiditoetust“ ja võtaksid investeerimis-/rahastamisotsuse tegemisel arvesse muid kaalutlusi peale intressitulu, näiteks poliitikaeesmärke. Turutingimustes tegutsev investor oleks investeeringutasuvuse suhtes tundlikum ega investeeriks tõenäoliselt väga madala intressimääraga vahetusvõlakirjadesse. Lisaks näitavad eespool punktis 3.5.3.3 esitatud komisjoni järeldused mõlema eksportivate tootjate kontserni finantsseisundi kohta seoses nende likviidsus- ja maksevõimeprofiilidega, et turutingimustes tegutsevad investorid ei investeeriks sellistesse madala investeeringutasuvusega finantsinstrumentidesse nagu vahetusvõlakirjad, kui emitendi likviidsus- ja maksevõime risk on suur. Seetõttu on komisjon seisukohal, et sellise investeeringu teeksid ainult investorid, kellel on selleks muu põhjus kui investeeringutasuvus, näiteks juriidiline kohustus rahastada soodustatud tootmisharudes tegutsevaid äriühinguid. |
| --- | --- |

(405)

Lisaks on kiudoptiliste kaablite sektoril, mis on „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi“ kohaselt soodustatud tootmisharu, õigus saada otsuse nr 40 alusel finantsasutustelt krediiditoetust. Asjaolu, et vahetusvõlakirjadel, nagu valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjad, on madal intressimäär, viitab selgelt sellele, et finantsasutused on peamised neisse võlakirjadesse investeerijad. Nad on kohustatud andma kõnealustele äriühingutele „krediiditoetust“ ja võtaksid investeerimis-/rahastamisotsuse tegemisel arvesse muid kaalutlusi peale intressitulu, näiteks poliitikaeesmärke. Turutingimustes tegutsev investor oleks investeeringutasuvuse suhtes tundlikum ega investeeriks tõenäoliselt väga madala intressimääraga vahetusvõlakirjadesse. Lisaks näitavad eespool punktis 3.5.3.3 esitatud komisjoni järeldused mõlema eksportivate tootjate kontserni finantsseisundi kohta seoses nende likviidsus- ja maksevõimeprofiilidega, et turutingimustes tegutsevad investorid ei investeeriks sellistesse madala investeeringutasuvusega finantsinstrumentidesse nagu vahetusvõlakirjad, kui emitendi likviidsus- ja maksevõime risk on suur. Seetõttu on komisjon seisukohal, et sellise investeeringu teeksid ainult investorid, kellel on selleks muu põhjus kui investeeringutasuvus, näiteks juriidiline kohustus rahastada soodustatud tootmisharudes tegutsevaid äriühinguid.

| (406) | Sellest tulenevalt, võttes arvesse põhjendustes 404 ja 405 esitatud fakte, leidis komisjon, et on olemas hulk tõendusmaterjali, mille kohaselt moodustavad suurema osa valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijatest finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda kiudoptiliste kaablite tootjatele krediiditoetust. |
| --- | --- |

(406)

Sellest tulenevalt, võttes arvesse põhjendustes 404 ja 405 esitatud fakte, leidis komisjon, et on olemas hulk tõendusmaterjali, mille kohaselt moodustavad suurema osa valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijatest finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda kiudoptiliste kaablite tootjatele krediiditoetust.

| (407) | Nagu punktis 3.5.1 kirjeldatud, iseloomustab neid finantsasutusi kindel riigi esindatus ning Hiina valitsusel on võimalus avaldada neile sisulist mõju. Üldine õigusraamistik, mille alusel asjaomased finantsasutused tegutsevad, kehtib ka vahetusvõlakirjade suhtes. |
| --- | --- |

(407)

Nagu punktis 3.5.1 kirjeldatud, iseloomustab neid finantsasutusi kindel riigi esindatus ning Hiina valitsusel on võimalus avaldada neile sisulist mõju. Üldine õigusraamistik, mille alusel asjaomased finantsasutused tegutsevad, kehtib ka vahetusvõlakirjade suhtes.

| (408) | Eespool 1. ja 2. jaos jõudis komisjon järeldusele, et riigi omanduses olevad finantsasutused on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i ning et igal juhul leitakse, et Hiina valitsus on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses volitanud või suunanud neid täitma ülesandeid, mis on tavaliselt valitsuse ülesanded. Komisjon järeldas eespool punktis 3.5.1.2, et eraõiguslikud finantsasutused on samuti valitsuse volitatud või suunatud asutused. |
| --- | --- |

(408)

Eespool 1. ja 2. jaos jõudis komisjon järeldusele, et riigi omanduses olevad finantsasutused on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i ning et igal juhul leitakse, et Hiina valitsus on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses volitanud või suunanud neid täitma ülesandeid, mis on tavaliselt valitsuse ülesanded. Komisjon järeldas eespool punktis 3.5.1.2, et eraõiguslikud finantsasutused on samuti valitsuse volitatud või suunatud asutused.

| (409) | Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete vahetusvõlakirjade emissioonide alusel. Seega uuris ta üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on toodud põhjendustes 395–403, koos uurimise konkreetsete järeldustega. |
| --- | --- |

(409)

Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete vahetusvõlakirjade emissioonide alusel. Seega uuris ta üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on toodud põhjendustes 395–403, koos uurimise konkreetsete järeldustega.

| (410) | Komisjon leidis, et kaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni emiteerisid vahetusvõlakirju väga madalate ja sarnaste intressimääradega, olenemata äriühingute finantsseisundist ja krediidiriskist. |
| --- | --- |

(410)

Komisjon leidis, et kaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni emiteerisid vahetusvõlakirju väga madalate ja sarnaste intressimääradega, olenemata äriühingute finantsseisundist ja krediidiriskist.

| (411) | Praktikas mõjutab vahetusvõlakirjade intressimäärasid sarnaselt laenudega äriühingu krediidireiting. Komisjon järeldas aga põhjenduses 280, et kohalik krediidireitinguturg moonutatud ja krediidireitingud ei ole usaldusväärsed. Nagu on märgitud põhjenduses 274, domineerivad võlakirjaturul viis kohalikku Hiina reitinguagentuuri ja ligikaudu 90 % võlakirjadest on saanud kohalikelt reitinguagentuuridelt AAA-reitingu, samas kui paljud emitendid on saanud madalama S&P globaalse emitendi reitingu A ja BBB. |
| --- | --- |

(411)

Praktikas mõjutab vahetusvõlakirjade intressimäärasid sarnaselt laenudega äriühingu krediidireiting. Komisjon järeldas aga põhjenduses 280, et kohalik krediidireitinguturg moonutatud ja krediidireitingud ei ole usaldusväärsed. Nagu on märgitud põhjenduses 274, domineerivad võlakirjaturul viis kohalikku Hiina reitinguagentuuri ja ligikaudu 90 % võlakirjadest on saanud kohalikelt reitinguagentuuridelt AAA-reitingu, samas kui paljud emitendid on saanud madalama S&P globaalse emitendi reitingu A ja BBB.

| (412) | Seda fakti illustreerib asjaolu, et valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud võlakirjade krediidireitingute aruanded ei vastanud äriühingute tegelikule finantsseisundile. |
| --- | --- |

(412)

Seda fakti illustreerib asjaolu, et valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud võlakirjade krediidireitingute aruanded ei vastanud äriühingute tegelikule finantsseisundile.

| (413) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et Hiina finantsasutused, kes on peamised valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijad, järgisid otsuses nr 40 sätestatud poliitikasuundi, pakkudes soodustatud tootmisharuga seotud äriühingutele väga madala intressimääraga soodusrahastamist, ning tegutsesid seega kas avalik-õiguslike asutustena alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses või valitsuse volitatud või suunatud asutustena alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. |
| --- | --- |

(413)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et Hiina finantsasutused, kes on peamised valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijad, järgisid otsuses nr 40 sätestatud poliitikasuundi, pakkudes soodustatud tootmisharuga seotud äriühingutele väga madala intressimääraga soodusrahastamist, ning tegutsesid seega kas avalik-õiguslike asutustena alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses või valitsuse volitatud või suunatud asutustena alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

| (414) | Nõustudes olenemata emitendi riskiprofiilist investeerima vahetusvõlakirjadesse, mille tulumäär on väga madal, andsid finantsasutused valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele kasu. |
| --- | --- |

(414)

Nõustudes olenemata emitendi riskiprofiilist investeerima vahetusvõlakirjadesse, mille tulumäär on väga madal, andsid finantsasutused valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele kasu.

| (415) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Hiina valitsus komisjoni järelduse, et finantsasutused, kes ostsid suurema osa kõnealustest vahetusvõlakirjadest, on tegutsenud avalik-õiguslike asutustena. Hiina valitsus väitis, et äriühingu võlakirjade ja äriühingu vahetusvõlakirjade ostmine on tavapärane äritava, mida kasutatakse kõigis peamistes jurisdiktsioonides, sealhulgas liidus ja USAs. Hiina valitsuse sõnul on finantsasutuste ülesanded võlakirjade ostmisel ja laenude andmisel täiesti erinevad ning seega oli komisjonil kohustus viia ellu konkreetne hindamine, kas finantsasutusi saaks võlakirjade ostmisel käsitada avalik-õiguslike asutustena, ning hinnata iga finantsasutust igal üksikjuhul eraldi. Hiina valitsus väitis ka, et komisjon ei analüüsinud, kas lisaks Hiina pankadele ja finantsasutustele oli olemas ka muid äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade ostjaid ning kas oli olemas erasektori ostjaid. Lisaks väitis Hiina valitsus, et Hiina finantsjärelevalvesüsteemi eesmärk äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade puhul on tagada süsteemi turvalisus ning kaitsta investorite õigusi ja huve ning et see süsteem iseenesest ei näita valitsuse sekkumist. |
| --- | --- |

(415)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Hiina valitsus komisjoni järelduse, et finantsasutused, kes ostsid suurema osa kõnealustest vahetusvõlakirjadest, on tegutsenud avalik-õiguslike asutustena. Hiina valitsus väitis, et äriühingu võlakirjade ja äriühingu vahetusvõlakirjade ostmine on tavapärane äritava, mida kasutatakse kõigis peamistes jurisdiktsioonides, sealhulgas liidus ja USAs. Hiina valitsuse sõnul on finantsasutuste ülesanded võlakirjade ostmisel ja laenude andmisel täiesti erinevad ning seega oli komisjonil kohustus viia ellu konkreetne hindamine, kas finantsasutusi saaks võlakirjade ostmisel käsitada avalik-õiguslike asutustena, ning hinnata iga finantsasutust igal üksikjuhul eraldi. Hiina valitsus väitis ka, et komisjon ei analüüsinud, kas lisaks Hiina pankadele ja finantsasutustele oli olemas ka muid äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade ostjaid ning kas oli olemas erasektori ostjaid. Lisaks väitis Hiina valitsus, et Hiina finantsjärelevalvesüsteemi eesmärk äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade puhul on tagada süsteemi turvalisus ning kaitsta investorite õigusi ja huve ning et see süsteem iseenesest ei näita valitsuse sekkumist.

| (416) | Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse väitega, et ta ei hinnanud konkreetselt finantsasutuste tegevust avalik-õiguslike asutustena seoses võlakirjade ostmisega. Lisaks komisjoni järeldustele, mis on esitatud punktis 3.5.1, taotles komisjon ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete vahetusvõlakirjade emissioonide alusel ning viis põhjendustes 409–413 ellu konkreetse hindamise. Kuigi komisjon nõustus Hiina valitsusega, et äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade ostmine võib põhimõtteliselt olla kõigis suuremates jurisdiktsioonides tavapärane äritava, märkis ta, et äriühingu võlakirjade ostmist Hiina finantsasutuste poolt iseloomustab riigi sekkumine, nagu on näidatud põhjenduses 413. Komisjon ei nõustunud ka Hiina valitsuse väitega, et ta polnud analüüsinud, kas oli muid äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade ostjaid peale Hiina pankade ja finantsasutuste. Tegelikult märkis komisjon põhjendustes 404 ja 406, et 85 % ühe valimisse kaasatud äriühingu emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijatest olid institutsionaalsed investorid, sealhulgas finantsasutused, ning et on olemas hulk tõendusmaterjali, mille kohaselt moodustavad suurema osa valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijatest finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda kiudoptiliste kaablite tootjatele krediiditoetust. Võttes arvesse institutsionaalsete investorite, sealhulgas finantsasutuste suurt osakaalu, oli komisjon arvamusel, et nad on kindlaks määranud kõnealuste äriühingu vahetusvõlakirjade omadused, eelkõige madala kupongimäära, ning et muud investorid, näiteks erainvestorid, üksnes täitsid neid tingimusi. Samuti leidis komisjon, et Hiina finantsjärelevalvesüsteem seoses äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjadega on üksnes element, mis koos finantsasutuste poolset rahastamist reguleeriva normatiivse raamistikuga, mida on kirjeldatud põhjendustes 405 ja 407, ning finantsasutuste konkreetse käitumisega viitas Hiina valitsuse sekkumisele. Seepärast lükati Hiina valitsuse väited tagasi. |
| --- | --- |

(416)

Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse väitega, et ta ei hinnanud konkreetselt finantsasutuste tegevust avalik-õiguslike asutustena seoses võlakirjade ostmisega. Lisaks komisjoni järeldustele, mis on esitatud punktis 3.5.1, taotles komisjon ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete vahetusvõlakirjade emissioonide alusel ning viis põhjendustes 409–413 ellu konkreetse hindamise. Kuigi komisjon nõustus Hiina valitsusega, et äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade ostmine võib põhimõtteliselt olla kõigis suuremates jurisdiktsioonides tavapärane äritava, märkis ta, et äriühingu võlakirjade ostmist Hiina finantsasutuste poolt iseloomustab riigi sekkumine, nagu on näidatud põhjenduses 413. Komisjon ei nõustunud ka Hiina valitsuse väitega, et ta polnud analüüsinud, kas oli muid äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade ostjaid peale Hiina pankade ja finantsasutuste. Tegelikult märkis komisjon põhjendustes 404 ja 406, et 85 % ühe valimisse kaasatud äriühingu emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijatest olid institutsionaalsed investorid, sealhulgas finantsasutused, ning et on olemas hulk tõendusmaterjali, mille kohaselt moodustavad suurema osa valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijatest finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda kiudoptiliste kaablite tootjatele krediiditoetust. Võttes arvesse institutsionaalsete investorite, sealhulgas finantsasutuste suurt osakaalu, oli komisjon arvamusel, et nad on kindlaks määranud kõnealuste äriühingu vahetusvõlakirjade omadused, eelkõige madala kupongimäära, ning et muud investorid, näiteks erainvestorid, üksnes täitsid neid tingimusi. Samuti leidis komisjon, et Hiina finantsjärelevalvesüsteem seoses äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjadega on üksnes element, mis koos finantsasutuste poolset rahastamist reguleeriva normatiivse raamistikuga, mida on kirjeldatud põhjendustes 405 ja 407, ning finantsasutuste konkreetse käitumisega viitas Hiina valitsuse sekkumisele. Seepärast lükati Hiina valitsuse väited tagasi.

b)   Konkreetsus

| (417) | Komisjon leidis, et soodusrahastamine vahetusvõlakirjade kaudu on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a mõistes konkreetne. Õigupoolest ei saa vahetusvõlakirju emiteerida ilma CSRC heakskiiduta, kes kontrollib, kas kõik vahetusvõlakirjade emiteerimise regulatiivsed tingimused on täidetud. Nagu on selgitatud põhjenduses 399, peab vastavalt HRV väärtpaberiseadusele (2014. aasta versioon) ja börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavatele haldusmeetmetele, mis kehtivad konkreetselt vahetusvõlakirjade suhtes, olema vahetusvõlakirjade emiteerimine kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga. Komisjon leidis põhjenduses 400, et „kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“ tähendab, et investeerimisprojekt kuulub tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis kirjeldatud „soodustatava“ sisu alla, mis hõlmab kiudoptiliste kaablite sektorit. |
| --- | --- |

(417)

Komisjon leidis, et soodusrahastamine vahetusvõlakirjade kaudu on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a mõistes konkreetne. Õigupoolest ei saa vahetusvõlakirju emiteerida ilma CSRC heakskiiduta, kes kontrollib, kas kõik vahetusvõlakirjade emiteerimise regulatiivsed tingimused on täidetud. Nagu on selgitatud põhjenduses 399, peab vastavalt HRV väärtpaberiseadusele (2014. aasta versioon) ja börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavatele haldusmeetmetele, mis kehtivad konkreetselt vahetusvõlakirjade suhtes, olema vahetusvõlakirjade emiteerimine kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga. Komisjon leidis põhjenduses 400, et „kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“ tähendab, et investeerimisprojekt kuulub tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis kirjeldatud „soodustatava“ sisu alla, mis hõlmab kiudoptiliste kaablite sektorit.

| (418) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et võlakirjaturge reguleeritakse igas riigis, kuna tegemist on majandusliku stabiilsuse küsimusega. Kriteeriumid, mida äriühing peab võlakirjade emiteerimiseks täitma, on olemuselt rahanduslikud, mitte poliitilised. Hiina valitsus ei nõustunud seisukohaga, et vahetusvõlakirjade emiteerimine peab olema kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga, ning kordas, et kiudoptiliste kaablite sektor ei ole soodustatud tootmisharu. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei ole tõendanud, et võlakirjade müük piirdub sõnaselgelt teatavate äriühingutega. |
| --- | --- |

(418)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et võlakirjaturge reguleeritakse igas riigis, kuna tegemist on majandusliku stabiilsuse küsimusega. Kriteeriumid, mida äriühing peab võlakirjade emiteerimiseks täitma, on olemuselt rahanduslikud, mitte poliitilised. Hiina valitsus ei nõustunud seisukohaga, et vahetusvõlakirjade emiteerimine peab olema kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga, ning kordas, et kiudoptiliste kaablite sektor ei ole soodustatud tootmisharu. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei ole tõendanud, et võlakirjade müük piirdub sõnaselgelt teatavate äriühingutega.

peab olema kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga

piirdub sõnaselgelt

| (419) | Kuigi sellega seoses komisjon nõustus, et võlakirjaturud on igas riigis reguleeritud ja enamik kriteeriume, mida äriühing peab võlakirjade emiteerimiseks täitma, on olemuselt rahanduslikud, ei nõustunud ta Hiina valitsuse väitega, et vahetusvõlakirjade emiteerimine ei ole Hiinas poliitiline. Esiteks kordas komisjon oma seisukohta, et kiudoptiliste kaablite sektor on soodustatud tootmisharu. Teiseks leidis komisjon, et HRV väärtpaberiseaduses (2014. aasta versioon) ja börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavates haldusmeetmetes, mis kehtivad konkreetselt vahetusvõlakirjade suhtes, on piisavalt selgelt sõnastatud, et vahetusvõlakirjade emiteerimine peab olema kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga. Samuti jõudis komisjon põhjenduses 414 järeldusele, et nõustudes olenemata emitendi riskiprofiilist investeerima vahetusvõlakirjadesse, mille tulumäär on väga madal, andsid finantsasutused valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele kasu. Tegelikult on nii madala kupongimääraga äriühingu vahetusvõlakirjade ostmisest saadav rahaline kasu Hiina valitsuse loodud normatiivse raamistiku kohaselt „sõnaselgelt piiratud“ selliste soodustatud tootmisharudega nagu kiudoptiliste kaablite sektor. Seepärast lükati Hiina valitsuse väited tagasi. |
| --- | --- |

(419)

Kuigi sellega seoses komisjon nõustus, et võlakirjaturud on igas riigis reguleeritud ja enamik kriteeriume, mida äriühing peab võlakirjade emiteerimiseks täitma, on olemuselt rahanduslikud, ei nõustunud ta Hiina valitsuse väitega, et vahetusvõlakirjade emiteerimine ei ole Hiinas poliitiline. Esiteks kordas komisjon oma seisukohta, et kiudoptiliste kaablite sektor on soodustatud tootmisharu. Teiseks leidis komisjon, et HRV väärtpaberiseaduses (2014. aasta versioon) ja börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavates haldusmeetmetes, mis kehtivad konkreetselt vahetusvõlakirjade suhtes, on piisavalt selgelt sõnastatud, et vahetusvõlakirjade emiteerimine peab olema kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga. Samuti jõudis komisjon põhjenduses 414 järeldusele, et nõustudes olenemata emitendi riskiprofiilist investeerima vahetusvõlakirjadesse, mille tulumäär on väga madal, andsid finantsasutused valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele kasu. Tegelikult on nii madala kupongimääraga äriühingu vahetusvõlakirjade ostmisest saadav rahaline kasu Hiina valitsuse loodud normatiivse raamistiku kohaselt „sõnaselgelt piiratud“ selliste soodustatud tootmisharudega nagu kiudoptiliste kaablite sektor. Seepärast lükati Hiina valitsuse väited tagasi.

c)   Kasu arvutamine

| (420) | Vahetusvõlakirjad on hübriidvõlainstrumendid, millel on võlakirjadega sarnased omadused nagu intressimaksed, võimaldades samas konverteerida investeeritud summa teatud tingimustel aktsiateks. Komisjon leidis, et aktsiate vastu on vahetatud vaid tühine osa mõlema valimisse kaasatud äriühingu vahetusvõlakirjadest. Seetõttu toimisid kahe valimisse kaasatud äriühingu vahetusvõlakirjad uurimisperioodil ainult võlakirjana, pakkudes investoritele intressitulu sarnaselt laenudega. Kuna põhjenduses 310 kirjeldatud laenude arvutusmetoodika põhineb võlakirjadel, otsustas komisjon kasutada sama metoodikat, võttes arvesse käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid (100). See tähendab, et sama kestusega USA AA-reitinguga äriühingu võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade suhtelist hinnaerinevust kohaldatakse PBOC avaldatud laenu viiteintressimäärade suhtes või pärast 20. augustit 2019 NIFC avaldatud laenu põhimäära suhtes, (101) et teha kindlaks võlakirjade turupõhine intressimäär. |
| --- | --- |

(420)

Vahetusvõlakirjad on hübriidvõlainstrumendid, millel on võlakirjadega sarnased omadused nagu intressimaksed, võimaldades samas konverteerida investeeritud summa teatud tingimustel aktsiateks. Komisjon leidis, et aktsiate vastu on vahetatud vaid tühine osa mõlema valimisse kaasatud äriühingu vahetusvõlakirjadest. Seetõttu toimisid kahe valimisse kaasatud äriühingu vahetusvõlakirjad uurimisperioodil ainult võlakirjana, pakkudes investoritele intressitulu sarnaselt laenudega. Kuna põhjenduses 310 kirjeldatud laenude arvutusmetoodika põhineb võlakirjadel, otsustas komisjon kasutada sama metoodikat, võttes arvesse käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid (100). See tähendab, et sama kestusega USA AA-reitinguga äriühingu võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade suhtelist hinnaerinevust kohaldatakse PBOC avaldatud laenu viiteintressimäärade suhtes või pärast 20. augustit 2019 NIFC avaldatud laenu põhimäära suhtes, (101) et teha kindlaks võlakirjade turupõhine intressimäär.

100

101

| (421) | Pärast lõplikku avalikustamist vaidlustasid Hiina valitsus, ZTT kontsern ja FTT kontsern võlakirjade ja vahetusvõlakirjade puhul sama võrdlusaluse kasutamise nagu laenude puhul, sest võlakirjad, eelkõige vahetusvõlakirjad, ja laenud on erinevad finantsinstrumendid ning võlakirjaturg toimib eralaenude turust erinevalt. Hiina valitsus väitis, et komisjonil puudub alus PBOC võrdlusaluse kasutamiseks lähtepunktina ja seejärel kasumimarginaali lisamiseks. Hiina valitsuse sõnul peaks komisjon vahetult kasutama BB-reitinguga äriühingute emiteeritud võlakirjade intressimäära ja esitas näited, et Euroopa kiudoptiliste kaablite ja terase tootjad, kelle reiting on BB, emiteerisid sarnase lunastustähtajaga võlakirju, mille intressimäärad olid oluliselt madalamad kui sama perioodi kohta arvutatud viitemäär. ZTT kontsern väitis, et võlakirjade emiteerimise peamine eelis võrreldes pankadelt laenude võtmisega on see, et intressimäär (st kupongimäär), mida äriühingud peavad võlakirjainvestoritele maksma, on sageli väiksem kui intressimäär, mida nad peaksid maksma pangalaenu eest. ZTT kontserni sõnul on vahetusvõlakirjade emiteerimine veelgi atraktiivsem, sest nende kupongimäär on tavaliselt madalam, kuna need võimaldavad investoritel vahetada võlakirjad omakapitali vastu ja saada seega omakapitali dividendide kaudu investeerimistulu. Samuti märkis FTT kontsern, et vahetusvõlakirjadest saadav kasu ei ole intressitulu, vaid vahetamisõigus. Nii FTT kontsern kui ka ZTT kontsern tegid ettepaneku kasutada võlakirjadest ja vahetusvõlakirjadest saadud kasu arvutamisel võrdlusalusena USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade kupongimäära. |
| --- | --- |

(421)

Pärast lõplikku avalikustamist vaidlustasid Hiina valitsus, ZTT kontsern ja FTT kontsern võlakirjade ja vahetusvõlakirjade puhul sama võrdlusaluse kasutamise nagu laenude puhul, sest võlakirjad, eelkõige vahetusvõlakirjad, ja laenud on erinevad finantsinstrumendid ning võlakirjaturg toimib eralaenude turust erinevalt. Hiina valitsus väitis, et komisjonil puudub alus PBOC võrdlusaluse kasutamiseks lähtepunktina ja seejärel kasumimarginaali lisamiseks. Hiina valitsuse sõnul peaks komisjon vahetult kasutama BB-reitinguga äriühingute emiteeritud võlakirjade intressimäära ja esitas näited, et Euroopa kiudoptiliste kaablite ja terase tootjad, kelle reiting on BB, emiteerisid sarnase lunastustähtajaga võlakirju, mille intressimäärad olid oluliselt madalamad kui sama perioodi kohta arvutatud viitemäär. ZTT kontsern väitis, et võlakirjade emiteerimise peamine eelis võrreldes pankadelt laenude võtmisega on see, et intressimäär (st kupongimäär), mida äriühingud peavad võlakirjainvestoritele maksma, on sageli väiksem kui intressimäär, mida nad peaksid maksma pangalaenu eest. ZTT kontserni sõnul on vahetusvõlakirjade emiteerimine veelgi atraktiivsem, sest nende kupongimäär on tavaliselt madalam, kuna need võimaldavad investoritel vahetada võlakirjad omakapitali vastu ja saada seega omakapitali dividendide kaudu investeerimistulu. Samuti märkis FTT kontsern, et vahetusvõlakirjadest saadav kasu ei ole intressitulu, vaid vahetamisõigus. Nii FTT kontsern kui ka ZTT kontsern tegid ettepaneku kasutada võlakirjadest ja vahetusvõlakirjadest saadud kasu arvutamisel võrdlusalusena USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade kupongimäära.

| (422) | Põhjenduses 337 selgitas komisjon, miks ta leidis, et laenud ja äriühingu võlakirjad on sarnased võlainstrumendid, mistõttu käesoleva juhtumi konkreetsetel asjaoludel oli õigustatud sama võrdlusaluse kohaldamine mõlema instrumendi suhtes. Põhjendustes 325–333 selgitas komisjon, miks ta leidis, et laenude ja äriühingu võlakirjade võrdlusalus on asjakohane, miks ta ei saa võrdlusalusena kasutada USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade kupongimäära ja miks võrdlus ELi intressimäärade/kupongimääradega ei ole asjakohane. Komisjon nõustus, et äriühingu vahetusvõlakirjad on hübriidvõlainstrumendid, mis annavad ühtlasi võimaluse vahetada investeeritud summa teatavatel tingimustel aktsiate vastu ja mis erinevad seega põhimõtteliselt äriühingu võlakirjadest. Komisjon uuris võimalust seda vahetatavust kvantifitseerida ning kasutada USA BB-reitinguga äriühingu võlakirju, nagu soovitasid Hiina valitsus, FTT kontsern ja ZTT kontsern. Nende osaliste pakutud võrdlusaluses ei võetud siiski arvesse vahetatavust ja see oli selliste äriühingu võlakirjade võrdlusalus, mis polnud seotud Hiina turgudega, kuna võrdlusalus puudutas teises vääringus (st USA dollarites ja mitte Hiina jüaanides) emiteeritud ja oluliselt erineva riskivaba intressimääraga võlakirju. Teisi võimalikke võrdlusaluseid ei esitatud, samuti ei olnud kättesaadav täiendav avalik teave vahetusvõlakirjade jaoks täpsema võrdlusaluse (nt USA AA-reitinguga vahetusvõlakirjade ja USA BB-reitinguga vahetusvõlakirjade riskipreemiate indeksid) või võlakirjade vahetatavuse aspekti kohta. Äriühingute enda andmete põhjal polnud ka võimalik nõuetekohaselt võrrelda võlakirjade ja vahetusvõlakirjade kupongimäärade erinevust, sest ühel valimisse kaasatud äriühingul ei olnud lunastamata võlakirju ning teise valimisse kaasatud äriühingu võlakirjade lunastustähtaeg ja rahastamiseesmärk erinesid tema vahetusvõlakirjade omadest. Lisaks järeldas komisjon põhjenduses 420, et aktsiate vastu on vahetatud vaid tühine osa mõlema valimisse kaasatud äriühingu vahetusvõlakirjadest ning et praktikas kasutasid eksportivad tootjad seda rahastamisvahendit vaheldumisi teiste rahastamisvahenditega, st laenude ja äriühingu võlakirjadega. Kuna uurimisperioodil toimisid need vahetusvõlakirjad üksnes võlakirjadena, mis andsid investoritele intressitulu sarnaselt laenudega, ning kuna PBOC või NIFC avaldatud riskivaba määra võrdlusaluse kasutamist peeti konservatiivseks, kinnitas komisjon oma otsust kohaldada laenude võrdlusalust, nagu on märgitud põhjenduses 420. |
| --- | --- |

(422)

Põhjenduses 337 selgitas komisjon, miks ta leidis, et laenud ja äriühingu võlakirjad on sarnased võlainstrumendid, mistõttu käesoleva juhtumi konkreetsetel asjaoludel oli õigustatud sama võrdlusaluse kohaldamine mõlema instrumendi suhtes. Põhjendustes 325–333 selgitas komisjon, miks ta leidis, et laenude ja äriühingu võlakirjade võrdlusalus on asjakohane, miks ta ei saa võrdlusalusena kasutada USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade kupongimäära ja miks võrdlus ELi intressimäärade/kupongimääradega ei ole asjakohane. Komisjon nõustus, et äriühingu vahetusvõlakirjad on hübriidvõlainstrumendid, mis annavad ühtlasi võimaluse vahetada investeeritud summa teatavatel tingimustel aktsiate vastu ja mis erinevad seega põhimõtteliselt äriühingu võlakirjadest. Komisjon uuris võimalust seda vahetatavust kvantifitseerida ning kasutada USA BB-reitinguga äriühingu võlakirju, nagu soovitasid Hiina valitsus, FTT kontsern ja ZTT kontsern. Nende osaliste pakutud võrdlusaluses ei võetud siiski arvesse vahetatavust ja see oli selliste äriühingu võlakirjade võrdlusalus, mis polnud seotud Hiina turgudega, kuna võrdlusalus puudutas teises vääringus (st USA dollarites ja mitte Hiina jüaanides) emiteeritud ja oluliselt erineva riskivaba intressimääraga võlakirju. Teisi võimalikke võrdlusaluseid ei esitatud, samuti ei olnud kättesaadav täiendav avalik teave vahetusvõlakirjade jaoks täpsema võrdlusaluse (nt USA AA-reitinguga vahetusvõlakirjade ja USA BB-reitinguga vahetusvõlakirjade riskipreemiate indeksid) või võlakirjade vahetatavuse aspekti kohta. Äriühingute enda andmete põhjal polnud ka võimalik nõuetekohaselt võrrelda võlakirjade ja vahetusvõlakirjade kupongimäärade erinevust, sest ühel valimisse kaasatud äriühingul ei olnud lunastamata võlakirju ning teise valimisse kaasatud äriühingu võlakirjade lunastustähtaeg ja rahastamiseesmärk erinesid tema vahetusvõlakirjade omadest. Lisaks järeldas komisjon põhjenduses 420, et aktsiate vastu on vahetatud vaid tühine osa mõlema valimisse kaasatud äriühingu vahetusvõlakirjadest ning et praktikas kasutasid eksportivad tootjad seda rahastamisvahendit vaheldumisi teiste rahastamisvahenditega, st laenude ja äriühingu võlakirjadega. Kuna uurimisperioodil toimisid need vahetusvõlakirjad üksnes võlakirjadena, mis andsid investoritele intressitulu sarnaselt laenudega, ning kuna PBOC või NIFC avaldatud riskivaba määra võrdlusaluse kasutamist peeti konservatiivseks, kinnitas komisjon oma otsust kohaldada laenude võrdlusalust, nagu on märgitud põhjenduses 420.

| (423) | Kasu on nende kahe summa vahe: intressisumma, mida äriühing oleks pidanud maksma põhjenduses 420 osutatud turupõhise intressimäära kohaldamisel, ja äriühingu makstud tegelik intress. |
| --- | --- |

(423)

Kasu on nende kahe summa vahe: intressisumma, mida äriühing oleks pidanud maksma põhjenduses 420 osutatud turupõhise intressimäära kohaldamisel, ja äriühingu makstud tegelik intress.

3.5.4.4.   Äriühingu võlakirjad

| (424) | Üks valimisse kaasatud kontsern sai kasu äriühingu võlakirjade kujul soodusrahastamisest. |
| --- | --- |

(424)

Üks valimisse kaasatud kontsern sai kasu äriühingu võlakirjade kujul soodusrahastamisest.

a)   Õiguslik alus

| — | Hiina Rahvavabariigi väärtpaberiseadus (2014. aasta versioon) (edaspidi „väärtpaberiseadus“) (102); |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi väärtpaberiseadus (2014. aasta versioon) (edaspidi „väärtpaberiseadus“) (102);

102

| — | äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmed, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus nr 113, 15. jaanuar 2015; |
| --- | --- |

—

äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmed, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus nr 113, 15. jaanuar 2015;

| — | äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjad, välja andnud riiginõukogu 18. jaanuaril 2011; |
| --- | --- |

—

äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjad, välja andnud riiginõukogu 18. jaanuaril 2011;

| — | mittefinantsettevõtete laenupõhise rahastamise instrumentide haldamise meetmed pankadevahelisel võlakirjaturul, välja andnud Hiina Rahvavabariigi Pank, Hiina Rahvavabariigi Panga korraldus [2008] nr 12, 9. aprill 2008. |
| --- | --- |

—

mittefinantsettevõtete laenupõhise rahastamise instrumentide haldamise meetmed pankadevahelisel võlakirjaturul, välja andnud Hiina Rahvavabariigi Pank, Hiina Rahvavabariigi Panga korraldus [2008] nr 12, 9. aprill 2008.

b)   Äriühingu võlakirju reguleeriv õigusraamistik

| (425) | Kooskõlas õigusraamistikuga ei saa Hiinas võlakirju vabalt emiteerida ega nendega vabalt kaubelda. Iga võlakirja emiteerimise peavad heaks kiitma mitmesugused valitsusasutused, nagu PBOC, NDRC või CSRC olenevalt võlakirja ja emitendi liigist. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade kohaselt kehtestatud iga-aastased kvoodid äriühingu võlakirjade emiteerimiseks. |
| --- | --- |

(425)

Kooskõlas õigusraamistikuga ei saa Hiinas võlakirju vabalt emiteerida ega nendega vabalt kaubelda. Iga võlakirja emiteerimise peavad heaks kiitma mitmesugused valitsusasutused, nagu PBOC, NDRC või CSRC olenevalt võlakirja ja emitendi liigist. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade kohaselt kehtestatud iga-aastased kvoodid äriühingu võlakirjade emiteerimiseks.

| (426) | Peale selle peaks äriühingu võlakirjade avalik pakkumine vastama uurimisperioodil kohaldatud väärtpaberiseaduse artikli 16 kohaselt järgmistele nõuetele: „tulu kasutuseesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga“ ja „äriühingu võlakirjade avalikust pakkumisest saadud tulu tuleb kasutada ainult heakskiidetud eesmärgil (eesmärkidel)“. Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12 on rõhutatud, et kogutud rahaliste vahendite eesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga. Nagu on selgitatud põhjendustes 400 ja 401, on äriühingu võlakirjade emiteerimine sellistel tingimustel suunatud soodustatud tootmisharule, nagu kiudoptiliste kaablite sektor, ning see on kooskõlas finantsasutuste tegevusega, mille eesmärk on neid tootmisharusid toetada. |
| --- | --- |

(426)

Peale selle peaks äriühingu võlakirjade avalik pakkumine vastama uurimisperioodil kohaldatud väärtpaberiseaduse artikli 16 kohaselt järgmistele nõuetele: „tulu kasutuseesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga“ ja „äriühingu võlakirjade avalikust pakkumisest saadud tulu tuleb kasutada ainult heakskiidetud eesmärgil (eesmärkidel)“. Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12 on rõhutatud, et kogutud rahaliste vahendite eesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga. Nagu on selgitatud põhjendustes 400 ja 401, on äriühingu võlakirjade emiteerimine sellistel tingimustel suunatud soodustatud tootmisharule, nagu kiudoptiliste kaablite sektor, ning see on kooskõlas finantsasutuste tegevusega, mille eesmärk on neid tootmisharusid toetada.

| (427) | Väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artikli 16 lõikes 5 on sätestatud, et „äriühingu võlakirjade kupongimäär ei tohi ületada riiginõukogu kehtestatud kupongimäära“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 18 sätestatud täpsemad üksikasjad, märkides, et „äriühingu võlakirjade eest pakutav intressimäär ei või olla kõrgem kui 40 % kehtivast intressimäärast, mida pangad maksavad üksikisikutele sama tähtajaga tähtajaliste hoiuste eest“. |
| --- | --- |

(427)

Väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artikli 16 lõikes 5 on sätestatud, et „äriühingu võlakirjade kupongimäär ei tohi ületada riiginõukogu kehtestatud kupongimäära“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 18 sätestatud täpsemad üksikasjad, märkides, et „äriühingu võlakirjade eest pakutav intressimäär ei või olla kõrgem kui 40 % kehtivast intressimäärast, mida pangad maksavad üksikisikutele sama tähtajaga tähtajaliste hoiuste eest“.

| (428) | Ühtlasi sätestatakse äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmete artiklis 18, et ainult teatud võlakirju, mis vastavad rangetele kvaliteedikriteeriumidele nagu krediidireiting AAA, võib avalikult emiteerida avalik-õiguslikele investoritele või avalikult emiteerida kutselistele investoritele ainult emitendi kaalutlusõiguse alusel. Äriühingu võlakirju, mis ei vasta nendele standarditele, võib avalikult emiteerida ainult kutselistele investoritele. Sellest järeldub, et enamik äriühingu võlakirju emiteeritakse kutselistele investoritele, kelle on heaks kiitnud CSRC ja kes on Hiina institutsionaalsed investorid. |
| --- | --- |

(428)

Ühtlasi sätestatakse äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmete artiklis 18, et ainult teatud võlakirju, mis vastavad rangetele kvaliteedikriteeriumidele nagu krediidireiting AAA, võib avalikult emiteerida avalik-õiguslikele investoritele või avalikult emiteerida kutselistele investoritele ainult emitendi kaalutlusõiguse alusel. Äriühingu võlakirju, mis ei vasta nendele standarditele, võib avalikult emiteerida ainult kutselistele investoritele. Sellest järeldub, et enamik äriühingu võlakirju emiteeritakse kutselistele investoritele, kelle on heaks kiitnud CSRC ja kes on Hiina institutsionaalsed investorid.

c)   Finantsasutused kui avalik-õiguslikud asutused

| (429) | Äriühingud, kes soovivad Hiinas emiteerida äriühingu võlakirju, peavad kasutama väärtpaberite emissiooni tagajana tegutseva finantsasutuse teenuseid. Väärtpaberite emissiooni tagajad korraldavad võlakirjade emiteerimist ja peavad läbirääkimisi intressimäära üle, millega võlakirju investoritele pakutakse. Komisjon tegi kindlaks, et ühe valimisse kaasatud kontserni emiteeritud äriühingu võlakirjade puhul kuulus väärtpaberite emissiooni tagaja finantsasutuste hulka, kes pakkusid ka soodusrahastamist, mida selgitati eespool punktis 3.5.1. |
| --- | --- |

(429)

Äriühingud, kes soovivad Hiinas emiteerida äriühingu võlakirju, peavad kasutama väärtpaberite emissiooni tagajana tegutseva finantsasutuse teenuseid. Väärtpaberite emissiooni tagajad korraldavad võlakirjade emiteerimist ja peavad läbirääkimisi intressimäära üle, millega võlakirju investoritele pakutakse. Komisjon tegi kindlaks, et ühe valimisse kaasatud kontserni emiteeritud äriühingu võlakirjade puhul kuulus väärtpaberite emissiooni tagaja finantsasutuste hulka, kes pakkusid ka soodusrahastamist, mida selgitati eespool punktis 3.5.1.

| (430) | Lisaks moodustavad Bloombergi 2021. aasta Hiina võlakirjaturu ülevaate kohaselt pankadevahelisel võlakirjaturul noteeritud võlakirjad 88 % võlakirjadega kauplemise kogumahust. Sama uuringu kohaselt on enamik investoreid institutsionaalsed investorid, sealhulgas finantsasutused. Kommertspangad moodustavad 57 % investoritest ja arengupangad 3 % (103). Seepärast on äriühingu võlakirju ostvad investorid peamiselt Hiina pangad, sealhulgas riigi omanduses olevad pangad. |
| --- | --- |

(430)

Lisaks moodustavad Bloombergi 2021. aasta Hiina võlakirjaturu ülevaate kohaselt pankadevahelisel võlakirjaturul noteeritud võlakirjad 88 % võlakirjadega kauplemise kogumahust. Sama uuringu kohaselt on enamik investoreid institutsionaalsed investorid, sealhulgas finantsasutused. Kommertspangad moodustavad 57 % investoritest ja arengupangad 3 % (103). Seepärast on äriühingu võlakirju ostvad investorid peamiselt Hiina pangad, sealhulgas riigi omanduses olevad pangad.

103

| (431) | Nagu selgitatud põhjendustes 405 ja 406, leidis komisjon, et on olemas hulk tõendusmaterjali, mille kohaselt moodustavad suurema osa valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijatest finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda kiudoptiliste kaablite tootjatele krediiditoetust. Samad põhjendused ja järeldused kehtivad ka äriühingu võlakirjadele, sest nende emiteerimise tingimused on väga sarnased, eelkõige tingimus, mille kohaselt peavad äriühingu võlakirjad vastama riiklike õigusaktide, eeskirjade ja poliitika tingimustele ning riigi tööstuspoliitikale. |
| --- | --- |

(431)

Nagu selgitatud põhjendustes 405 ja 406, leidis komisjon, et on olemas hulk tõendusmaterjali, mille kohaselt moodustavad suurema osa valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijatest finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda kiudoptiliste kaablite tootjatele krediiditoetust. Samad põhjendused ja järeldused kehtivad ka äriühingu võlakirjadele, sest nende emiteerimise tingimused on väga sarnased, eelkõige tingimus, mille kohaselt peavad äriühingu võlakirjad vastama riiklike õigusaktide, eeskirjade ja poliitika tingimustele ning riigi tööstuspoliitikale.

| (432) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 426, nõutakse väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artiklis 16 ja äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12, et äriühingu võlakirjade avalik pakkumine oleks kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga. Seetõttu saab äriühingu võlakirju emiteerida üksnes eesmärkidel, mis on kooskõlas Hiina valitsuse plaanimissüsteemi eesmärkidega seoses soodustatud tootmisharudega, nagu on selgitatud põhjendustes 393 ja 394. Institutsionaalsed investorid, kes on suures osas kommertspangad ja arengupangad, nagu on näidatud põhjendustes 397 ja 430, peavad järgima otsuses nr 40 sätestatud poliitikasuundi. |
| --- | --- |

(432)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 426, nõutakse väärtpaberiseaduse (2014. aasta versioon) artiklis 16 ja äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12, et äriühingu võlakirjade avalik pakkumine oleks kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga. Seetõttu saab äriühingu võlakirju emiteerida üksnes eesmärkidel, mis on kooskõlas Hiina valitsuse plaanimissüsteemi eesmärkidega seoses soodustatud tootmisharudega, nagu on selgitatud põhjendustes 393 ja 394. Institutsionaalsed investorid, kes on suures osas kommertspangad ja arengupangad, nagu on näidatud põhjendustes 397 ja 430, peavad järgima otsuses nr 40 sätestatud poliitikasuundi.

| (433) | Seega kohaldatakse ka äriühingu võlakirjade suhtes põhjendustes 116, 401 ja 413 kirjeldatud mehhanismi, st otsuses nr 40, mida tõlgendatakse koostoimes tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogiga, on ette nähtud teatud projektide erikohtlemine teatud soodustatud tootmisharudes, näiteks kiudoptiliste kaablite sektoris. Sooduskohtlemist, mida kohaldati ühe valimisse kaasatud kontserni suhtes, kajastas otsus investeerida äriühingu võlakirjadesse, mille intressimäär ei vastanud turupõhistele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(433)

Seega kohaldatakse ka äriühingu võlakirjade suhtes põhjendustes 116, 401 ja 413 kirjeldatud mehhanismi, st otsuses nr 40, mida tõlgendatakse koostoimes tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogiga, on ette nähtud teatud projektide erikohtlemine teatud soodustatud tootmisharudes, näiteks kiudoptiliste kaablite sektoris. Sooduskohtlemist, mida kohaldati ühe valimisse kaasatud kontserni suhtes, kajastas otsus investeerida äriühingu võlakirjadesse, mille intressimäär ei vastanud turupõhistele kriteeriumidele.

| (434) | Nagu punktis 3.5.1 kirjeldatud, iseloomustab finantsasutusi kindel riigi esindatus ning Hiina valitsusel on võimalus avaldada neile sisulist mõju. Üldine õigusraamistik, milles need finantsasutused tegutsevad, kehtib ka äriühingu võlakirjade puhul. |
| --- | --- |

(434)

Nagu punktis 3.5.1 kirjeldatud, iseloomustab finantsasutusi kindel riigi esindatus ning Hiina valitsusel on võimalus avaldada neile sisulist mõju. Üldine õigusraamistik, milles need finantsasutused tegutsevad, kehtib ka äriühingu võlakirjade puhul.

| (435) | Eespool 1. ja 2. jaos jõudis komisjon järeldusele, et riigi omanduses olevad finantsasutused on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i ning et igal juhul leitakse, et Hiina valitsus on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses volitanud või suunanud neid täitma ülesandeid, mis on tavaliselt valitsuse ülesanded. Komisjon järeldas eespool punktis 3.5.1.2, et eraõiguslikud finantsasutused on samuti valitsuse volitatud või suunatud asutused. |
| --- | --- |

(435)

Eespool 1. ja 2. jaos jõudis komisjon järeldusele, et riigi omanduses olevad finantsasutused on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i ning et igal juhul leitakse, et Hiina valitsus on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses volitanud või suunanud neid täitma ülesandeid, mis on tavaliselt valitsuse ülesanded. Komisjon järeldas eespool punktis 3.5.1.2, et eraõiguslikud finantsasutused on samuti valitsuse volitatud või suunatud asutused.

| (436) | Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete äriühingu võlakirjade emissioonide alusel. Seega uuris ta üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on toodud põhjendustes 425–428, koos uurimise konkreetsete järeldustega. |
| --- | --- |

(436)

Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete äriühingu võlakirjade emissioonide alusel. Seega uuris ta üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on toodud põhjendustes 425–428, koos uurimise konkreetsete järeldustega.

| (437) | Komisjon leidis, et äriühingu võlakirjad emiteeriti intressimääraga, mis oli madalam sellest, mida oleks võinud äriühingute finantsseisundi ja krediidiriski põhjal eeldada. |
| --- | --- |

(437)

Komisjon leidis, et äriühingu võlakirjad emiteeriti intressimääraga, mis oli madalam sellest, mida oleks võinud äriühingute finantsseisundi ja krediidiriski põhjal eeldada.

| (438) | Praktikas mõjutab äriühingu võlakirjade intressimäärasid sarnaselt laenudega äriühingu krediidireiting. Komisjon järeldas aga põhjenduses 280, et kohalik krediidireitinguturg moonutatud ja krediidireitingud ei ole usaldusväärsed. Nagu on märgitud põhjenduses 274, domineerivad võlakirjaturul viis kohalikku Hiina reitinguagentuuri ja ligikaudu 90 % võlakirjadest on saanud kohalikelt reitinguagentuuridelt AAA-reitingu, samas kui paljud emitendid on saanud madalama S&P globaalse emitendi reitingu A ja BBB. |
| --- | --- |

(438)

Praktikas mõjutab äriühingu võlakirjade intressimäärasid sarnaselt laenudega äriühingu krediidireiting. Komisjon järeldas aga põhjenduses 280, et kohalik krediidireitinguturg moonutatud ja krediidireitingud ei ole usaldusväärsed. Nagu on märgitud põhjenduses 274, domineerivad võlakirjaturul viis kohalikku Hiina reitinguagentuuri ja ligikaudu 90 % võlakirjadest on saanud kohalikelt reitinguagentuuridelt AAA-reitingu, samas kui paljud emitendid on saanud madalama S&P globaalse emitendi reitingu A ja BBB.

| (439) | Seda fakti illustreerib asjaolu, et valimisse kaasatud äriühingu emiteeritud äriühingu võlakirjade krediidireitingute aruanded ei vastanud äriühingu tegelikule finantsseisundile. |
| --- | --- |

(439)

Seda fakti illustreerib asjaolu, et valimisse kaasatud äriühingu emiteeritud äriühingu võlakirjade krediidireitingute aruanded ei vastanud äriühingu tegelikule finantsseisundile.

| (440) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et Hiina finantsasutused, kes tegutsesid valimisse kaasatud äriühingu võlakirjade emiteerimisel väärtpaberite emissiooni tagajana ja kes on peamised äriühingu võlakirjadesse investeerijad, järgisid otsuses nr 40 sätestatud poliitikasuundi, pakkudes soodustatud tootmisharuga seotud äriühingutele soodusrahastamist, ning tegutsesid seega kas avalik-õiguslike asutustena alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses või valitsuse volitatud või suunatud asutustena alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. |
| --- | --- |

(440)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et Hiina finantsasutused, kes tegutsesid valimisse kaasatud äriühingu võlakirjade emiteerimisel väärtpaberite emissiooni tagajana ja kes on peamised äriühingu võlakirjadesse investeerijad, järgisid otsuses nr 40 sätestatud poliitikasuundi, pakkudes soodustatud tootmisharuga seotud äriühingutele soodusrahastamist, ning tegutsesid seega kas avalik-õiguslike asutustena alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses või valitsuse volitatud või suunatud asutustena alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

| (441) | Korraldades selliste äriühingu võlakirjade emiteerimist, mille intressimäär oli emitendi tegelikule riskiprofiilile vastavast turuintressimäärast madalam, ja nõustudes sellistesse äriühingu võlakirjadesse investeerima, andsid finantsasutused valimisse kaasatud eksportivale tootjale kasu. |
| --- | --- |

(441)

Korraldades selliste äriühingu võlakirjade emiteerimist, mille intressimäär oli emitendi tegelikule riskiprofiilile vastavast turuintressimäärast madalam, ja nõustudes sellistesse äriühingu võlakirjadesse investeerima, andsid finantsasutused valimisse kaasatud eksportivale tootjale kasu.

d)   Konkreetsus

| (442) | Nagu kirjeldatud põhjenduses 417, leidis komisjon, et võlakirjade kaudu soodusrahastamine on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, sest võlakirju ei saa emiteerida ilma valitsusasutuste heakskiiduta ning HRV väärtpaberiseaduses (2014. aasta versioon) sätestatakse, et võlakirjade emiteerimine peab vastama riigi tööstuspoliitikale. Nagu juba mainitud põhjenduses 131, peetakse kiudoptiliste kaablite sektorit tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis soodustatud tootmisharuks. |
| --- | --- |

(442)

Nagu kirjeldatud põhjenduses 417, leidis komisjon, et võlakirjade kaudu soodusrahastamine on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, sest võlakirju ei saa emiteerida ilma valitsusasutuste heakskiiduta ning HRV väärtpaberiseaduses (2014. aasta versioon) sätestatakse, et võlakirjade emiteerimine peab vastama riigi tööstuspoliitikale. Nagu juba mainitud põhjenduses 131, peetakse kiudoptiliste kaablite sektorit tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogis soodustatud tootmisharuks.

e)   Kasu arvutamine

| (443) | Kuna võlakirjad on sarnaselt laenudega sisuliselt vaid üks võlainstrumentide liik ja kuna laenude arvutusmeetod juba põhineb võlakirjakorvil, otsustas komisjon kasutada punktis 3.5.3.3 kirjeldatud laenude arvutusmeetodit. See tähendab, et sama kestusega USA AA-reitinguga äriühingu võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade suhtelist hinnaerinevust kohaldatakse PBOC avaldatud viiteintressimäärade suhtes või pärast 20. augustit 2019 NIFC avaldatud laenu põhimäära suhtes, et teha kindlaks võlakirjade turupõhine intressimäär, mida võrreldakse seejärel kasu kindlaksmääramiseks tegeliku intressimääraga, mida äriühing maksab. |
| --- | --- |

(443)

Kuna võlakirjad on sarnaselt laenudega sisuliselt vaid üks võlainstrumentide liik ja kuna laenude arvutusmeetod juba põhineb võlakirjakorvil, otsustas komisjon kasutada punktis 3.5.3.3 kirjeldatud laenude arvutusmeetodit. See tähendab, et sama kestusega USA AA-reitinguga äriühingu võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade suhtelist hinnaerinevust kohaldatakse PBOC avaldatud viiteintressimäärade suhtes või pärast 20. augustit 2019 NIFC avaldatud laenu põhimäära suhtes, et teha kindlaks võlakirjade turupõhine intressimäär, mida võrreldakse seejärel kasu kindlaksmääramiseks tegeliku intressimääraga, mida äriühing maksab.

3.5.4.5.   Järeldus soodusrahastamise kohta: muud rahastamisliigid

| (444) | Komisjon tegi kindlaks, et mõlemad valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid said kasu krediidiliinide, pangaaktseptide ja vahetusvõlakirjade vormis soodusrahastamisest. Komisjon leidis, et seda soodusrahastamist tuleks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest esinevad nii rahaline toetus, eksportivate tootjate kasu kui ka konkreetsus. |
| --- | --- |

(444)

Komisjon tegi kindlaks, et mõlemad valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid said kasu krediidiliinide, pangaaktseptide ja vahetusvõlakirjade vormis soodusrahastamisest. Komisjon leidis, et seda soodusrahastamist tuleks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest esinevad nii rahaline toetus, eksportivate tootjate kasu kui ka konkreetsus.

| (445) | Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul oli eelkirjeldatud soodusrahastamisega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

  Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(445)

Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul oli eelkirjeldatud soodusrahastamisega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid

Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

3,51  %

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

2,62  %

3.6.   Sooduskindlustus: ekspordikrediidikindlustus

Sooduskindlustus: ekspordikrediidikindlustus

| (446) | Kaebuses väideti, et Sinosure pakub muu hulgas lühiajalist, keskmise tähtajaga ja pikaajalist ekspordikrediidikindlustust, investeerimiskindlustust ja võlakirjade tagatisi soodustatud tootmisharudele soodustingimustel. Oma üldisel veebisaidil märgib Sinosure, et ta edendab Hiina kaupade, eriti kõrgtehnoloogiliste toodete eksporti. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) uuringu kohaselt moodustas Hiina kõrgtehnoloogiatööstusele (kuhu kiudoptiliste kaablite sektor kuulub) antud ekspordikrediidikindlustus 21 % kogu Sinosure’i antud ekspordikrediidikindlustusest (104). Peale selle on Sinosure hakanud aktiivselt tegutsema algatuse „Made in China 2025“ raames, suunates ettevõtteid kasutama riiklikke krediidiressursse, tegeledes teadusliku ja tehnoloogilise innovatsiooniga, ajakohastades tehnoloogiat ning aidates riigist väljapoole laienevatel ettevõtetel ülemaailmsel turul konkurentsivõimelisemaks saada (105). |
| --- | --- |

(446)

Kaebuses väideti, et Sinosure pakub muu hulgas lühiajalist, keskmise tähtajaga ja pikaajalist ekspordikrediidikindlustust, investeerimiskindlustust ja võlakirjade tagatisi soodustatud tootmisharudele soodustingimustel. Oma üldisel veebisaidil märgib Sinosure, et ta edendab Hiina kaupade, eriti kõrgtehnoloogiliste toodete eksporti. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) uuringu kohaselt moodustas Hiina kõrgtehnoloogiatööstusele (kuhu kiudoptiliste kaablite sektor kuulub) antud ekspordikrediidikindlustus 21 % kogu Sinosure’i antud ekspordikrediidikindlustusest (104). Peale selle on Sinosure hakanud aktiivselt tegutsema algatuse „Made in China 2025“ raames, suunates ettevõtteid kasutama riiklikke krediidiressursse, tegeledes teadusliku ja tehnoloogilise innovatsiooniga, ajakohastades tehnoloogiat ning aidates riigist väljapoole laienevatel ettevõtetel ülemaailmsel turul konkurentsivõimelisemaks saada (105).

104

105

a)   Õiguslik alus

| a) | kaubandusministeeriumi ja Sinosure’i ühiselt välja antud teatis, mis käsitleb teaduse ja tehnoloogia abil ekspordikrediidikindlustuse kaudu kaubanduse edendamise strateegia rakendamist (Shang Ji Fa (2004) nr 368); |
| --- | --- |

a)

kaubandusministeeriumi ja Sinosure’i ühiselt välja antud teatis, mis käsitleb teaduse ja tehnoloogia abil ekspordikrediidikindlustuse kaudu kaubanduse edendamise strateegia rakendamist (Shang Ji Fa (2004) nr 368);

| b) | kava 840, mida sisaldab riiginõukogu 27. mai 2009. aasta teatis; |
| --- | --- |

b)

kava 840, mida sisaldab riiginõukogu 27. mai 2009. aasta teatis;

| c) | riiginõukogu teatis strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude arengu kiirendamise kohta (Guo Fa (2010) nr 32, 18. oktoober 2010) ja selle rakendussuunised (Guo Fa (2011) nr 310, 21. oktoober 2011); |
| --- | --- |

c)

riiginõukogu teatis strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude arengu kiirendamise kohta (Guo Fa (2010) nr 32, 18. oktoober 2010) ja selle rakendussuunised (Guo Fa (2011) nr 310, 21. oktoober 2011);

| d) | teatis riikliku teadus- ja tehnoloogiaameti avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi nr 16 väljaandmise kohta (2006). |
| --- | --- |

d)

teatis riikliku teadus- ja tehnoloogiaameti avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi nr 16 väljaandmise kohta (2006).

b)   Uurimise järeldused

| (447) | Kahel valimisse kaasatud äriühingute kontsernil olid uurimisperioodil ulatuslikud ekspordikrediidikindlustuse lepinguid Sinosure’iga. |
| --- | --- |

(447)

Kahel valimisse kaasatud äriühingute kontsernil olid uurimisperioodil ulatuslikud ekspordikrediidikindlustuse lepinguid Sinosure’iga.

| (448) | Nagu on märgitud põhjenduses 158, ei esitanud Sinosure lisadokumente, mida nõuti tema üldjuhtimise kohta, näiteks oma põhikirja. Lisaks ei esitanud Sinosure konkreetsemat teavet kiudoptiliste kaablite sektorile pakutava ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud tema ekspordikrediidikindlustuse valdkonna kasumlikkusega. |
| --- | --- |

(448)

Nagu on märgitud põhjenduses 158, ei esitanud Sinosure lisadokumente, mida nõuti tema üldjuhtimise kohta, näiteks oma põhikirja. Lisaks ei esitanud Sinosure konkreetsemat teavet kiudoptiliste kaablite sektorile pakutava ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud tema ekspordikrediidikindlustuse valdkonna kasumlikkusega.

| (449) | Seepärast pidi komisjon täiendama esitatud teavet kättesaadavate faktidega. |
| --- | --- |

(449)

Seepärast pidi komisjon täiendama esitatud teavet kättesaadavate faktidega.

| (450) | Kooskõlas varasemate subsiidiumivastaste uurimiste käigus (106) ja Sinosure’i veebisaidil (107) esitatud teabega on Sinosure riigi omandis olev poliitiline kindlustusselts, mille on asutanud riik ja mida toetab riik, et toetada HRV välismajanduse ja kaubanduse arendamist ja koostööd. Äriühing kuulub 100 % riigile. Tal on juhatus ja nõukogu. Valitsusel on õigus nimetada ametisse ja vabastada ametist äriühingu kõrgema tasandi juhte. Selle teabe põhjal tegi komisjon järelduse, et Sinosure’i puhul esineb formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta. |
| --- | --- |

(450)

Kooskõlas varasemate subsiidiumivastaste uurimiste käigus (106) ja Sinosure’i veebisaidil (107) esitatud teabega on Sinosure riigi omandis olev poliitiline kindlustusselts, mille on asutanud riik ja mida toetab riik, et toetada HRV välismajanduse ja kaubanduse arendamist ja koostööd. Äriühing kuulub 100 % riigile. Tal on juhatus ja nõukogu. Valitsusel on õigus nimetada ametisse ja vabastada ametist äriühingu kõrgema tasandi juhte. Selle teabe põhjal tegi komisjon järelduse, et Sinosure’i puhul esineb formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta.

106

107

| (451) | Edasi taotles komisjon teavet, kas Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli Sinosure’i üle seoses kiudoptiliste kaablite sektoriga. |
| --- | --- |

(451)

Edasi taotles komisjon teavet, kas Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli Sinosure’i üle seoses kiudoptiliste kaablite sektoriga.

| (452) | Vastavalt teatisele Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi nr 16 väljaandmise kohta „võivad 2006. aasta ekspordikataloogis sisalduvad tooted saada kasu soodustingimustest, mida riik võimaldab kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordile“. Kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloogis on konkreetselt loetletud optilised kiud, kiudoptilised sideseadmed ja kiudoptilised kaablid (108). |
| --- | --- |

(452)

Vastavalt teatisele Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi nr 16 väljaandmise kohta „võivad 2006. aasta ekspordikataloogis sisalduvad tooted saada kasu soodustingimustest, mida riik võimaldab kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordile“. Kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloogis on konkreetselt loetletud optilised kiud, kiudoptilised sideseadmed ja kiudoptilised kaablid (108).

108

| (453) | Teatise kohaselt, mis käsitleb kaubanduse edendamise strateegia rakendamist teaduse ja tehnoloogia kaudu, kasutades ekspordikrediidikindlustust, (109) peaks Sinosure suurendama oma toetust peamistele sektoritele ja toodetele, tugevdades oma kogutoetust kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete, sealhulgas „info- ja kommunikatsioonitoodete“ ekspordile. Ta peaks käsitlema Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloogis loetletud kõrgtehnoloogilisi ja uuel tehnoloogial põhinevaid tootmisharusid nagu kiudoptiliste kaablite sektor oma tegevuse keskmes olevana ning pakkuma põhjalikku toetust seoses riskihindamisega, limiitide piires heakskiitmisega, kahjunõuete töötlemise kiirusega ja tariifide paindlikkusega. Mis puutub tariifide paindlikkusse, peaks ta pakkuma toodetele maksimaalset kindlustusmakse allahindlust ujuvas vahemikus, mille kehtestab krediidikindlustusselts. Nagu on märgitud põhjendustes 86 ja 118, kuulub kiudoptiliste kaablite sektor üldisemasse „infotööstuse“ kategooriasse. Ühtlasi on Sinosure’i 2019. aasta aruandes märgitud, et Sinosure on „toetanud peamiste tootmisharude stabiilset arengut“ ja „kiirendanud strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude kasvu“ (110). |
| --- | --- |

(453)

Teatise kohaselt, mis käsitleb kaubanduse edendamise strateegia rakendamist teaduse ja tehnoloogia kaudu, kasutades ekspordikrediidikindlustust, (109) peaks Sinosure suurendama oma toetust peamistele sektoritele ja toodetele, tugevdades oma kogutoetust kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete, sealhulgas „info- ja kommunikatsioonitoodete“ ekspordile. Ta peaks käsitlema Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloogis loetletud kõrgtehnoloogilisi ja uuel tehnoloogial põhinevaid tootmisharusid nagu kiudoptiliste kaablite sektor oma tegevuse keskmes olevana ning pakkuma põhjalikku toetust seoses riskihindamisega, limiitide piires heakskiitmisega, kahjunõuete töötlemise kiirusega ja tariifide paindlikkusega. Mis puutub tariifide paindlikkusse, peaks ta pakkuma toodetele maksimaalset kindlustusmakse allahindlust ujuvas vahemikus, mille kehtestab krediidikindlustusselts. Nagu on märgitud põhjendustes 86 ja 118, kuulub kiudoptiliste kaablite sektor üldisemasse „infotööstuse“ kategooriasse. Ühtlasi on Sinosure’i 2019. aasta aruandes märgitud, et Sinosure on „toetanud peamiste tootmisharude stabiilset arengut“ ja „kiirendanud strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude kasvu“ (110).

109

110

| (454) | Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad juhid ja järelevalvajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et Sinosure’i tegevust sisuliselt kontrollida. |
| --- | --- |

(454)

Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad juhid ja järelevalvajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et Sinosure’i tegevust sisuliselt kontrollida.

| (455) | Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete kindlustuslepingute alusel. HRV valitsus väitis kaugkontrolli ajal, et tegelikult olid Sinosure’i kindlustusmaksed turupõhised ja tuginesid riskihindamise põhimõttele. Samas ei esitatud konkreetseid näiteid seoses kiudoptiliste kaablite sektoriga ega valimisse kaasatud äriühingutega. |
| --- | --- |

(455)

Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete kindlustuslepingute alusel. HRV valitsus väitis kaugkontrolli ajal, et tegelikult olid Sinosure’i kindlustusmaksed turupõhised ja tuginesid riskihindamise põhimõttele. Samas ei esitatud konkreetseid näiteid seoses kiudoptiliste kaablite sektoriga ega valimisse kaasatud äriühingutega.

| (456) | Kuna puuduvad konkreetsed tõendid, uuris komisjon Sinosure’i konkreetset käitumist, võttes arvesse valimisse kaasatud äriühingutele pakutud kindlustust. See käitumine erines nende ametlikust seisukohast, sest nad ei tegutsenud turupõhimõtete alusel. |
| --- | --- |

(456)

Kuna puuduvad konkreetsed tõendid, uuris komisjon Sinosure’i konkreetset käitumist, võttes arvesse valimisse kaasatud äriühingutele pakutud kindlustust. See käitumine erines nende ametlikust seisukohast, sest nad ei tegutsenud turupõhimõtete alusel.

| (457) | Olles Sinosure’i 2019. aasta aruandele (111) tuginedes võrrelnud kõiki makstud kahjunõudeid kindlustussummade kogusummaga, tegi komisjon järelduse, et Sinosure peaks saama keskmiselt 0,22 % kindlustussummast kindlustusmaksena, et katta kahjunõuete kulu (isegi üldkulusid arvesse võtmata). Praktikas olid valimisse kuuluvate äriühingute makstud kindlustusmaksed aga palju madalamad kui miinimumtasu, mida oli vaja tegevuskulude katmiseks. |
| --- | --- |

(457)

Olles Sinosure’i 2019. aasta aruandele (111) tuginedes võrrelnud kõiki makstud kahjunõudeid kindlustussummade kogusummaga, tegi komisjon järelduse, et Sinosure peaks saama keskmiselt 0,22 % kindlustussummast kindlustusmaksena, et katta kahjunõuete kulu (isegi üldkulusid arvesse võtmata). Praktikas olid valimisse kuuluvate äriühingute makstud kindlustusmaksed aga palju madalamad kui miinimumtasu, mida oli vaja tegevuskulude katmiseks.

111

| (458) | Seega tegi komisjon järelduse, et Sinosure järgib eespool nimetatud õigusraamistikku kiudoptiliste kaablite sektoris valitsuse ülesannete täitmisel. Sinosure tegutses alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes (koostoimes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i) ning vastavalt WTO asjakohasele kohtupraktikale avalik-õigusliku asutusena. Peale selle said valimisse kaasatud eksportivad tootjad kasu, sest kindlustusmakse oli väiksem kui miinimumsumma, mida Sinosure’il oli vaja oma tegevuskulude katmiseks. |
| --- | --- |

(458)

Seega tegi komisjon järelduse, et Sinosure järgib eespool nimetatud õigusraamistikku kiudoptiliste kaablite sektoris valitsuse ülesannete täitmisel. Sinosure tegutses alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes (koostoimes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i) ning vastavalt WTO asjakohasele kohtupraktikale avalik-õigusliku asutusena. Peale selle said valimisse kaasatud eksportivad tootjad kasu, sest kindlustusmakse oli väiksem kui miinimumsumma, mida Sinosure’il oli vaja oma tegevuskulude katmiseks.

| (459) | Samuti tegi komisjon kindlaks, et ekspordikrediidikindlustuse kava alusel pakutud toetused on konkreetsed, sest neid ei saa omandada ilma eksportimata ning need sõltuvad seega ekspordist alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(459)

Samuti tegi komisjon kindlaks, et ekspordikrediidikindlustuse kava alusel pakutud toetused on konkreetsed, sest neid ei saa omandada ilma eksportimata ning need sõltuvad seega ekspordist alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses.

c)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (460) | Kuna Sinosure’il oli uurimisperioodil turgu valitsev seisund, ei leidnud komisjon teavet turupõhise riigisisese kindlustusmakse kohta. Kooskõlas varasemate subsiidiumivastaste uurimistega kasutas komisjon seega kõige sobivamat välist võrdlusalust, mille kohta oli teave lihtsalt kättesaadav – kindlustusmakseid, mida kohaldas USA ekspordi-impordipank mittefinantsettevõtete suhtes OECD riikidesse ekspordil. |
| --- | --- |

(460)

Kuna Sinosure’il oli uurimisperioodil turgu valitsev seisund, ei leidnud komisjon teavet turupõhise riigisisese kindlustusmakse kohta. Kooskõlas varasemate subsiidiumivastaste uurimistega kasutas komisjon seega kõige sobivamat välist võrdlusalust, mille kohta oli teave lihtsalt kättesaadav – kindlustusmakseid, mida kohaldas USA ekspordi-impordipank mittefinantsettevõtete suhtes OECD riikidesse ekspordil.

| (461) | Komisjon leidis, et antud kasu leidmiseks tuleb lahutada summast, mille äriühing tegelikult kindlustusmaksena maksis, summa, mida ta oleks pidanud maksma, kui kohaldatud oleks põhjenduses 460 mainitud välist võrdluskindlustusmakset. |
| --- | --- |

(461)

Komisjon leidis, et antud kasu leidmiseks tuleb lahutada summast, mille äriühing tegelikult kindlustusmaksena maksis, summa, mida ta oleks pidanud maksma, kui kohaldatud oleks põhjenduses 460 mainitud välist võrdluskindlustusmakset.

| (462) | FTT kontserni ja ZTT kontserni puhul oli selle kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

  Soodusrahastamine ja -kindlustus: ekspordikrediidikindlustus







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(462)

FTT kontserni ja ZTT kontserni puhul oli selle kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

Soodusrahastamine ja -kindlustus: ekspordikrediidikindlustus

Soodusrahastamine ja -kindlustus: ekspordikrediidikindlustus

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,08  %

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,54  %

3.7.   Maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu

Maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu

3.7.1.   Maksuvabastus ja maksuvähendus

Maksuvabastus ja maksuvähendus

3.7.1.1.   Ettevõtte tulumaksu soodustused kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele

| (463) | Tuginedes Hiina Rahvavabariigi seadusele, mis käsitleb ettevõtete tulumaksu (edaspidi „ettevõtte tulumaksu seadus“) (112) võimaldatakse kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, kellele riik peab andma olulist toetust, väiksemat ettevõtte tulumaksu määra 15 % standardse maksumäära 25 % asemel. |
| --- | --- |

(463)

Tuginedes Hiina Rahvavabariigi seadusele, mis käsitleb ettevõtete tulumaksu (edaspidi „ettevõtte tulumaksu seadus“) (112) võimaldatakse kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, kellele riik peab andma olulist toetust, väiksemat ettevõtte tulumaksu määra 15 % standardse maksumäära 25 % asemel.

112

a)   Õiguslik alus

| (464) | Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikkel 28 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade (113) artikkel 93; samuti:






  — | teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti ringkiri, mis käsitles järgmise dokumendi läbivaatamist ja väljastamist: „Haldusmeetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tunnustamiseks“, GKFH [2016] nr 32; |
| --- | --- | --- |

(464)

Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikkel 28 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade (113) artikkel 93; samuti:

113

—

teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti ringkiri, mis käsitles järgmise dokumendi läbivaatamist ja väljastamist: „Haldusmeetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tunnustamiseks“, GKFH [2016] nr 32;

| — | teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti ringkiri, mis käsitles järgmise dokumendi läbivaatamist ja väljastamist: „Kõrgtehnoloogiliste ettevõtete akrediteerimise haldamise suunised“, Guo Ke Fa Huo [2016] nr 195; |
| --- | --- |

—

teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti ringkiri, mis käsitles järgmise dokumendi läbivaatamist ja väljastamist: „Kõrgtehnoloogiliste ettevõtete akrediteerimise haldamise suunised“, Guo Ke Fa Huo [2016] nr 195;

| — | riigi maksuameti teatis [2017] nr 24 tulumaksusoodustuste kohaldamise kohta kõrgtehnoloogiliste ettevõtete suhtes; |
| --- | --- |

—

riigi maksuameti teatis [2017] nr 24 tulumaksusoodustuste kohaldamise kohta kõrgtehnoloogiliste ettevõtete suhtes;

| — | riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade 2016. aasta kataloog (114) ning |
| --- | --- |

—

riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade 2016. aasta kataloog (114) ning

114

| — | rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teadaanne [2019] nr 68. |
| --- | --- |

—

rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teadaanne [2019] nr 68.

| (465) | Ettevõtte tulumaksu seaduse IV peatükk sisaldab sätteid maksusoodustuste kohta. Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on IV peatüki sissejuhatav lõik, on sätestatud, et „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“. Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 28 on sätestatud, et „riigi erituge vajavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiaettevõtete tulumaksumäära vähendatakse 15 %ni“. |
| --- | --- |

(465)

Ettevõtte tulumaksu seaduse IV peatükk sisaldab sätteid maksusoodustuste kohta. Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on IV peatüki sissejuhatav lõik, on sätestatud, et „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“. Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 28 on sätestatud, et „riigi erituge vajavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiaettevõtete tulumaksumäära vähendatakse 15 %ni“.

| (466) | Ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artiklis 93 on selgitatud:

  „
  Olulised kõrgtehnoloogilised ja uued tehnoloogiaettevõtted, keda riik toetab, nagu osutatud ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 28 punktis 2, on ettevõtted, kellele kuuluvad põhilised intellektuaalomandiõigused ja kes vastavad järgmistele tingimustele:







  1. | Kooskõla peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade ulatusega. |
| --- | --- | --- |

(466)

Ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artiklis 93 on selgitatud:

„
  Olulised kõrgtehnoloogilised ja uued tehnoloogiaettevõtted, keda riik toetab, nagu osutatud ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 28 punktis 2, on ettevõtted, kellele kuuluvad põhilised intellektuaalomandiõigused ja kes vastavad järgmistele tingimustele:

Olulised kõrgtehnoloogilised ja uued tehnoloogiaettevõtted, keda riik toetab, nagu osutatud ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 28 punktis 2, on ettevõtted, kellele kuuluvad põhilised intellektuaalomandiõigused ja kes vastavad järgmistele tingimustele:

1.

Kooskõla peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade ulatusega.

Kooskõla peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade ulatusega.

| 2. | Teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal müügitulus pole ettenähtud osakaalust väiksem. |
| --- | --- |

2.

Teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal müügitulus pole ettenähtud osakaalust väiksem.

Teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal müügitulus pole ettenähtud osakaalust väiksem.

| 3. | Kõrgtehnoloogilisest tehnoloogiast/tootest/teenusest saadud tulu osakaal ettevõtte kogutulus pole ettenähtud osakaalust väiksem. |
| --- | --- |

3.

Kõrgtehnoloogilisest tehnoloogiast/tootest/teenusest saadud tulu osakaal ettevõtte kogutulus pole ettenähtud osakaalust väiksem.

Kõrgtehnoloogilisest tehnoloogiast/tootest/teenusest saadud tulu osakaal ettevõtte kogutulus pole ettenähtud osakaalust väiksem.

| 4. | Tehniliste töötajate osakaal ettevõtte kõigi töötajate hulgas pole ettenähtud osakaalust väiksem. |
| --- | --- |

4.

Tehniliste töötajate osakaal ettevõtte kõigi töötajate hulgas pole ettenähtud osakaalust väiksem.

Tehniliste töötajate osakaal ettevõtte kõigi töötajate hulgas pole ettenähtud osakaalust väiksem.

| 5. | Muud tingimused, mis on ette nähtud meetmetega kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tuvastamise haldamiseks. |
| --- | --- |

5.

Muud tingimused, mis on ette nähtud meetmetega kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tuvastamise haldamiseks.

Muud tingimused, mis on ette nähtud meetmetega kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tuvastamise haldamiseks.

Riiginõukogu tehnoloogia-, finants- ja maksuosakonnad sõnastavad ühiselt kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tuvastamise ning peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade haldamise meetmed ning need jõustuvad pärast riiginõukogu heakskiitu.“

| (467) | Eelmainitud sätetes on selgelt kehtestatud, et vähendatud ettevõtte tulumaksu määrad on ette nähtud üksnes „olulistele kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, keda riik toetab“ ja kellel on intellektuaalomandiõigused ning kes vastavad teatavatele tingimustele, nagu „kooskõla peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade ulatusega“. |
| --- | --- |

(467)

Eelmainitud sätetes on selgelt kehtestatud, et vähendatud ettevõtte tulumaksu määrad on ette nähtud üksnes „olulistele kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, keda riik toetab“ ja kellel on intellektuaalomandiõigused ning kes vastavad teatavatele tingimustele, nagu „kooskõla peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade ulatusega“.

| (468) | Dokumendi „Haldusmeetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tunnustamiseks“ (GKFH [2016] nr 32) artikli 11 kohaselt peavad kõrgtehnoloogilise ettevõttena tunnustamiseks olema samal ajal täidetud teatavad tingimused, sealhulgas: „ettevõte on sõltumatute teadusuuringute, ülekandmise, toetuste, ühinemiste ja omandamiste jne kaudu omandanud intellektuaalomandi õigused, millel on keskne roll ettevõtte peamiste toodete (teenuste) tehnilisel toetamisel“ ning „tehnoloogia, millel on keskne roll ettevõtte peamiste toodete (teenuste) tehniliselt toetamisel, kuulub eelnevalt kindlaks määratud ja riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade hulka“. |
| --- | --- |

(468)

Dokumendi „Haldusmeetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tunnustamiseks“ (GKFH [2016] nr 32) artikli 11 kohaselt peavad kõrgtehnoloogilise ettevõttena tunnustamiseks olema samal ajal täidetud teatavad tingimused, sealhulgas: „ettevõte on sõltumatute teadusuuringute, ülekandmise, toetuste, ühinemiste ja omandamiste jne kaudu omandanud intellektuaalomandi õigused, millel on keskne roll ettevõtte peamiste toodete (teenuste) tehnilisel toetamisel“ ning „tehnoloogia, millel on keskne roll ettevõtte peamiste toodete (teenuste) tehniliselt toetamisel, kuulub eelnevalt kindlaks määratud ja riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade hulka“.

| (469) | Peamised riigi toetatavad kõrgtehnoloogiavaldkonnad on loetletud riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade 2016. aasta kataloogis. Selle kataloogi I jaotise „Elektrooniline teave“ punktis 4 on selgelt mainitud „sidetehnoloogiat“, „optilist ülekandevõrku“ ja „optilise ülekandesüsteemi tehnoloogiat“ kui riigi toetatavaid kõrgtehnoloogiavaldkondi, mis hõlmavad kiudoptilisi kaableid. |
| --- | --- |

(469)

Peamised riigi toetatavad kõrgtehnoloogiavaldkonnad on loetletud riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade 2016. aasta kataloogis. Selle kataloogi I jaotise „Elektrooniline teave“ punktis 4 on selgelt mainitud „sidetehnoloogiat“, „optilist ülekandevõrku“ ja „optilise ülekandesüsteemi tehnoloogiat“ kui riigi toetatavaid kõrgtehnoloogiavaldkondi, mis hõlmavad kiudoptilisi kaableid.

| (470) | Sellest meetmest kasu saavad äriühingud peavad esitama tuludeklaratsiooni ja selle asjaomased lisad. Kasu tegelik summa kajastub maksudeklaratsioonis. |
| --- | --- |

(470)

Sellest meetmest kasu saavad äriühingud peavad esitama tuludeklaratsiooni ja selle asjaomased lisad. Kasu tegelik summa kajastub maksudeklaratsioonis.

b)   Uurimise järeldused

| (471) | Komisjon leidis, et valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidesse kuuluvad äriühingud kvalifitseerusid uurimisperioodil kõrgtehnoloogilisteks ettevõteteks ja nende suhtes kohaldati seega vähendatud ettevõtte tulumaksu määra 15 % või 12,5 %. |
| --- | --- |

(471)

Komisjon leidis, et valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidesse kuuluvad äriühingud kvalifitseerusid uurimisperioodil kõrgtehnoloogilisteks ettevõteteks ja nende suhtes kohaldati seega vähendatud ettevõtte tulumaksu määra 15 % või 12,5 %.

| (472) | Komisjon leidis, et kõnealune maksude tasaarvestus on subsiidium alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. |
| --- | --- |

(472)

Komisjon leidis, et kõnealune maksude tasaarvestus on subsiidium alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga.

| (473) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kes tegutsevad teatavates riigi määratud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, nagu näidatud põhjendustes 466–468. Nagu on märgitud põhjenduses 469, on kiudoptiliste kaablite sektor selline kõrgtehnoloogiline prioriteetne valdkond. |
| --- | --- |

(473)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kes tegutsevad teatavates riigi määratud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, nagu näidatud põhjendustes 466–468. Nagu on märgitud põhjenduses 469, on kiudoptiliste kaablite sektor selline kõrgtehnoloogiline prioriteetne valdkond.

| (474) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjoni tasakaalustatud maksuvabastuse ja maksude mahaarvamise kavad ei kujuta endast tasakaalustatavaid subsiidiume. Hiina valitsuse sõnul toimivad väidetavad maksuvabastused ja maksude mahaarvamised süsteemi alusel, millega kehtestatakse objektiivsed kriteeriumid või tingimused õiguse suhtes saada rahalist toetust, kusjuures toetuskõlblikkus on automaatne ning kavades sätestatud kriteeriume ja tingimusi järgitakse rangelt, nendega ei eelistata teatavaid ettevõtteid teistele ning need on puhtalt majanduslikud ja horisontaalsed. Seetõttu väitis Hiina valitsus, et need ei ole alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses konkreetsed. |
| --- | --- |

(474)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjoni tasakaalustatud maksuvabastuse ja maksude mahaarvamise kavad ei kujuta endast tasakaalustatavaid subsiidiume. Hiina valitsuse sõnul toimivad väidetavad maksuvabastused ja maksude mahaarvamised süsteemi alusel, millega kehtestatakse objektiivsed kriteeriumid või tingimused õiguse suhtes saada rahalist toetust, kusjuures toetuskõlblikkus on automaatne ning kavades sätestatud kriteeriume ja tingimusi järgitakse rangelt, nendega ei eelistata teatavaid ettevõtteid teistele ning need on puhtalt majanduslikud ja horisontaalsed. Seetõttu väitis Hiina valitsus, et need ei ole alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses konkreetsed.

kehtestatakse objektiivsed kriteeriumid või tingimused õiguse suhtes

| (475) | Komisjon ei nõustunud selle väitega, sest ta leidis, et punktides 3.7.1.1–3.7.1.3 kirjeldatud maksukavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt, milles on sätestatud, et „kui toetust andev asutus või õigusaktid, mida järgides toetust andev asutus toimib, piiravad selgesõnaliselt ettevõtete ringi, kellele subsiidiumi võib anda, on subsiidium konkreetne“. Kõnealuste subsiidiumikavade õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse IV peatükk „Maksusoodustused“. Vastavalt selle peatüki pealkirjale ja sisule on seal sõnaselgelt sätestatud konkreetne sooduskohtlemine, mis „piirab selgesõnaliselt ettevõtete ringi, kellele subsiidiumi võib anda“. Sellest tulenevalt on nende maksukavade alusel antavad subsiidiumid konkreetsed vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 2 punktile a. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(475)

Komisjon ei nõustunud selle väitega, sest ta leidis, et punktides 3.7.1.1–3.7.1.3 kirjeldatud maksukavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt, milles on sätestatud, et „kui toetust andev asutus või õigusaktid, mida järgides toetust andev asutus toimib, piiravad selgesõnaliselt ettevõtete ringi, kellele subsiidiumi võib anda, on subsiidium konkreetne“. Kõnealuste subsiidiumikavade õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse IV peatükk „Maksusoodustused“. Vastavalt selle peatüki pealkirjale ja sisule on seal sõnaselgelt sätestatud konkreetne sooduskohtlemine, mis „piirab selgesõnaliselt ettevõtete ringi, kellele subsiidiumi võib anda“. Sellest tulenevalt on nende maksukavade alusel antavad subsiidiumid konkreetsed vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 2 punktile a. Seepärast lükati see väide tagasi.

c)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (476) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma vähendatud maksumäära alusel. |
| --- | --- |

(476)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma vähendatud maksumäära alusel.

| (477) | Selle erikavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli FTT kontserni puhul 0,10 % ja ZTT kontserni puhul 0,48 %. |
| --- | --- |

(477)

Selle erikavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli FTT kontserni puhul 0,10 % ja ZTT kontserni puhul 0,48 %.

3.7.1.2.   Ettevõtte tulumaksu tasaarvestused seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega

| (478) | Maksude tasaarvestamine seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega annab äriühingutele õiguse saada teadus- ja arendustegevuse eest maksusoodustusi teatud kõrgtehnoloogilistes riigi poolt määratud soodustatud valdkondades, kui täidetakse konkreetseid teadus- ja arendustegevuse kulude lävendeid. |
| --- | --- |

(478)

Maksude tasaarvestamine seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega annab äriühingutele õiguse saada teadus- ja arendustegevuse eest maksusoodustusi teatud kõrgtehnoloogilistes riigi poolt määratud soodustatud valdkondades, kui täidetakse konkreetseid teadus- ja arendustegevuse kulude lävendeid.

| (479) | Täpsemalt on teadus- ja arendustegevuse kulude suhtes, mis tekivad uute tehnoloogiate, toodete ja tehnikate arendamise käigus, mille tulemusel ei teki immateriaalset vara ning mis arvestatakse jooksva kasumi ja kahjumi hulka, lubatud kohaldada täiendavat 75 % soodustust pärast täies mahus mahaarvamist, arvestades tegelikku olukorda. Kui nimetatud teadus- ja arendustegevuse kulud moodustavad immateriaalse vara, tuleb need amortiseerida, võttes aluseks 175 % immateriaalse vara kuludest. Alates 2021. aasta jaanuarist suurendati teadus- ja arendustegevuse kulude täiendavat maksueelset mahaarvamist 100 %-ni (115). |
| --- | --- |

(479)

Täpsemalt on teadus- ja arendustegevuse kulude suhtes, mis tekivad uute tehnoloogiate, toodete ja tehnikate arendamise käigus, mille tulemusel ei teki immateriaalset vara ning mis arvestatakse jooksva kasumi ja kahjumi hulka, lubatud kohaldada täiendavat 75 % soodustust pärast täies mahus mahaarvamist, arvestades tegelikku olukorda. Kui nimetatud teadus- ja arendustegevuse kulud moodustavad immateriaalse vara, tuleb need amortiseerida, võttes aluseks 175 % immateriaalse vara kuludest. Alates 2021. aasta jaanuarist suurendati teadus- ja arendustegevuse kulude täiendavat maksueelset mahaarvamist 100 %-ni (115).

115

a)   Õiguslik alus

| (480) | Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõige 1 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad, samuti järgmised teatised:






  — | rahandusministeeriumi, riigi maksuameti ning teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi teatis teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise korra täiustamise kohta (Cai Shui [2015] nr 119); |
| --- | --- | --- |

(480)

Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõige 1 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad, samuti järgmised teatised:

—

rahandusministeeriumi, riigi maksuameti ning teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi teatis teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise korra täiustamise kohta (Cai Shui [2015] nr 119);

| — | ringkiri teadus- ja arendustegevuse kulude suuremahulise maksueelse mahaarvamise osakaalu suurendamise kohta (Cai Shui (2018) nr 99); |
| --- | --- |

—

ringkiri teadus- ja arendustegevuse kulude suuremahulise maksueelse mahaarvamise osakaalu suurendamise kohta (Cai Shui (2018) nr 99);

| — | riigi maksuameti 2015. aasta teatis nr 97, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise põhimõtetega seotud asjakohaseid küsimusi; |
| --- | --- |

—

riigi maksuameti 2015. aasta teatis nr 97, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise põhimõtetega seotud asjakohaseid küsimusi;

| — | riigi maksuameti 2017. aasta teatis nr 40, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise lubatud ulatusega seotud küsimusi, ning |
| --- | --- |

—

riigi maksuameti 2017. aasta teatis nr 40, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise lubatud ulatusega seotud küsimusi, ning

| — | riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade 2016. aasta kataloog. |
| --- | --- |

—

riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade 2016. aasta kataloog.

| (481) | Varasemate uurimiste (116) käigus tegi komisjon kindlaks, et „uued tehnoloogiad, uued tooted ja uued oskused“, mis saavad maksuvähendusest kasu, on osa teatavatest riigi toetatavatest kõrgtehnoloogiavaldkondadest. Nagu mainitud põhjenduses 469, on peamised riigi toetatavad kõrgtehnoloogiavaldkonnad loetletud riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade 2016. aasta kataloogis. |
| --- | --- |

(481)

Varasemate uurimiste (116) käigus tegi komisjon kindlaks, et „uued tehnoloogiad, uued tooted ja uued oskused“, mis saavad maksuvähendusest kasu, on osa teatavatest riigi toetatavatest kõrgtehnoloogiavaldkondadest. Nagu mainitud põhjenduses 469, on peamised riigi toetatavad kõrgtehnoloogiavaldkonnad loetletud riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade 2016. aasta kataloogis.

116

| (482) | Nagu on märgitud põhjenduses 468, sisaldab ettevõtte tulumaksu seaduse IV peatükk, eelkõige selle artikkel 25, sätteid maksusoodustuste kohta. Ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõikes 1, mis on samuti sama peatüki osa, on sätestatud, et maksustatava tulu arvutamisel võidakse maha arvata ka „teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on ettevõtetel tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute tehnikate arendamisel“. Ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artiklis 95 on selgitatud, mida tähendavad ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõikes 1 sätestatud „teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on ettevõtetel tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute oskuste arendamisel“. |
| --- | --- |

(482)

Nagu on märgitud põhjenduses 468, sisaldab ettevõtte tulumaksu seaduse IV peatükk, eelkõige selle artikkel 25, sätteid maksusoodustuste kohta. Ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõikes 1, mis on samuti sama peatüki osa, on sätestatud, et maksustatava tulu arvutamisel võidakse maha arvata ka „teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on ettevõtetel tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute tehnikate arendamisel“. Ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artiklis 95 on selgitatud, mida tähendavad ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõikes 1 sätestatud „teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on ettevõtetel tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute oskuste arendamisel“.

| (483) | Teadus- ja arendustegevuse kulude suuremahulise maksueelse mahaarvamise osakaalu suurendamist käsitlevas ringkirjas (Cai Shui [2018] nr 99) on sätestatud, et „seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega, mis on ettevõttel tegelikult tekkinud tulenevalt teadus- ja arendustegevusest, kuulub ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020 lisaks muudele tegelikele mahaarvamistele enne maksustamist mahaarvamisele täiendav 75 % tegelikest kuludest eeldusel, et nimetatud kulusid ei konverteerita immateriaalseks varaks ega tasakaalustata selle ettevõtte kehtiva kasumi ja kahjumi vahel; ent kui nimetatud kulud on konverteeritud immateriaalseks varaks, saab selliseid kulusid eespool nimetatud perioodil amortiseerida määraga, mis moodustab 175 % immateriaalse varaga seotud kuludest enne maksustamist“
  . |
| --- | --- |

(483)

Teadus- ja arendustegevuse kulude suuremahulise maksueelse mahaarvamise osakaalu suurendamist käsitlevas ringkirjas (Cai Shui [2018] nr 99) on sätestatud, et „seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega, mis on ettevõttel tegelikult tekkinud tulenevalt teadus- ja arendustegevusest, kuulub ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020 lisaks muudele tegelikele mahaarvamistele enne maksustamist mahaarvamisele täiendav 75 % tegelikest kuludest eeldusel, et nimetatud kulusid ei konverteerita immateriaalseks varaks ega tasakaalustata selle ettevõtte kehtiva kasumi ja kahjumi vahel; ent kui nimetatud kulud on konverteeritud immateriaalseks varaks, saab selliseid kulusid eespool nimetatud perioodil amortiseerida määraga, mis moodustab 175 % immateriaalse varaga seotud kuludest enne maksustamist“
  .

Teadus- ja arendustegevuse kulude suuremahulise maksueelse mahaarvamise osakaalu suurendamist käsitlevas ringkirjas (Cai Shui [2018] nr 99) on sätestatud, et „seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega, mis on ettevõttel tegelikult tekkinud tulenevalt teadus- ja arendustegevusest, kuulub ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020 lisaks muudele tegelikele mahaarvamistele enne maksustamist mahaarvamisele täiendav 75 % tegelikest kuludest eeldusel, et nimetatud kulusid ei konverteerita immateriaalseks varaks ega tasakaalustata selle ettevõtte kehtiva kasumi ja kahjumi vahel; ent kui nimetatud kulud on konverteeritud immateriaalseks varaks, saab selliseid kulusid eespool nimetatud perioodil amortiseerida määraga, mis moodustab 175 % immateriaalse varaga seotud kuludest enne maksustamist“

b)   Uurimise järeldused

| (484) | Komisjon leidis, et valimisse kaasatud kontsernide äriühingud said kasu „uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute tehnikate uurimisel ja arendamisel kantud teadus- ja arendustegevuse kulude täiendavast mahaarvamisest“. |
| --- | --- |

(484)

Komisjon leidis, et valimisse kaasatud kontsernide äriühingud said kasu „uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute tehnikate uurimisel ja arendamisel kantud teadus- ja arendustegevuse kulude täiendavast mahaarvamisest“.

| (485) | Komisjon leidis, et kõnealune maksude tasaarvestus on subsiidium alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. |
| --- | --- |

(485)

Komisjon leidis, et kõnealune maksude tasaarvestus on subsiidium alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga.

| (486) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusaktid ise lubavad seda meedet kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kes teevad kulutusi teadus- ja arendustegevusele teatavates riigi määratud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, näiteks kiudoptiliste kaablite sektoris. |
| --- | --- |

(486)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusaktid ise lubavad seda meedet kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kes teevad kulutusi teadus- ja arendustegevusele teatavates riigi määratud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, näiteks kiudoptiliste kaablite sektoris.

c)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (487) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma pärast täiendava 75 % mahaarvamist teadus- ja arendustegevuse tegelikest kuludest. |
| --- | --- |

(487)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma pärast täiendava 75 % mahaarvamist teadus- ja arendustegevuse tegelikest kuludest.

| (488) | Selle erikavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli FTT kontserni puhul 1,28 % ja ZTT kontserni puhul 0,13 %. |
| --- | --- |

(488)

Selle erikavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli FTT kontserni puhul 1,28 % ja ZTT kontserni puhul 0,13 %.

3.7.1.3.   Dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul

| (489) | Ettevõtte tulumaksu seaduses on sätestatud tulumaksusoodustused ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab; eelkõige on sätestatud nõuetele vastavate residendist ettevõtete vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu (näiteks dividendid ja boonused) maksuvabastus. |
| --- | --- |

(489)

Ettevõtte tulumaksu seaduses on sätestatud tulumaksusoodustused ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab; eelkõige on sätestatud nõuetele vastavate residendist ettevõtete vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu (näiteks dividendid ja boonused) maksuvabastus.

a)   Õiguslik alus

| (490) | Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõige 2 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(490)

Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõige 2 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad.

| (491) | Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on IV peatüki „Maksusoodustuste poliitika“ sissejuhatav lõik, on sätestatud, et „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“. Samuti on artikli 26 lõikes 2 sätestatud, et maksuvabastust kohaldatakse „nõuetele vastavate residendist ettevõtete“ vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu suhtes, ning seega paistab, et kohaldamisalasse kuuluvad üksnes teatavad residendist ettevõtted. |
| --- | --- |

(491)

Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on IV peatüki „Maksusoodustuste poliitika“ sissejuhatav lõik, on sätestatud, et „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“. Samuti on artikli 26 lõikes 2 sätestatud, et maksuvabastust kohaldatakse „nõuetele vastavate residendist ettevõtete“ vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu suhtes, ning seega paistab, et kohaldamisalasse kuuluvad üksnes teatavad residendist ettevõtted.

b)   Uurimise järeldused

| (492) | Komisjon leidis, et mõni valimisse kaasatud kontsernidesse kuuluv äriühing sai dividendide tulumaksuvabastuse kui nõuetele vastav residendist ettevõte. |
| --- | --- |

(492)

Komisjon leidis, et mõni valimisse kaasatud kontsernidesse kuuluv äriühing sai dividendide tulumaksuvabastuse kui nõuetele vastav residendist ettevõte.

| (493) | Komisjon pidas seda subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. |
| --- | --- |

(493)

Komisjon pidas seda subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga.

| (494) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda vabastust kohaldada üksnes residentidest ettevõtete suhtes, keda riik olulisel määral toetab ja kelle arengut ta soodustab. |
| --- | --- |

(494)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda vabastust kohaldada üksnes residentidest ettevõtete suhtes, keda riik olulisel määral toetab ja kelle arengut ta soodustab.

| (495) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ZTT kontsern, et dividendide maksuvabastuse eesmärk on kõrvaldada sama tulu topeltmaksustamine ema- ja tütarettevõtjate puhul, mis on rahvusvaheliselt tunnustatud maksutava. |
| --- | --- |

(495)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ZTT kontsern, et dividendide maksuvabastuse eesmärk on kõrvaldada sama tulu topeltmaksustamine ema- ja tütarettevõtjate puhul, mis on rahvusvaheliselt tunnustatud maksutava.

| (496) | Kuigi komisjon nõustus sellega, et topeltmaksustamise kõrvaldamine on rahvusvaheliselt tunnustatud maksutava, on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõige 2 osa IV peatükist „Maksusoodustused“, milles nähakse ette hulk maksusoodustusi, mis on erandid üldistest maksustamiseeskirjadest. Nagu on selgitatud põhjenduses 491, on ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on IV peatüki „Maksusoodustuste poliitika“ sissejuhatav lõik, sätestatud, et „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“. Samuti on artikli 26 lõikes 2 sätestatud, et maksuvabastust kohaldatakse „nõuetele vastavate residendist ettevõtete“ vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu suhtes, ning seega paistab, et kohaldamisalasse kuuluvad üksnes teatavad residendist ettevõtted. Seetõttu leidis komisjon, et selline maksusoodustuste poliitika piirdub üksnes teatavate tootmisharudega, mida riik konkreetselt toetab ja soodustab (nagu kiudoptiliste kaablite sektor), ning on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne. Seepärast kinnitas komisjon põhjendustes 493 ja 494 kirjeldatud järeldust, et kõnealune kava on tasakaalustatav subsiidium. |
| --- | --- |

(496)

Kuigi komisjon nõustus sellega, et topeltmaksustamise kõrvaldamine on rahvusvaheliselt tunnustatud maksutava, on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõige 2 osa IV peatükist „Maksusoodustused“, milles nähakse ette hulk maksusoodustusi, mis on erandid üldistest maksustamiseeskirjadest. Nagu on selgitatud põhjenduses 491, on ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on IV peatüki „Maksusoodustuste poliitika“ sissejuhatav lõik, sätestatud, et „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“. Samuti on artikli 26 lõikes 2 sätestatud, et maksuvabastust kohaldatakse „nõuetele vastavate residendist ettevõtete“ vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu suhtes, ning seega paistab, et kohaldamisalasse kuuluvad üksnes teatavad residendist ettevõtted. Seetõttu leidis komisjon, et selline maksusoodustuste poliitika piirdub üksnes teatavate tootmisharudega, mida riik konkreetselt toetab ja soodustab (nagu kiudoptiliste kaablite sektor), ning on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne. Seepärast kinnitas komisjon põhjendustes 493 ja 494 kirjeldatud järeldust, et kõnealune kava on tasakaalustatav subsiidium.

c)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (497) | Komisjon arvutas subsiidiumisumma, kohaldades maksustatavast tulust maha arvatud dividenditulu suhtes tavalist maksumäära. |
| --- | --- |

(497)

Komisjon arvutas subsiidiumisumma, kohaldades maksustatavast tulust maha arvatud dividenditulu suhtes tavalist maksumäära.

| (498) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis ZTT kontsern, et komisjon peaks eristama kahte erinevat tulumaksudeklaratsiooni kohast maksukäsitlust, st dividenditulu ja investeeringute maksukohanduste summat, kuna viimane ei ole ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõike 2 sätetega hõlmatud dividenditulu. Komisjon nõustus selle väitega ja parandas kasuarvutusi vastavalt. |
| --- | --- |

(498)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis ZTT kontsern, et komisjon peaks eristama kahte erinevat tulumaksudeklaratsiooni kohast maksukäsitlust, st dividenditulu ja investeeringute maksukohanduste summat, kuna viimane ei ole ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõike 2 sätetega hõlmatud dividenditulu. Komisjon nõustus selle väitega ja parandas kasuarvutusi vastavalt.

| (499) | Selle erikavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli FTT kontserni puhul 1,05 % ja ZTT kontserni puhul 0,21 %. |
| --- | --- |

(499)

Selle erikavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli FTT kontserni puhul 1,05 % ja ZTT kontserni puhul 0,21 %.

3.7.1.4.   Kõrgtehnoloogiliste ettevõtete kasutatavate seadmete kiirendatud amortisatsioon

| (500) | Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 32 on sätestatud, et „kui ettevõtte põhivara kiirendatud amortisatsioon on tõepoolest vajalik tehnoloogia arengu tõttu või muudel põhjustel, siis võidakse amortisatsiooniperioodi aastate arvu vähendada või kasutada kiirendatud amortisatsiooni meetodit“. |
| --- | --- |

(500)

Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 32 on sätestatud, et „kui ettevõtte põhivara kiirendatud amortisatsioon on tõepoolest vajalik tehnoloogia arengu tõttu või muudel põhjustel, siis võidakse amortisatsiooniperioodi aastate arvu vähendada või kasutada kiirendatud amortisatsiooni meetodit“.

a)   Õiguslik alus

| (501) | Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikkel 32 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad; samuti järgmised teatised:






  — | rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teatis, mis käsitleb seadmete ja seadeldistega seotud mahaarvamise põhimõtteid ettevõtte tulumaksu arvestamisel (Cai Shui [2018] nr 54); |
| --- | --- | --- |

(501)

Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikkel 32 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad; samuti järgmised teatised:

—

rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teatis, mis käsitleb seadmete ja seadeldistega seotud mahaarvamise põhimõtteid ettevõtte tulumaksu arvestamisel (Cai Shui [2018] nr 54);

| — | rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teatis põhivara kiirendatud amortisatsiooni suhtes kohaldatava ettevõtte tulumaksu poliitika täiustamise kohta (Cai Shui [2014] nr 75) ning |
| --- | --- |

—

rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teatis põhivara kiirendatud amortisatsiooni suhtes kohaldatava ettevõtte tulumaksu poliitika täiustamise kohta (Cai Shui [2014] nr 75) ning

| — | rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teatis põhivara kiirendatud amortisatsiooni suhtes kohaldatava ettevõtte tulumaksu poliitika täiendava täiustamise kohta (Cai Shui [2015] nr 106). |
| --- | --- |

—

rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teatis põhivara kiirendatud amortisatsiooni suhtes kohaldatava ettevõtte tulumaksu poliitika täiendava täiustamise kohta (Cai Shui [2015] nr 106).

b)   Uurimise järeldused

| (502) | Teatises, mis käsitleb seadmete ja seadeldistega seotud mahaarvamise põhimõtteid ettevõtte tulumaksu arvestamisel (Cai Shui [2018] nr 54), on märgitud, et „kui sellise seadme või seadeldise ühiku väärtus, mille ettevõte ostis uuena ajavahemikul 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020, ei ületa viit miljonit jüaani, võib ettevõte lisada selle väärtuse jooksva perioodi kulude ja tulude hulka ühekordse summana, mis tema maksustatava tulu arvutamisel maha arvatakse, ning ettevõte ei pea enam iga aasta amortisatsiooni arvutama“. See õigusakt ei ole tootmisharupõhine. |
| --- | --- |

(502)

Teatises, mis käsitleb seadmete ja seadeldistega seotud mahaarvamise põhimõtteid ettevõtte tulumaksu arvestamisel (Cai Shui [2018] nr 54), on märgitud, et „kui sellise seadme või seadeldise ühiku väärtus, mille ettevõte ostis uuena ajavahemikul 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020, ei ületa viit miljonit jüaani, võib ettevõte lisada selle väärtuse jooksva perioodi kulude ja tulude hulka ühekordse summana, mis tema maksustatava tulu arvutamisel maha arvatakse, ning ettevõte ei pea enam iga aasta amortisatsiooni arvutama“. See õigusakt ei ole tootmisharupõhine.

Teatises, mis käsitleb seadmete ja seadeldistega seotud mahaarvamise põhimõtteid ettevõtte tulumaksu arvestamisel (Cai Shui [2018] nr 54), on märgitud, et „kui sellise seadme või seadeldise ühiku väärtus, mille ettevõte ostis uuena ajavahemikul 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020, ei ületa viit miljonit jüaani, võib ettevõte lisada selle väärtuse jooksva perioodi kulude ja tulude hulka ühekordse summana, mis tema maksustatava tulu arvutamisel maha arvatakse, ning ettevõte ei pea enam iga aasta amortisatsiooni arvutama“. See õigusakt ei ole tootmisharupõhine.

| (503) | Varade suhtes, mille ühiku väärtus on üle 5 miljoni jüaani, kohaldatakse endiselt teatist põhivara kiirendatud amortisatsiooni suhtes kohaldatava ettevõtte tulumaksu poliitika täiustamise kohta (Cai Shui [2014] nr 75) ja teatist põhivara kiirendatud amortisatsiooni suhtes kohaldatava ettevõtte tulumaksu poliitika täiendava täiustamise kohta (Cai Shui [2015] nr 106). Nende teatiste kohaselt võib kümne põhilise tootmisharu äriühingute ostetud põhivara suhtes kohaldada kiirendatud amortisatsiooni meetodit. |
| --- | --- |

(503)

Varade suhtes, mille ühiku väärtus on üle 5 miljoni jüaani, kohaldatakse endiselt teatist põhivara kiirendatud amortisatsiooni suhtes kohaldatava ettevõtte tulumaksu poliitika täiustamise kohta (Cai Shui [2014] nr 75) ja teatist põhivara kiirendatud amortisatsiooni suhtes kohaldatava ettevõtte tulumaksu poliitika täiendava täiustamise kohta (Cai Shui [2015] nr 106). Nende teatiste kohaselt võib kümne põhilise tootmisharu äriühingute ostetud põhivara suhtes kohaldada kiirendatud amortisatsiooni meetodit.

| (504) | Komisjon tegi kindlaks, et uurimisperioodil pole valimisse kaasatud äriühingud kohaldanud kiirendatud amortisatsiooni varade puhul, mille ühiku väärtus ületab 5 miljonit jüaani. Kuna need varad ei kuulunud teatise Cai Shui [2014] nr 75 ja teatise Cai Shui [2015] nr 106 kohaldamisalasse, leidis komisjon seega, et eksportivad tootjad ei saanud kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest. |
| --- | --- |

(504)

Komisjon tegi kindlaks, et uurimisperioodil pole valimisse kaasatud äriühingud kohaldanud kiirendatud amortisatsiooni varade puhul, mille ühiku väärtus ületab 5 miljonit jüaani. Kuna need varad ei kuulunud teatise Cai Shui [2014] nr 75 ja teatise Cai Shui [2015] nr 106 kohaldamisalasse, leidis komisjon seega, et eksportivad tootjad ei saanud kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest.

| (505) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad võisid saada kasu majade ja hoonete kiirendatud amortisatsioonist, mis ei kuulu 5 miljoni jüaani künnise kohaldamisalasse vastavalt teatise, mis käsitleb seadmete ja seadeldistega seotud mahaarvamise põhimõtteid ettevõtte tulumaksu arvestamisel (Cai Shui [2018] nr 54), artiklile 2. Sellega seoses kinnitas komisjon, et valimisse kaasatud äriühingud ei saanud uurimisperioodil kasu majade ja hoonete kiirendatud amortisatsioonist. |
| --- | --- |

(505)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad võisid saada kasu majade ja hoonete kiirendatud amortisatsioonist, mis ei kuulu 5 miljoni jüaani künnise kohaldamisalasse vastavalt teatise, mis käsitleb seadmete ja seadeldistega seotud mahaarvamise põhimõtteid ettevõtte tulumaksu arvestamisel (Cai Shui [2018] nr 54), artiklile 2. Sellega seoses kinnitas komisjon, et valimisse kaasatud äriühingud ei saanud uurimisperioodil kasu majade ja hoonete kiirendatud amortisatsioonist.

c)   Kokkuvõte

| (506) | Komisjon järeldas, et eksportivad tootjad ei saanud selle kava puhul uurimisperioodil kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest. |
| --- | --- |

(506)

Komisjon järeldas, et eksportivad tootjad ei saanud selle kava puhul uurimisperioodil kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest.

3.7.1.5.   Maakasutuse maksuvabastus

| (507) | Organisatsioon või eraisik, kes kasutab maad linnades, maakonna ja haldusüksuste linnades ning tööstus- ja kaevanduspiirkondades, peab tavaliselt maksma linnamaa kasutamise maksu. Maakasutusmaksu kogub selle maa kasutamiskoha kohalik maksuhaldur. Samas teatud kategooria maad, näiteks merelt võetud maismaa, valitsusasutuste, kodanike ühenduste ja sõjaväeüksuste käsutuses olev maa, rahandusministeeriumi vahenditest rahastatavate asutuste maa, usutemplite all olev maa, avalikud pargid ning ajaloolised paigad ja vaatamisväärsused, tänavad, maanteed, avalikud väljakud, haljasalad ja muud linnas asuvad avalikud maad, on maakasutusmaksust vabastatud. |
| --- | --- |

(507)

Organisatsioon või eraisik, kes kasutab maad linnades, maakonna ja haldusüksuste linnades ning tööstus- ja kaevanduspiirkondades, peab tavaliselt maksma linnamaa kasutamise maksu. Maakasutusmaksu kogub selle maa kasutamiskoha kohalik maksuhaldur. Samas teatud kategooria maad, näiteks merelt võetud maismaa, valitsusasutuste, kodanike ühenduste ja sõjaväeüksuste käsutuses olev maa, rahandusministeeriumi vahenditest rahastatavate asutuste maa, usutemplite all olev maa, avalikud pargid ning ajaloolised paigad ja vaatamisväärsused, tänavad, maanteed, avalikud väljakud, haljasalad ja muud linnas asuvad avalikud maad, on maakasutusmaksust vabastatud.

a)   Õiguslik alus

| (508) | Selle kava õiguslikud alused on:






  — | Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad kinnisvaramaksu kohta (Guo Fa [1986] nr 90, muudetud 2011. aastal); |
| --- | --- | --- |

(508)

Selle kava õiguslikud alused on:

—

Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad kinnisvaramaksu kohta (Guo Fa [1986] nr 90, muudetud 2011. aastal);

| — | Hiina Rahvavabariigi linnamaa kasutamise maksu käsitlevad ajutised eeskirjad (muudetud 2019. aastal) (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu korraldus nr 709) ning |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi linnamaa kasutamise maksu käsitlevad ajutised eeskirjad (muudetud 2019. aastal) (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu korraldus nr 709) ning

| — | mitu arvamust eramajanduse kestliku ja jõudsa arengu intensiivse toetamise kohta (EFa (2018) nr 33). |
| --- | --- |

—

mitu arvamust eramajanduse kestliku ja jõudsa arengu intensiivse toetamise kohta (EFa (2018) nr 33).

b)   Uurimise järeldused

| (509) | Üks valimisse kaasatud kontserni kuuluv äriühing sai kasu maakasutusmaksu 60 % vähendamisest kõrgtehnoloogiliste ettevõtete eripoliitika alusel, mida kohaldati ettevõtete suhtes 2019. ja 2020. aastal vastavalt dokumendi „Mitu arvamust eramajanduse kestliku ja tervisliku arengu jõulise toetamise kohta“ (EFA [2018] nr 33) artikli 2 lõikele 1. |
| --- | --- |

(509)

Üks valimisse kaasatud kontserni kuuluv äriühing sai kasu maakasutusmaksu 60 % vähendamisest kõrgtehnoloogiliste ettevõtete eripoliitika alusel, mida kohaldati ettevõtete suhtes 2019. ja 2020. aastal vastavalt dokumendi „Mitu arvamust eramajanduse kestliku ja tervisliku arengu jõulise toetamise kohta“ (EFA [2018] nr 33) artikli 2 lõikele 1.

| (510) | Kõnealune äriühing ei kuulunud ühtegi maksust vabastatud kategooriasse, mis on sätestatud Hiina Rahvavabariigi linnamaa kasutuse maksu käsitlevate ajutiste eeskirjade (muudetud 2019. aastal) artiklis 6. |
| --- | --- |

(510)

Kõnealune äriühing ei kuulunud ühtegi maksust vabastatud kategooriasse, mis on sätestatud Hiina Rahvavabariigi linnamaa kasutuse maksu käsitlevate ajutiste eeskirjade (muudetud 2019. aastal) artiklis 6.

| (511) | Peale selle vabastati sama äriühing 2020. aasta esimeses kvartalis täielikult maakasutusmaksu tasumisest, tuginedes Hubei provintsi rahvavalitsuse üldbüroo teatele COVID-19 olukorraga toimetulekuks ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate raskuste ületamise toetamiseks mõeldud asjakohaste põhimõtete ja meetmete trükkimise ja levitamise kohta (EZhengBanFa (2020) nr 5) ning Hubei provintsi rahvavalitsuse teatele Hubei provintsi majanduse ja ühiskonna arengu kiirendamiseks mõeldud asjakohaste põhimõtete ja meetmete trükkimise ja levitamise kohta (EZhengBanFa (2020) nr 6). |
| --- | --- |

(511)

Peale selle vabastati sama äriühing 2020. aasta esimeses kvartalis täielikult maakasutusmaksu tasumisest, tuginedes Hubei provintsi rahvavalitsuse üldbüroo teatele COVID-19 olukorraga toimetulekuks ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate raskuste ületamise toetamiseks mõeldud asjakohaste põhimõtete ja meetmete trükkimise ja levitamise kohta (EZhengBanFa (2020) nr 5) ning Hubei provintsi rahvavalitsuse teatele Hubei provintsi majanduse ja ühiskonna arengu kiirendamiseks mõeldud asjakohaste põhimõtete ja meetmete trükkimise ja levitamise kohta (EZhengBanFa (2020) nr 6).

c)   Kokkuvõte

| (512) | Komisjon pidas kõrgtehnoloogiliste ettevõtete maakasutusmaksu vähendamist, mida on kirjeldatud eespool, subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i või artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ning artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega kas raha otsese ülekandmise (tasutud maksu tagastamine) või Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis (tasumata maks), millest asjaomane äriühing kasu saab. Subsiidium on konkreetne, sest see on suunatud ainult kõrgtehnoloogilistele ettevõtetele. |
| --- | --- |

(512)

Komisjon pidas kõrgtehnoloogiliste ettevõtete maakasutusmaksu vähendamist, mida on kirjeldatud eespool, subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i või artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ning artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega kas raha otsese ülekandmise (tasutud maksu tagastamine) või Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis (tasumata maks), millest asjaomane äriühing kasu saab. Subsiidium on konkreetne, sest see on suunatud ainult kõrgtehnoloogilistele ettevõtetele.

| (513) | Toetusesaajate saadud kasu on samaväärne tagastatud summaga / maksusäästuga. See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest äriühing sai maksusoodustust, ehkki ta ei vastanud ühelegi põhjenduses 507 nimetatud objektiivsele kriteeriumile. |
| --- | --- |

(513)

Toetusesaajate saadud kasu on samaväärne tagastatud summaga / maksusäästuga. See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest äriühing sai maksusoodustust, ehkki ta ei vastanud ühelegi põhjenduses 507 nimetatud objektiivsele kriteeriumile.

| (514) | Seoses maakasutusmaksust vabastamisega 2020. aasta esimeses kvartalis leidis komisjon, et meede ei ole konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest COVID-19 pandeemiat silmas pidades ei piirdunud see maksuvabastus konkreetse ettevõtte või tootmisharuga või ettevõtete või tootmisharude rühmaga, vaid seda kohaldati kõigi tootmisharude suhtes. |
| --- | --- |

(514)

Seoses maakasutusmaksust vabastamisega 2020. aasta esimeses kvartalis leidis komisjon, et meede ei ole konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest COVID-19 pandeemiat silmas pidades ei piirdunud see maksuvabastus konkreetse ettevõtte või tootmisharuga või ettevõtete või tootmisharude rühmaga, vaid seda kohaldati kõigi tootmisharude suhtes.

d)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (515) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Leiti, et kasu suurus võrdub uurimisperioodil tagastatud summaga. Selle konkreetse kava puhul kindlaks tehtud subsiidiumisumma oli FTT kontserni puhul tühine. |
| --- | --- |

(515)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Leiti, et kasu suurus võrdub uurimisperioodil tagastatud summaga. Selle konkreetse kava puhul kindlaks tehtud subsiidiumisumma oli FTT kontserni puhul tühine.

3.7.1.6.   Kõikide maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade summa

| (516) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli kõikide maksukavadega seoses kindlaks tehtud kogu subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

  Maksuvabastus ja maksuvähendus







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(516)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli kõikide maksukavadega seoses kindlaks tehtud kogu subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

Maksuvabastus ja maksuvähendus

Maksuvabastus ja maksuvähendus

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

2,43  %

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,82  %

3.7.2.   Soodushinnaga elekter

Soodushinnaga elekter

a)   Õiguslik alus

| — | riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkiri, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist, Fa Gua Yun Xing (2018) nr 1027, välja antud 16. juulil 2018; |
| --- | --- |

—

riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkiri, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist, Fa Gua Yun Xing (2018) nr 1027, välja antud 16. juulil 2018;

| — | Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu mitu arvamust energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhong Fa [2015] nr 9); |
| --- | --- |

—

Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu mitu arvamust energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhong Fa [2015] nr 9);

| — | teatis, mis käsitleb elektri tootmise ja tarbimise kava täielikku liberaliseerimist äritarbijatele (riiklik arengu- ja reformikomisjon [2019] nr 1105); |
| --- | --- |

—

teatis, mis käsitleb elektri tootmise ja tarbimise kava täielikku liberaliseerimist äritarbijatele (riiklik arengu- ja reformikomisjon [2019] nr 1105);

| — | Hubei provintsi keskmise tähtajaga ja pikaajalisi tehinguid käsitleva elektriga kauplemise korra (ajutised) rakenduseeskirjad, 29. november 2019; |
| --- | --- |

—

Hubei provintsi keskmise tähtajaga ja pikaajalisi tehinguid käsitleva elektriga kauplemise korra (ajutised) rakenduseeskirjad, 29. november 2019;

| — | elektrienergiaga kauplemise eeskirjad keskmise pikkusega ja pikaajaliste tehingute puhul Jiangsu provintsis; |
| --- | --- |

—

elektrienergiaga kauplemise eeskirjad keskmise pikkusega ja pikaajaliste tehingute puhul Jiangsu provintsis;

| — | Jiangsu provintsi hinnabüroo teatis, mis käsitleb elektri hinnastruktuuri mõistlikku kohandamist, Su Jia Gong [2017] nr 124, ning |
| --- | --- |

—

Jiangsu provintsi hinnabüroo teatis, mis käsitleb elektri hinnastruktuuri mõistlikku kohandamist, Su Jia Gong [2017] nr 124, ning

| — | riikliku arengu- ja reformikomisjoni ringkiri, mis käsitleb äriühingute elektrikulude vähendamist, et toetada töö ja tootmise arengu taastamist ning reformida hindu, [2020] nr 258. |
| --- | --- |

—

riikliku arengu- ja reformikomisjoni ringkiri, mis käsitleb äriühingute elektrikulude vähendamist, et toetada töö ja tootmise arengu taastamist ning reformida hindu, [2020] nr 258.

b)   Uurimise järeldused

| (517) | Kõik valimisse kaasatud äriühingud ostsid elektrit. |
| --- | --- |

(517)

Kõik valimisse kaasatud äriühingud ostsid elektrit.

| (518) | Mõne valimisse kaasatud äriühingu puhul vastasid elektri ostuhinnad ametlikele hindadele, mis kehtisid provintsi tasandil suurtele tööstuslikul eesmärgil kasutajatele. Nagu järeldati varasemates uurimistes, (117) ei anna elektriga varustamine ametlikult kindlaksmääratud hindadega konkreetset eelist. |
| --- | --- |

(518)

Mõne valimisse kaasatud äriühingu puhul vastasid elektri ostuhinnad ametlikele hindadele, mis kehtisid provintsi tasandil suurtele tööstuslikul eesmärgil kasutajatele. Nagu järeldati varasemates uurimistes, (117) ei anna elektriga varustamine ametlikult kindlaksmääratud hindadega konkreetset eelist.

117

| (519) | Samas tegi komisjon kindlaks, et uuritud äriühingud kahes valimisse kaasatud kontsernis said kasu oma elektrikulude vähendamisest või neist osa tagasimaksmisest/kohandamisest. |
| --- | --- |

(519)

Samas tegi komisjon kindlaks, et uuritud äriühingud kahes valimisse kaasatud kontsernis said kasu oma elektrikulude vähendamisest või neist osa tagasimaksmisest/kohandamisest.

| (520) | Komisjon leidis, et ühe valimisse kaasatud kontserni äriühingud said kasu oma elektrikulude konkreetsest tagasimaksmisest/kohandamisest, sest neil äriühingutel lubati osaleda „turupõhiste elektritehingute“ katseprogrammis. Neil äriühingutel ei olnud elektritootjaga lepingut otseseks elektrivarustuseks. Tagasimaksed/kohandused tehti, sest asjaomased äriühingud teatasid elektrijaamadele eelnevalt oma elektrinõudlusest. |
| --- | --- |

(520)

Komisjon leidis, et ühe valimisse kaasatud kontserni äriühingud said kasu oma elektrikulude konkreetsest tagasimaksmisest/kohandamisest, sest neil äriühingutel lubati osaleda „turupõhiste elektritehingute“ katseprogrammis. Neil äriühingutel ei olnud elektritootjaga lepingut otseseks elektrivarustuseks. Tagasimaksed/kohandused tehti, sest asjaomased äriühingud teatasid elektrijaamadele eelnevalt oma elektrinõudlusest.

| (521) | Lisaks leidis komisjon, et sarnaselt varasemate uurimistega (118) on teatavatel uuritud äriühingutel lubatud osta elektrit otse elektritootjatelt, sõlmides otsesed ostulepingud. Niisuguste lepingute alusel müüakse teatav kogus elektrit teatava hinnaga, mis on suurtele tööstuslikul eesmärgil kasutajatele provintsi tasandil kehtestatud ametlikest hindadest madalam. |
| --- | --- |

(521)

Lisaks leidis komisjon, et sarnaselt varasemate uurimistega (118) on teatavatel uuritud äriühingutel lubatud osta elektrit otse elektritootjatelt, sõlmides otsesed ostulepingud. Niisuguste lepingute alusel müüakse teatav kogus elektrit teatava hinnaga, mis on suurtele tööstuslikul eesmärgil kasutajatele provintsi tasandil kehtestatud ametlikest hindadest madalam.

118

| (522) | Võimalust sõlmida otsese elektrivarustuse lepinguid või saada kasu elektrikulude tagasimaksetest/kohandustest, osaledes „turupõhistes elektritehingutes“, ei ole praegu kõigil suurtel tööstuslikul eesmärgil kasutajatel. Riigi tasandil on Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja riiginõukogu arvamustes energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta märgitud näiteks seda, et „ettevõtted, mis ei vasta riigi tööstuspoliitikale ning mille tooted ja protsessid on välja jäetud, ei peaks otsetehingutes osalema“ (119). Samades arvamustes on sätestatud ka, et „pärast juurdepääsustandardite kindlaksmääramist peaksime ajakohastama ka katalooge, milles on esitatud kohalikud elektritootmisettevõtted ja elektrienergia jaemüüjad, kes vastavad valitsuste poolt igal aastal avaldatavatele standarditele, ning rakendama kasutajate kataloogi dünaamilist reguleerimist. Kataloogis sisalduvad energiatootmisettevõtted, elektri jaemüüjad ja tarbijad saavad vabatahtlikult registreeruda kaubandusasutuste juures, et saada turuosalisteks“. Seepärast peaks äriühing otsese elektrikaubanduse süsteemis osalemiseks vastama teatavatele standarditele ja olema kantud „kasutajate kataloogi“. |
| --- | --- |

(522)

Võimalust sõlmida otsese elektrivarustuse lepinguid või saada kasu elektrikulude tagasimaksetest/kohandustest, osaledes „turupõhistes elektritehingutes“, ei ole praegu kõigil suurtel tööstuslikul eesmärgil kasutajatel. Riigi tasandil on Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja riiginõukogu arvamustes energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta märgitud näiteks seda, et „ettevõtted, mis ei vasta riigi tööstuspoliitikale ning mille tooted ja protsessid on välja jäetud, ei peaks otsetehingutes osalema“ (119). Samades arvamustes on sätestatud ka, et „pärast juurdepääsustandardite kindlaksmääramist peaksime ajakohastama ka katalooge, milles on esitatud kohalikud elektritootmisettevõtted ja elektrienergia jaemüüjad, kes vastavad valitsuste poolt igal aastal avaldatavatele standarditele, ning rakendama kasutajate kataloogi dünaamilist reguleerimist. Kataloogis sisalduvad energiatootmisettevõtted, elektri jaemüüjad ja tarbijad saavad vabatahtlikult registreeruda kaubandusasutuste juures, et saada turuosalisteks“. Seepärast peaks äriühing otsese elektrikaubanduse süsteemis osalemiseks vastama teatavatele standarditele ja olema kantud „kasutajate kataloogi“.

119

| (523) | Praktikas tegelevad otsese elektrikaubandusega provintsid. Äriühingud peavad taotlema provintside ametiasutustelt heakskiitu, et osaleda otseses elektri katsekavas, ning nad peavad täitma teatavad kriteeriumid. Teatavate äriühingute puhul puudub tegelik turupõhine läbirääkimis- või pakkumisprotsess, sest otselepingute alusel ostetud kogused ei põhine tegelikul pakkumisel ja nõudlusel. Elektritootjad ja -tarbijad ei saa tõepoolest vabalt otsustada, kas nad ostavad või müüvad kogu oma elektri otse. Neid piiravad kvantitatiivsed kvoodid, mille on määranud neile kohalik omavalitsus. Ehkki hinnad peaksid olema elektritootjate ja -tarbijate vahel otse või vahendavate teenuseosutajate kaudu läbi räägitud, väljastab äriühingutele esitatavaid arveid tegelikult riigi võrguettevõtja. Lisaks tuleb kõik allkirjastatud otseostulepingud esitada kohalikule omavalitsusele läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(523)

Praktikas tegelevad otsese elektrikaubandusega provintsid. Äriühingud peavad taotlema provintside ametiasutustelt heakskiitu, et osaleda otseses elektri katsekavas, ning nad peavad täitma teatavad kriteeriumid. Teatavate äriühingute puhul puudub tegelik turupõhine läbirääkimis- või pakkumisprotsess, sest otselepingute alusel ostetud kogused ei põhine tegelikul pakkumisel ja nõudlusel. Elektritootjad ja -tarbijad ei saa tõepoolest vabalt otsustada, kas nad ostavad või müüvad kogu oma elektri otse. Neid piiravad kvantitatiivsed kvoodid, mille on määranud neile kohalik omavalitsus. Ehkki hinnad peaksid olema elektritootjate ja -tarbijate vahel otse või vahendavate teenuseosutajate kaudu läbi räägitud, väljastab äriühingutele esitatavaid arveid tegelikult riigi võrguettevõtja. Lisaks tuleb kõik allkirjastatud otseostulepingud esitada kohalikule omavalitsusele läbivaatamiseks.

| (524) | 2018. aastal andis Hiina valitsus välja riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkirja, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist (Fa Gua Yun Xing [2018] nr 1027). Kuigi ringkirja eesmärk on suurendada elektriturul otseste tehingute hulka, on selles konkreetselt mainitud teatud tootmisharusid, sealhulgas kõrgtehnoloogilisi tootmisharusid, nagu kiudoptiliste kaablite sektor, mida elektrituru liberaliseerimine toetab ja mis sellest kasu saavad. Täpsemalt on III jao „Avamine, et võimaldada nõudeid täitvate tarbijate sisenemist“ punktis 2 sätestatud, et „lisaväärtusega kujunemisjärgus tootmisharusid, nagu kõrgtehnoloogia, internet, suurandmed ja kõrgtasemel tootmine, ning selgete eeliste ja omadustega ning kõrgtehnoloogilisi ettevõtteid toetatakse tehingutes osalemisel ning nende suhtes ei kohaldata pinge- ega elektritarbimispiiranguid“. |
| --- | --- |

(524)

2018. aastal andis Hiina valitsus välja riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkirja, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist (Fa Gua Yun Xing [2018] nr 1027). Kuigi ringkirja eesmärk on suurendada elektriturul otseste tehingute hulka, on selles konkreetselt mainitud teatud tootmisharusid, sealhulgas kõrgtehnoloogilisi tootmisharusid, nagu kiudoptiliste kaablite sektor, mida elektrituru liberaliseerimine toetab ja mis sellest kasu saavad. Täpsemalt on III jao „Avamine, et võimaldada nõudeid täitvate tarbijate sisenemist“ punktis 2 sätestatud, et „lisaväärtusega kujunemisjärgus tootmisharusid, nagu kõrgtehnoloogia, internet, suurandmed ja kõrgtasemel tootmine, ning selgete eeliste ja omadustega ning kõrgtehnoloogilisi ettevõtteid toetatakse tehingutes osalemisel ning nende suhtes ei kohaldata pinge- ega elektritarbimispiiranguid“.

| (525) | Teatises, mis käsitleb elektri tootmise ja tarbimise kava täielikku liberaliseerimist äritarbijatele ([2019 nr 1105] ning mille eesmärk on elektrituru täiendav liberaliseerimine, on sätestatud, et „need elektri äritarbijad, kes ei järgi riiklikku tööstuspoliitikat, ei osale ajutiselt turupõhistes tehingutes, ning elektritarbijad, kelle tooted ja teenused kuuluvad tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi lõpetatud ja piiratud kategooriatesse, peavad rangelt rakendama diferentseeritud elektrihinna poliitikat“. |
| --- | --- |

(525)

Teatises, mis käsitleb elektri tootmise ja tarbimise kava täielikku liberaliseerimist äritarbijatele ([2019 nr 1105] ning mille eesmärk on elektrituru täiendav liberaliseerimine, on sätestatud, et „need elektri äritarbijad, kes ei järgi riiklikku tööstuspoliitikat, ei osale ajutiselt turupõhistes tehingutes, ning elektritarbijad, kelle tooted ja teenused kuuluvad tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi lõpetatud ja piiratud kategooriatesse, peavad rangelt rakendama diferentseeritud elektrihinna poliitikat“.

| (526) | Seega on õigusnormides sätestatud elektriturul tehtavate „turupõhiste elektritehingute“ valikuline võimaldamine üksnes teatavatele tootmisharudele, näiteks tootmisharudele, kus järgitakse riiklikku tööstuspoliitikat, ning tähelepanu all on eelkõige kõrgtehnoloogilised tootmisharud. Selle tulemusena maksavad need tootmisharud elektri eest madalamaid hindu. |
| --- | --- |

(526)

Seega on õigusnormides sätestatud elektriturul tehtavate „turupõhiste elektritehingute“ valikuline võimaldamine üksnes teatavatele tootmisharudele, näiteks tootmisharudele, kus järgitakse riiklikku tööstuspoliitikat, ning tähelepanu all on eelkõige kõrgtehnoloogilised tootmisharud. Selle tulemusena maksavad need tootmisharud elektri eest madalamaid hindu.

| (527) | Komisjon leidis ka, et teatavad uuritud äriühingud said ajavahemikul 2020. aasta märtsist juunini kasu elektrikulude tagasimaksetest/kohandustest, mis põhinesid üleriigilisel poliitikal, (120) mille eesmärk on leevendada ettevõtetele COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud koormust. Komisjon leidis, et see meede ei ole konkreetne. |
| --- | --- |

(527)

Komisjon leidis ka, et teatavad uuritud äriühingud said ajavahemikul 2020. aasta märtsist juunini kasu elektrikulude tagasimaksetest/kohandustest, mis põhinesid üleriigilisel poliitikal, (120) mille eesmärk on leevendada ettevõtetele COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud koormust. Komisjon leidis, et see meede ei ole konkreetne.

120

c)   Kokkuvõte

| (528) | Komisjon pidas kõnealust elektri soodushinda ja „turupõhistes elektritehingutes“ osalemisest tulenevaid tagasimakseid/kohandusi, mida võimaldati kõnealustele valimisse kaasatud äriühingutele otsese elektrivarustuse lepingute alusel või muul viisil, subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse (st võrguettevõtja) saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Saadud kasu on võrdne elektrikulude kokkuhoiuga, mis tulenes kas otsese elektrivarustuse lepingute raames kokku lepitud elektrihindade alandamisest või tagasimaksetest/kohandustest seoses osalemisega „turupõhiste elektritehingute“ katseprogrammis, kuna elektrit tarniti hinnaga, mis on madalam tavapärasest võrguhinnast, mida maksid teised suured tööstuslikul eesmärgil kasutajad, kellel riik ei ole lubanud osaleda „turupõhistes tehingutes“ elektrienergia saamiseks. |
| --- | --- |

(528)

Komisjon pidas kõnealust elektri soodushinda ja „turupõhistes elektritehingutes“ osalemisest tulenevaid tagasimakseid/kohandusi, mida võimaldati kõnealustele valimisse kaasatud äriühingutele otsese elektrivarustuse lepingute alusel või muul viisil, subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse (st võrguettevõtja) saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Saadud kasu on võrdne elektrikulude kokkuhoiuga, mis tulenes kas otsese elektrivarustuse lepingute raames kokku lepitud elektrihindade alandamisest või tagasimaksetest/kohandustest seoses osalemisega „turupõhiste elektritehingute“ katseprogrammis, kuna elektrit tarniti hinnaga, mis on madalam tavapärasest võrguhinnast, mida maksid teised suured tööstuslikul eesmärgil kasutajad, kellel riik ei ole lubanud osaleda „turupõhistes tehingutes“ elektrienergia saamiseks.

| (529) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, mis vastavad teatavatele tööstuspoliitika eesmärkidele, mille riik on kindlaks määranud, ning mille tooteid või teenuseid ei ole välistatud kui mitteabikõlblikke. |
| --- | --- |

(529)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, mis vastavad teatavatele tööstuspoliitika eesmärkidele, mille riik on kindlaks määranud, ning mille tooteid või teenuseid ei ole välistatud kui mitteabikõlblikke.

| (530) | Seega tegi komisjon järelduse, et uurimisperioodil kehtis subsiidiumikava ning et see on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses konkreetne. |
| --- | --- |

(530)

Seega tegi komisjon järelduse, et uurimisperioodil kehtis subsiidiumikava ning et see on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses konkreetne.

d)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (531) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on ametliku elektrihinna alusel makstav elektrihinna kogusumma, millest on maha arvatud elektrihinna kogusumma, mida valimisse kaasatud äriühingud maksid soodushinna alusel ja/või pärast eri tagasimakseid/kohandusi. |
| --- | --- |

(531)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on ametliku elektrihinna alusel makstav elektrihinna kogusumma, millest on maha arvatud elektrihinna kogusumma, mida valimisse kaasatud äriühingud maksid soodushinna alusel ja/või pärast eri tagasimakseid/kohandusi.

| (532) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli selle kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

  Soodushinnaga elekter







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(532)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli selle kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

Soodushinnaga elekter

Soodushinnaga elekter

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,18  %

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,06  %

3.8.   Kaupadega varustamine piisavast väiksema tasu eest

Kaupadega varustamine piisavast väiksema tasu eest

3.8.1.   Maa andmine piisavast väiksema tasu eest

Maa andmine piisavast väiksema tasu eest

| (533) | Enne seda, kui maa omandi- või kasutusõigus patenditakse või antakse äriühingule või eraisikust omanikule, on kogu HRV maa kas riigi või ühisomandis ning koosneb valdadest või haldusüksustest. Kõik linnapiirkondade maatükid kuuluvad riigile ja kõik maapiirkondade maatükid kuuluvad asjaomastele valdadele või haldusüksustele. |
| --- | --- |

(533)

Enne seda, kui maa omandi- või kasutusõigus patenditakse või antakse äriühingule või eraisikust omanikule, on kogu HRV maa kas riigi või ühisomandis ning koosneb valdadest või haldusüksustest. Kõik linnapiirkondade maatükid kuuluvad riigile ja kõik maapiirkondade maatükid kuuluvad asjaomastele valdadele või haldusüksustele.

| (534) | HRV põhiseaduse ja maaseaduse kohaselt on eraisikutel ja äriühingutel õigus osta maakasutusõigus. Tööstusmaa puhul on rendiperiood tavaliselt 50 aastat, mida võib seejärel pikendada veel 50 aastaks. |
| --- | --- |

(534)

HRV põhiseaduse ja maaseaduse kohaselt on eraisikutel ja äriühingutel õigus osta maakasutusõigus. Tööstusmaa puhul on rendiperiood tavaliselt 50 aastat, mida võib seejärel pikendada veel 50 aastaks.

| (535) | Hiina valitsuse sõnul on Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseaduse artiklis 137 sätestatud, et „tööstuse, ettevõtluse, meelelahutuse või kaubanduslike eluasemete jms jaoks kasutatav maa, samuti maa, millel on kaks või rohkem kavandatud kasutajat, võõrandatakse enampakkumise, pakkumiskutse esitamise või muu avaliku pakkumise kaudu“. Hiina valitsus viitab ühtlasi linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist käsitlevate Hiina Rahvavabariigi ajutiste eeskirjade artiklile 3. Selles artiklis on sätestatud, et „iga äriühing, ettevõte, muu organisatsioon ja isik Hiina Rahvavabariigis või sellest väljaspool võib juhul, kui seaduses pole sätestatud teisiti, saada maakasutusõiguse ning tegeleda maa arendamise, kasutamise ja haldamisega kooskõlas käesolevate eeskirjade sätetega“. |
| --- | --- |

(535)

Hiina valitsuse sõnul on Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseaduse artiklis 137 sätestatud, et „tööstuse, ettevõtluse, meelelahutuse või kaubanduslike eluasemete jms jaoks kasutatav maa, samuti maa, millel on kaks või rohkem kavandatud kasutajat, võõrandatakse enampakkumise, pakkumiskutse esitamise või muu avaliku pakkumise kaudu“. Hiina valitsus viitab ühtlasi linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist käsitlevate Hiina Rahvavabariigi ajutiste eeskirjade artiklile 3. Selles artiklis on sätestatud, et „iga äriühing, ettevõte, muu organisatsioon ja isik Hiina Rahvavabariigis või sellest väljaspool võib juhul, kui seaduses pole sätestatud teisiti, saada maakasutusõiguse ning tegeleda maa arendamise, kasutamise ja haldamisega kooskõlas käesolevate eeskirjade sätetega“.

a)   Õiguslik alus

| (536) | Hiinas reguleerib maakasutusõigusi Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus. Peale selle on ka järgmised dokumendid õigusliku aluse osa:






  — | Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 62); |
| --- | --- | --- |

(536)

Hiinas reguleerib maakasutusõigusi Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus. Peale selle on ka järgmised dokumendid õigusliku aluse osa:

—

Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 62);

| — | Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 28); |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 28);

| — | Hiina Rahvavabariigi seadus, mis käsitleb linna kinnisvara haldamist (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 18); |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi seadus, mis käsitleb linna kinnisvara haldamist (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 18);

| — | Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad, mis käsitlevad linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu dekreet nr 55); |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad, mis käsitlevad linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu dekreet nr 55);

| — | Hiina Rahvavabariigi maahaldusseaduse rakendamise määrus (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu määrus [2014] nr 653); |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi maahaldusseaduse rakendamise määrus (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu määrus [2014] nr 653);

| — | riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitlev säte (CSRC teatis nr 39) ning |
| --- | --- |

—

riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitlev säte (CSRC teatis nr 39) ning

| — | riiginõukogu teatis maakontrolli tugevdamist käsitlevate asjakohaste küsimuste kohta (Guo Fa [2006] nr 31). |
| --- | --- |

—

riiginõukogu teatis maakontrolli tugevdamist käsitlevate asjakohaste küsimuste kohta (Guo Fa [2006] nr 31).

b)   Uurimise järeldused

| (537) | Riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitleva sätte artikli 10 kohaselt kehtestavad kohalikud ametiasutused maahinnad vastavalt linnamaa hindamissüsteemile, mida uuendatakse vaid iga kolme aasta järel, ja valitsuse tööstuspoliitika alusel. |
| --- | --- |

(537)

Riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitleva sätte artikli 10 kohaselt kehtestavad kohalikud ametiasutused maahinnad vastavalt linnamaa hindamissüsteemile, mida uuendatakse vaid iga kolme aasta järel, ja valitsuse tööstuspoliitika alusel.

| (538) | Varasemate uurimiste käigus tegi komisjon kindlaks, et HRVs maakasutusõiguse eest makstavad hinnad ei vastanud turuhinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul, sest enampakkumisel müümise süsteem leiti olevat ebaselge, läbipaistmatu ja tegelikkuses mittetoimiv ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel. (121) Nagu eelmises põhjenduses märgitud, määravad ametiasutused hinnad kooskõlas linnamaa hindamissüsteemiga, mis lisaks muudele kriteeriumidele nõuab tööstusmaa hinna määramisel tööstuspoliitika eesmärkide arvessevõtmist. |
| --- | --- |

(538)

Varasemate uurimiste käigus tegi komisjon kindlaks, et HRVs maakasutusõiguse eest makstavad hinnad ei vastanud turuhinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul, sest enampakkumisel müümise süsteem leiti olevat ebaselge, läbipaistmatu ja tegelikkuses mittetoimiv ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel. (121) Nagu eelmises põhjenduses märgitud, määravad ametiasutused hinnad kooskõlas linnamaa hindamissüsteemiga, mis lisaks muudele kriteeriumidele nõuab tööstusmaa hinna määramisel tööstuspoliitika eesmärkide arvessevõtmist.

121

| (539) | Praegune uurimine ei näidanud selles osas mingeid märkimisväärseid muutusi. Näiteks leidis komisjon, et enamik valimisse kaasatud äriühingutest ei saanud maakasutusõigust pakkumismenetluse teel, vaid selle andsid kohalikud ametiasutused. |
| --- | --- |

(539)

Praegune uurimine ei näidanud selles osas mingeid märkimisväärseid muutusi. Näiteks leidis komisjon, et enamik valimisse kaasatud äriühingutest ei saanud maakasutusõigust pakkumismenetluse teel, vaid selle andsid kohalikud ametiasutused.

| (540) | Eelnimetatud tõendid on vastuolus Hiina valitsuse väidetega, et HRVs maakasutusõiguse eest makstavad hinnad vastavad turuhinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul. |
| --- | --- |

(540)

Eelnimetatud tõendid on vastuolus Hiina valitsuse väidetega, et HRVs maakasutusõiguse eest makstavad hinnad vastavad turuhinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul.

c)   Kokkuvõte

| (541) | Selle uurimise järeldused kinnitavad, et maakasutusõiguste omandamine HRVs on läbipaistmatu ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel. |
| --- | --- |

(541)

Selle uurimise järeldused kinnitavad, et maakasutusõiguste omandamine HRVs on läbipaistmatu ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel.

| (542) | Järelikult tuleks Hiina valitsuse poolt maakasutusõiguste andmist käsitada alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses subsiidiumina kaupade tarnimise vormis, millest saavad kasu toetust saavad äriühingud. Nagu põhjendustes 537–540 selgitatud, puudub HRVs toimiv maamüügiturg ja välise võrdlusaluse kasutamine (vt põhjendused 549–551) näitab, et hind, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad maakasutusõiguse eest maksid, oli turuhinnast tunduvalt madalam. |
| --- | --- |

(542)

Järelikult tuleks Hiina valitsuse poolt maakasutusõiguste andmist käsitada alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses subsiidiumina kaupade tarnimise vormis, millest saavad kasu toetust saavad äriühingud. Nagu põhjendustes 537–540 selgitatud, puudub HRVs toimiv maamüügiturg ja välise võrdlusaluse kasutamine (vt põhjendused 549–551) näitab, et hind, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad maakasutusõiguse eest maksid, oli turuhinnast tunduvalt madalam.

| (543) | Seoses sellega, et eelisjuurdepääs tööstusmaale on antud ainult teatavate tootmisharude äriühingutele, märkis komisjon, et kohalike ametiasutuste kehtestatud hinnas tuleb arvesse võtta valitsuse tööstuspoliitikat, nagu märgitud põhjenduses 538. Selle tööstuspoliitika kohaselt käsitatakse kiudoptiliste kaablite sektorit soodustatud tootmisharuna (122). Lisaks võtavad avaliku sektori asutused riiginõukogu otsuse nr 40 kohaselt maa andmisel arvesse tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi ja tööstuspoliitikat. Otsuse nr 40 XVIII artiklis on selgitatud, et nn piiratud tootmisharudele ei ole maakasutusõigused kättesaadavad. Sellest järeldub, et subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja c tähenduses, sest eelisjuurdepääs maale anti ainult teatavate tootmisharude, käesoleval juhul kiudoptiliste kaablite sektori äriühingutele, ja valitsuse tegevus kõnealuses valdkonnas ei ole selge ega läbipaistev. |
| --- | --- |

(543)

Seoses sellega, et eelisjuurdepääs tööstusmaale on antud ainult teatavate tootmisharude äriühingutele, märkis komisjon, et kohalike ametiasutuste kehtestatud hinnas tuleb arvesse võtta valitsuse tööstuspoliitikat, nagu märgitud põhjenduses 538. Selle tööstuspoliitika kohaselt käsitatakse kiudoptiliste kaablite sektorit soodustatud tootmisharuna (122). Lisaks võtavad avaliku sektori asutused riiginõukogu otsuse nr 40 kohaselt maa andmisel arvesse tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi ja tööstuspoliitikat. Otsuse nr 40 XVIII artiklis on selgitatud, et nn piiratud tootmisharudele ei ole maakasutusõigused kättesaadavad. Sellest järeldub, et subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja c tähenduses, sest eelisjuurdepääs maale anti ainult teatavate tootmisharude, käesoleval juhul kiudoptiliste kaablite sektori äriühingutele, ja valitsuse tegevus kõnealuses valdkonnas ei ole selge ega läbipaistev.

122

| (544) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et maakasutusõiguste andmise kaudu ei ole valimisse kaasatud äriühingud saanud mingit kasu, sest HRVs on vaba maaturg. Sellega seoses viitas Hiina valitsus HRV tsiviilseadustiku artiklile 347, mille kohaselt „juhul, kui maad kasutatakse tööstuse, kaubanduse, turismi või meelelahutuse eesmärkidel, kaubanduslike eluasemete jaoks või muul tulu teenimise eesmärgil või sama maatükki soovib kasutada kaks või rohkem isikut, antakse õigus kasutada maad ehituse otstarbel pakkumiskutse, enampakkumise või muu avaliku pakkumise kaudu. Maa hind määratakse kindlaks turukonkurentsi kaudu“. |
| --- | --- |

(544)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hiina valitsus, et maakasutusõiguste andmise kaudu ei ole valimisse kaasatud äriühingud saanud mingit kasu, sest HRVs on vaba maaturg. Sellega seoses viitas Hiina valitsus HRV tsiviilseadustiku artiklile 347, mille kohaselt „juhul, kui maad kasutatakse tööstuse, kaubanduse, turismi või meelelahutuse eesmärkidel, kaubanduslike eluasemete jaoks või muul tulu teenimise eesmärgil või sama maatükki soovib kasutada kaks või rohkem isikut, antakse õigus kasutada maad ehituse otstarbel pakkumiskutse, enampakkumise või muu avaliku pakkumise kaudu. Maa hind määratakse kindlaks turukonkurentsi kaudu“.

Maa hind määratakse kindlaks turukonkurentsi kaudu“.

| (545) | Komisjon leidis, et kuigi kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades, ei järgita sageli neid õigusnorme ja teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (123). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava. (124) |
| --- | --- |

(545)

Komisjon leidis, et kuigi kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades, ei järgita sageli neid õigusnorme ja teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (123). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava. (124)

123

124

| (546) | Lisaks ei nõustunud Hiina valitsus komisjoniga, et meetmed on konkreetsed, sest HRV-l ei ole spetsiaalset maapoliitikat ühegi tootmisharu jaoks. Samuti märkis Hiina valitsus, et otsuses nr 40 pole nõuet, et avaliku sektori asutused peavad tagama maa andmise soodustatud tootmisharudele. |
| --- | --- |

(546)

Lisaks ei nõustunud Hiina valitsus komisjoniga, et meetmed on konkreetsed, sest HRV-l ei ole spetsiaalset maapoliitikat ühegi tootmisharu jaoks. Samuti märkis Hiina valitsus, et otsuses nr 40 pole nõuet, et avaliku sektori asutused peavad tagama maa andmise soodustatud tootmisharudele.

| (547) | Sellega seoses on riiginõukogu otsuse nr 40 XII artiklis mainitud, et „tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloog“ on oluline lähtepunkt investeeringute suunamiseks, investeerimisprojektide haldamiseks valitsuses ning maksu-, krediidi-, maa- (rõhuasetus lisatud) ning impordi- ja ekspordipoliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks. Samuti on otsuse nr 40 sissejuhatuses märgitud, et „kõik asjaomased osakonnad peavad kiirendama meetmete võtmist asjakohase maksu-, krediidi-, maa- (rõhuasetus lisatud) ning impordi- ja ekspordipoliitika jne väljatöötamiseks ja muutmiseks ning tugevdama kooskõlastamist tööstuspoliitikaga, et täiustada veel enam tööstuse struktuurimuudatuste edendamise poliitikasüsteemi“. Seega on selge, et avaliku sektori asutused peavad äriühingutele maa andmisel arvesse võtma tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi ja tööstuspoliitikat. Otsuse nr 40 XVIII artiklis on märgitud, et piiratud kategooriasse kuuluvate tootmisharude puhul „ei tegele investeeringuid reguleerivad osakonnad uurimisega, heakskiitmisega ega registreerimisega, ükski finantsasutus ei tohi anda laenu, mitte ükski muu osakond, mis reguleerib maa majandamist, linnaplaneerimist ja ehitamist, keskkonnakaitset, kvaliteedikontrolli, tuletõrjet, tolli, tööstust ja kaubandust jne, ei tohi asjaomaseid menetlusi ellu viia“ (rõhuasetus lisatud). Seetõttu on maa majandamist reguleerivatel osakondadel keelatud anda maad piiratud kategooria tootmisharudele. Eespool nimetatud otsuse nr 40 sätted koostoimes tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi mõttega viitavad selgele seosele soodustatud tootmisharude tööstuspoliitika ja maa andmise poliitika vahel. Seetõttu lükati Hiina valitsuse väide tagasi. |
| --- | --- |

(547)

Sellega seoses on riiginõukogu otsuse nr 40 XII artiklis mainitud, et „tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloog“ on oluline lähtepunkt investeeringute suunamiseks, investeerimisprojektide haldamiseks valitsuses ning maksu-, krediidi-, maa- (rõhuasetus lisatud) ning impordi- ja ekspordipoliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks. Samuti on otsuse nr 40 sissejuhatuses märgitud, et „kõik asjaomased osakonnad peavad kiirendama meetmete võtmist asjakohase maksu-, krediidi-, maa- (rõhuasetus lisatud) ning impordi- ja ekspordipoliitika jne väljatöötamiseks ja muutmiseks ning tugevdama kooskõlastamist tööstuspoliitikaga, et täiustada veel enam tööstuse struktuurimuudatuste edendamise poliitikasüsteemi“. Seega on selge, et avaliku sektori asutused peavad äriühingutele maa andmisel arvesse võtma tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi ja tööstuspoliitikat. Otsuse nr 40 XVIII artiklis on märgitud, et piiratud kategooriasse kuuluvate tootmisharude puhul „ei tegele investeeringuid reguleerivad osakonnad uurimisega, heakskiitmisega ega registreerimisega, ükski finantsasutus ei tohi anda laenu, mitte ükski muu osakond, mis reguleerib maa majandamist, linnaplaneerimist ja ehitamist, keskkonnakaitset, kvaliteedikontrolli, tuletõrjet, tolli, tööstust ja kaubandust jne, ei tohi asjaomaseid menetlusi ellu viia“ (rõhuasetus lisatud). Seetõttu on maa majandamist reguleerivatel osakondadel keelatud anda maad piiratud kategooria tootmisharudele. Eespool nimetatud otsuse nr 40 sätted koostoimes tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi mõttega viitavad selgele seosele soodustatud tootmisharude tööstuspoliitika ja maa andmise poliitika vahel. Seetõttu lükati Hiina valitsuse väide tagasi.

rõhuasetus lisatud

| (548) | Seega käsitas komisjon subsiidiumi tasakaalustatavana. |
| --- | --- |

(548)

Seega käsitas komisjon subsiidiumi tasakaalustatavana.

d)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (549) | Nii nagu eelnevate uurimiste (125) puhul ja kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii, kasutati välise võrdlusalusena Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumi („Hiina Taipei“) maahindasid (126). Subsiidiumi saajate saadud kasu arvutamisel lähtutakse iga valimisse kaasatud eksportiva tootja poolt maakasutusõiguse eest makstud summa (st lepingus sätestatud tegelikult makstud hind või, kui see on asjakohane, siis lepingus sätestatud hind, millest on maha arvatud kohaliku omavalitsuse tehtud tagasimakse/toetuste summa) ja selle summa vahest, mis oleks tavapäraselt makstud Hiina Taipei võrdlushinna alusel. |
| --- | --- |

(549)

Nii nagu eelnevate uurimiste (125) puhul ja kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii, kasutati välise võrdlusalusena Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumi („Hiina Taipei“) maahindasid (126). Subsiidiumi saajate saadud kasu arvutamisel lähtutakse iga valimisse kaasatud eksportiva tootja poolt maakasutusõiguse eest makstud summa (st lepingus sätestatud tegelikult makstud hind või, kui see on asjakohane, siis lepingus sätestatud hind, millest on maha arvatud kohaliku omavalitsuse tehtud tagasimakse/toetuste summa) ja selle summa vahest, mis oleks tavapäraselt makstud Hiina Taipei võrdlushinna alusel.

125

126

| (550) | Komisjon peab Hiina Taipeid sobivaks väliseks võrdlusaluseks järgmistel põhjustel:






  — | majanduse areng ja struktuur ning SKP Hiina Taipeis ja enamikus HRV provintsides ja linnades, kus valimisse kaasatud eksportivad tootjad asuvad, on võrreldaval tasemel; |
| --- | --- | --- |

(550)

Komisjon peab Hiina Taipeid sobivaks väliseks võrdlusaluseks järgmistel põhjustel:

—

majanduse areng ja struktuur ning SKP Hiina Taipeis ja enamikus HRV provintsides ja linnades, kus valimisse kaasatud eksportivad tootjad asuvad, on võrreldaval tasemel;

| — | HRV ja Hiina Taipei asuvad füüsiliselt teineteise lähedal; |
| --- | --- |

—

HRV ja Hiina Taipei asuvad füüsiliselt teineteise lähedal;

| — | nii Hiina Taipeis kui ka paljudes HRV provintsides on tööstustaristu kõrgel tasemel; |
| --- | --- |

—

nii Hiina Taipeis kui ka paljudes HRV provintsides on tööstustaristu kõrgel tasemel;

| — | Hiina Taipei ja HRV vahel on tugevad majandussidemed ja piiriülene kaubandus; |
| --- | --- |

—

Hiina Taipei ja HRV vahel on tugevad majandussidemed ja piiriülene kaubandus;

| — | paljudes HRV provintsides ja Hiina Taipeis on suur asustustihedus; |
| --- | --- |

—

paljudes HRV provintsides ja Hiina Taipeis on suur asustustihedus;

| — | võrdlusaluse väljatöötamiseks kasutatud Hiina Taipei ja HRV maatüübid ja tehingud on sarnased ning |
| --- | --- |

—

võrdlusaluse väljatöötamiseks kasutatud Hiina Taipei ja HRV maatüübid ja tehingud on sarnased ning

| — | Hiina Taipeis ja HRVs on ühesugused demograafilised, keelelised ja kultuurilised tingimused. |
| --- | --- |

—

Hiina Taipeis ja HRVs on ühesugused demograafilised, keelelised ja kultuurilised tingimused.

| (551) | Järgides eelnevates uurimistes kohaldatud metoodikat, (127) ning kuna puudus asjakohasem teave, kasutas komisjon arvutuste tegemisel Hiina Taipei kuue piirkonna, kus asub enamik Taiwani tööstusparke (st Taipei, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan, Hsinchu), puhul kindlaks tehtud keskmist maa ruutmeetri hinda, mida korrigeeriti vastavalt inflatsioonile ja SKP kasvule alates asjaomaste maakasutusõiguse lepingute alguskuupäevadest. Kuna kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad asuvad HRV tööstuspiirkondades, pidas komisjon asjakohaseks kehtestada võrdlusalus tehingute põhjal, mis toimusid samuti tööstuspiirkonnas. Tööstusmaa hinda käsitlev teave alates 2013. aastast saadi Taiwani majandusministeeriumi tööstusosakonna veebisaidilt (128). Eelmiste aastate hindade korrigeerimisel võeti aluseks Taiwani inflatsioonimäärad ja SKP muutumine elaniku kohta jooksevhindades (USA dollarites), mille on avaldanud Rahvusvaheline Valuutafond. |
| --- | --- |

(551)

Järgides eelnevates uurimistes kohaldatud metoodikat, (127) ning kuna puudus asjakohasem teave, kasutas komisjon arvutuste tegemisel Hiina Taipei kuue piirkonna, kus asub enamik Taiwani tööstusparke (st Taipei, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan, Hsinchu), puhul kindlaks tehtud keskmist maa ruutmeetri hinda, mida korrigeeriti vastavalt inflatsioonile ja SKP kasvule alates asjaomaste maakasutusõiguse lepingute alguskuupäevadest. Kuna kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad asuvad HRV tööstuspiirkondades, pidas komisjon asjakohaseks kehtestada võrdlusalus tehingute põhjal, mis toimusid samuti tööstuspiirkonnas. Tööstusmaa hinda käsitlev teave alates 2013. aastast saadi Taiwani majandusministeeriumi tööstusosakonna veebisaidilt (128). Eelmiste aastate hindade korrigeerimisel võeti aluseks Taiwani inflatsioonimäärad ja SKP muutumine elaniku kohta jooksevhindades (USA dollarites), mille on avaldanud Rahvusvaheline Valuutafond.

127

128

| (552) | Pärast lõplikku avalikustamist ei nõustunud Hiina valitsus väljastpoolt Mandri-Hiinat saadud võrdlusaluse kasutamisega, mille tulemusel arvutati välja kasu, mis on vastuolus alusmääruse artikli 6 punktiga d ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 14 punktiga d. Hiina valitsus väitis, et Mandri-Hiinas on olemas moonutamata võrdlusalused, sest maakasutusõigusi antakse avaliku pakkumise või enampakkumise teel vastavalt maahaldusseadusele, ning et kuna eraettevõtjad võivad oma maakasutusõigusi rentida või müüa sõltumatutele ostjatele, oleks komisjon pidanud võrdlusalusena kasutama hindu Mandri-Hiinas. Lisaks väitis Hiina valitsus, et asjaolu, et hinnad määratakse kindlaks konkurentsipõhise pakkumismenetluse ja läbirääkimiste teel, tagab, et hinnad ei ole moonutatud, vaid kajastavad piisavat turuhinda. |
| --- | --- |

(552)

Pärast lõplikku avalikustamist ei nõustunud Hiina valitsus väljastpoolt Mandri-Hiinat saadud võrdlusaluse kasutamisega, mille tulemusel arvutati välja kasu, mis on vastuolus alusmääruse artikli 6 punktiga d ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 14 punktiga d. Hiina valitsus väitis, et Mandri-Hiinas on olemas moonutamata võrdlusalused, sest maakasutusõigusi antakse avaliku pakkumise või enampakkumise teel vastavalt maahaldusseadusele, ning et kuna eraettevõtjad võivad oma maakasutusõigusi rentida või müüa sõltumatutele ostjatele, oleks komisjon pidanud võrdlusalusena kasutama hindu Mandri-Hiinas. Lisaks väitis Hiina valitsus, et asjaolu, et hinnad määratakse kindlaks konkurentsipõhise pakkumismenetluse ja läbirääkimiste teel, tagab, et hinnad ei ole moonutatud, vaid kajastavad piisavat turuhinda.

| (553) | Hiina valitsus ei esitanud aga statistikat ega andmeid, mis oleks võimaldanud komisjonil uurida ettepanekut kasutada hindu, millega eraettevõtjad maakasutusõigusi rendivad või edasi müüvad. Komisjon ei leidnud selle teema kohta ka avalikult kättesaadavaid andmeid. Isegi kui see teave saadaks, puudutaks see üksnes ülekandmise teisest turgu, sest esmasturul on ainult üks osaline (st kõigepealt annab maakasutusõiguse alati Hiina valitsus). Esmasturul antakse algne maakasutusõigus 50 aastaks ning see erineb rendist järelturul, kus antakse maakasutusõigus tavaliselt palju lühemaks perioodiks või kus kehtivad vähemalt eri tingimused ümberhindamise, lepingu lõpetamise jne kohta. Seega tugines komisjon siiski esmasturgu käsitlevale kättesaadavale teabele, sest see on praegusel juhul uurimisalune turg. |
| --- | --- |

(553)

Hiina valitsus ei esitanud aga statistikat ega andmeid, mis oleks võimaldanud komisjonil uurida ettepanekut kasutada hindu, millega eraettevõtjad maakasutusõigusi rendivad või edasi müüvad. Komisjon ei leidnud selle teema kohta ka avalikult kättesaadavaid andmeid. Isegi kui see teave saadaks, puudutaks see üksnes ülekandmise teisest turgu, sest esmasturul on ainult üks osaline (st kõigepealt annab maakasutusõiguse alati Hiina valitsus). Esmasturul antakse algne maakasutusõigus 50 aastaks ning see erineb rendist järelturul, kus antakse maakasutusõigus tavaliselt palju lühemaks perioodiks või kus kehtivad vähemalt eri tingimused ümberhindamise, lepingu lõpetamise jne kohta. Seega tugines komisjon siiski esmasturgu käsitlevale kättesaadavale teabele, sest see on praegusel juhul uurimisalune turg.

| (554) | Peale selle väitis Hiina valitsus, et kui kasutada väljastpoolt Mandri-Hiinat saadud võrdlusalust, ei olnud komisjoni kasutatud võrdlusmeetod ja Hiina Taipei valik õiged. Esiteks võrdles komisjon Hiina Taipei teatavaid omadusi, nagu majandusareng, tööstustaristu olukord jne, Mandri-Hiina provintside ja linnade omadustega ekslikult, sest need turud ei ole sarnased. Teiseks väitis Hiina valitsus, et Hiina Taipei maahinnad ei ole seotud Mandri-Hiinas valitsevate turutingimustega, nagu on nõutud WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 14 punktis d, sest Hiina Taipeis tuleb maad osta, samas kui Mandri-Hiinas renditakse maad 50 aastaks. Lisaks on Mandri-Hiina ja Hiina Taipei rahvastikutihedus, suurus ja SKP väga erinevad ning seega ei ole need turud võrreldavad. Näiteks 2020. aastal oli Hiina rahvastikutihedus 149 inimest ruutkilomeetri maa kohta, samas kui Hiina Taipei rahvastikutihedus oli 650 inimest ruutkilomeetri maa kohta. Samuti on Hiina Taipei pindala umbes 36 197 km2 ehk palju väiksem kui asjaomased provintsid, nagu Hubei (185 900 km2) ja Jiangsu (102 600 km2). Seetõttu väitis Hiina valitsus, et nende tegurite kajastamiseks tuleb teha kohandusi. Peale selle väitis Hiina valitsus, et polnud tehtud kohandust vastavalt inflatsioonile, ning nõudis võrdlusaluse arvutamise aluseks olevate andmete üksikasjalikku avalikustamist, eelkõige seoses kasutatud Hiina Taipei hindade võrdlusalusega ja eelnevate aastate andmete korrigeerimiseks kasutatud andmetega. |
| --- | --- |

(554)

Peale selle väitis Hiina valitsus, et kui kasutada väljastpoolt Mandri-Hiinat saadud võrdlusalust, ei olnud komisjoni kasutatud võrdlusmeetod ja Hiina Taipei valik õiged. Esiteks võrdles komisjon Hiina Taipei teatavaid omadusi, nagu majandusareng, tööstustaristu olukord jne, Mandri-Hiina provintside ja linnade omadustega ekslikult, sest need turud ei ole sarnased. Teiseks väitis Hiina valitsus, et Hiina Taipei maahinnad ei ole seotud Mandri-Hiinas valitsevate turutingimustega, nagu on nõutud WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 14 punktis d, sest Hiina Taipeis tuleb maad osta, samas kui Mandri-Hiinas renditakse maad 50 aastaks. Lisaks on Mandri-Hiina ja Hiina Taipei rahvastikutihedus, suurus ja SKP väga erinevad ning seega ei ole need turud võrreldavad. Näiteks 2020. aastal oli Hiina rahvastikutihedus 149 inimest ruutkilomeetri maa kohta, samas kui Hiina Taipei rahvastikutihedus oli 650 inimest ruutkilomeetri maa kohta. Samuti on Hiina Taipei pindala umbes 36 197 km2 ehk palju väiksem kui asjaomased provintsid, nagu Hubei (185 900 km2) ja Jiangsu (102 600 km2). Seetõttu väitis Hiina valitsus, et nende tegurite kajastamiseks tuleb teha kohandusi. Peale selle väitis Hiina valitsus, et polnud tehtud kohandust vastavalt inflatsioonile, ning nõudis võrdlusaluse arvutamise aluseks olevate andmete üksikasjalikku avalikustamist, eelkõige seoses kasutatud Hiina Taipei hindade võrdlusalusega ja eelnevate aastate andmete korrigeerimiseks kasutatud andmetega.

2

2

2

| (555) | Ka ZTT kontsern väitis, et komisjoni kasutatud võrdlusalus on ilmselgelt sobimatu. Esiteks tuleks arvesse võtta ja Hiina Taipei omaga võrrelda Hiina provintside arenguolukorda maakasutusõiguse saamise ajal, mitte uurimisperioodil. Teiseks oli Hiina Taipei SKP viimasel kolmel aastal rohkem kui kolm korda suurem kui Mandri-Hiina oma ja üle 50 % suurem kui Jiangsu provintsi SKP 2020. aastal. Kolmandaks peaksid kohaldatavad korrigeerimisindeksid põhinema Hiina provintsidel, kus asuvad valimisse kaasatud tootjad, mitte Hiina Taipei provintsidel. Viimasena palus ZTT kontsern komisjonil esitada asjakohane statistika ja üksikasjad võrdlusaluse arvutamise kohta või selliseks arvutamiseks kasutatud täielik andmekogum. |
| --- | --- |

(555)

Ka ZTT kontsern väitis, et komisjoni kasutatud võrdlusalus on ilmselgelt sobimatu. Esiteks tuleks arvesse võtta ja Hiina Taipei omaga võrrelda Hiina provintside arenguolukorda maakasutusõiguse saamise ajal, mitte uurimisperioodil. Teiseks oli Hiina Taipei SKP viimasel kolmel aastal rohkem kui kolm korda suurem kui Mandri-Hiina oma ja üle 50 % suurem kui Jiangsu provintsi SKP 2020. aastal. Kolmandaks peaksid kohaldatavad korrigeerimisindeksid põhinema Hiina provintsidel, kus asuvad valimisse kaasatud tootjad, mitte Hiina Taipei provintsidel. Viimasena palus ZTT kontsern komisjonil esitada asjakohane statistika ja üksikasjad võrdlusaluse arvutamise kohta või selliseks arvutamiseks kasutatud täielik andmekogum.

| (556) | Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina Taipei valimine võrdlusaluseks põhines põhjenduses 550 loetletud mitme teguri uurimisel. Kuigi Mandri-Hiina maakasutusõiguste ja Hiina Taipeis asuva maa müügi turutingimustes on teatavaid erinevusi, ei ole need sellised, mille tõttu Hiina Taipei valimine asjakohaseks võrdlusaluseks oleks väär. Samuti võrdles Hiina valitsus rahvastikutihedust käsitlevaid arvnäitajaid kogu riigi tasandil. Kui vaadata rahvastikutihedust eksportivate tootjate tegelikes asukohtades, selgub, et keskmised rahvastikutihedust käsitlevad arvnäitajad on sarnased. Näiteks oli Hubei rahvastikutihedus 2020. aastal 308 inimest km2 kohta; seevastu rahvastikutihedus Wuhani linnas, kus asub enamik äriühinguid, oli 1 145 inimest km2 kohta (129). Jiangsu rahvastikutihedus oli 830 inimest km2 kohta (130). Seepärast leidis komisjon, et kohandamine polnud õigustatud. |
| --- | --- |

(556)

Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina Taipei valimine võrdlusaluseks põhines põhjenduses 550 loetletud mitme teguri uurimisel. Kuigi Mandri-Hiina maakasutusõiguste ja Hiina Taipeis asuva maa müügi turutingimustes on teatavaid erinevusi, ei ole need sellised, mille tõttu Hiina Taipei valimine asjakohaseks võrdlusaluseks oleks väär. Samuti võrdles Hiina valitsus rahvastikutihedust käsitlevaid arvnäitajaid kogu riigi tasandil. Kui vaadata rahvastikutihedust eksportivate tootjate tegelikes asukohtades, selgub, et keskmised rahvastikutihedust käsitlevad arvnäitajad on sarnased. Näiteks oli Hubei rahvastikutihedus 2020. aastal 308 inimest km2 kohta; seevastu rahvastikutihedus Wuhani linnas, kus asub enamik äriühinguid, oli 1 145 inimest km2 kohta (129). Jiangsu rahvastikutihedus oli 830 inimest km2 kohta (130). Seepärast leidis komisjon, et kohandamine polnud õigustatud.

2

2

129

2

130

| (557) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli selle subsiidiumiga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

  Maa andmine piisavast väiksema tasu eest







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(557)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli selle subsiidiumiga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

Maa andmine piisavast väiksema tasu eest

Maa andmine piisavast väiksema tasu eest

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,84  %

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,40  %

3.8.2.   Tooraine tarned piisavast väiksema tasu eest

Tooraine tarned piisavast väiksema tasu eest

| (558) | Kaebuses esitas kaebuse esitaja tõendid selle kohta, et Hiina kiudoptiliste kaablite tootjad tegutsevad soodustatud tootmisharus ja et on mõistlik järeldada, et kiudoptiliste kaablite tootmisel kasutatavate toorainete tootjatele antud subsiidiumid toovad lõppkokkuvõttes kasu kiudoptiliste kaablite tootjatele. Seda kasu saaksid kiudoptiliste kaablite tootjad otse, kuna nad on vertikaalselt integreeritud, ja kaudselt, kuna need subsiidiumid toovad Hiina siseturul kaasa tavalisest madalamad sisendite hinnad. |
| --- | --- |

(558)

Kaebuses esitas kaebuse esitaja tõendid selle kohta, et Hiina kiudoptiliste kaablite tootjad tegutsevad soodustatud tootmisharus ja et on mõistlik järeldada, et kiudoptiliste kaablite tootmisel kasutatavate toorainete tootjatele antud subsiidiumid toovad lõppkokkuvõttes kasu kiudoptiliste kaablite tootjatele. Seda kasu saaksid kiudoptiliste kaablite tootjad otse, kuna nad on vertikaalselt integreeritud, ja kaudselt, kuna need subsiidiumid toovad Hiina siseturul kaasa tavalisest madalamad sisendite hinnad.

| (559) | Kuigi Hiina valitsus esitas kaugkontrolli käigus dokumente Yunnani provintsi asjakohase riikliku poliitika kohta, nagu on märgitud põhjendustes 168 ja 169, ei ole ta toetanud komisjoni eraettevõtetelt või riigi omanduses olevatelt ettevõtetelt teabe saamisel ning seetõttu leiti, et ta teeb ainult osaliselt koostööd seoses komisjoni taotlustega saada teavet toorainega varustamise ja asjaomase turu kohta. |
| --- | --- |

(559)

Kuigi Hiina valitsus esitas kaugkontrolli käigus dokumente Yunnani provintsi asjakohase riikliku poliitika kohta, nagu on märgitud põhjendustes 168 ja 169, ei ole ta toetanud komisjoni eraettevõtetelt või riigi omanduses olevatelt ettevõtetelt teabe saamisel ning seetõttu leiti, et ta teeb ainult osaliselt koostööd seoses komisjoni taotlustega saada teavet toorainega varustamise ja asjaomase turu kohta.

| (560) | Seda järeldust ei muutnud Hiina valitsuse väide, et komisjon oli küsinud teavet ebaolulise turu kohta, sest kiudoptiliste kaablite tootmisel kasutatud tooraine ei olnud germaanium, vaid germaaniumtetrakloriid. Kuna germaanium on germaaniumtetrakloriidi lähtematerjal, mõjutavad germaaniumi ja vastavat turgu käsitlevad eeskirjad konkreetset derivaati germaaniumtetrakloriidi. |
| --- | --- |

(560)

Seda järeldust ei muutnud Hiina valitsuse väide, et komisjon oli küsinud teavet ebaolulise turu kohta, sest kiudoptiliste kaablite tootmisel kasutatud tooraine ei olnud germaanium, vaid germaaniumtetrakloriid. Kuna germaanium on germaaniumtetrakloriidi lähtematerjal, mõjutavad germaaniumi ja vastavat turgu käsitlevad eeskirjad konkreetset derivaati germaaniumtetrakloriidi.

| (561) | Kuna uuritud kontsernid olid vertikaalselt integreeritud, võeti uurimises põhimõtteliselt arvesse tooraineid, mida tarnisid kiudoptilisi kaableid tootvate ettevõtetega seotud tarnijad. Seega niivõrd, kuivõrd teatavad uuritud tasakaalustatavad subsiidiumid saadi nende seotud tarnijate tasandil, on need lisatud iga eespool analüüsitud subsiidiumikava arvutustesse. |
| --- | --- |

(561)

Kuna uuritud kontsernid olid vertikaalselt integreeritud, võeti uurimises põhimõtteliselt arvesse tooraineid, mida tarnisid kiudoptilisi kaableid tootvate ettevõtetega seotud tarnijad. Seega niivõrd, kuivõrd teatavad uuritud tasakaalustatavad subsiidiumid saadi nende seotud tarnijate tasandil, on need lisatud iga eespool analüüsitud subsiidiumikava arvutustesse.

| (562) | Komisjon uuris ka seda, kas sõltumatud põhitoorainete tarnijad pakkusid valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele sisendmaterjale piisavast väiksema tasu eest. Komisjon keskendus eelkõige kiudoptiliste kaablite tootmiseks vajalikele põhitoorainetele, mida valimisse kaasatud äriühingud ostsid suures osas sõltumatutelt tarnijatelt, st germaaniumtetrakloriidile ja ränikloriidile. |
| --- | --- |

(562)

Komisjon uuris ka seda, kas sõltumatud põhitoorainete tarnijad pakkusid valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele sisendmaterjale piisavast väiksema tasu eest. Komisjon keskendus eelkõige kiudoptiliste kaablite tootmiseks vajalikele põhitoorainetele, mida valimisse kaasatud äriühingud ostsid suures osas sõltumatutelt tarnijatelt, st germaaniumtetrakloriidile ja ränikloriidile.

| (563) | Germaaniumtetrakloriidi algne sisendmaterjal on germaanium, mis on paljude kõrgtehnoloogiliste toodete tootmisel asendamatu. See on oluline sisendmaterjal, mida kasutatakse kiudoptiliste kaablite tootmisel, et suurendada nende murdumisnäitajat ja vähendada signaalikadu pikkade vahemaade korral (131). Geoloogiliste tingimuste tõttu leidub Yunnani piirkonnas rikkalikult germaaniumi. |
| --- | --- |

(563)

Germaaniumtetrakloriidi algne sisendmaterjal on germaanium, mis on paljude kõrgtehnoloogiliste toodete tootmisel asendamatu. See on oluline sisendmaterjal, mida kasutatakse kiudoptiliste kaablite tootmisel, et suurendada nende murdumisnäitajat ja vähendada signaalikadu pikkade vahemaade korral (131). Geoloogiliste tingimuste tõttu leidub Yunnani piirkonnas rikkalikult germaaniumi.

131

| (564) | Pidades silmas Hiina valitsuse osalist koostööd, analüüsis komisjon Hiina valitsuse esitatud piiratud dokumente ja täiendas neid, uurides kättesaadava teabe põhjal valitsuse kavasid ja poliitikat seoses nende sisenditega, samuti nende sisendite turul tegutsejaid. Komisjon tuvastas, et Hiina valitsus on rakendanud kavasid ja strateegiaid Yunnani germaaniumitööstuse toetamiseks. Selle tooraine tootmist käsitlevate kavade hulka kuuluvad Yunnani provintsi riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaan, (132) Yunnani provintsivalitsuse teatis Yunnani tööstuse arendamise kohta 2016.–2020. aastal (133) ja Yunnani provintsivalitsuse teatis reaalmajanduse arengu toetamiseks võetavate meetmete kohta (134). |
| --- | --- |

(564)

Pidades silmas Hiina valitsuse osalist koostööd, analüüsis komisjon Hiina valitsuse esitatud piiratud dokumente ja täiendas neid, uurides kättesaadava teabe põhjal valitsuse kavasid ja poliitikat seoses nende sisenditega, samuti nende sisendite turul tegutsejaid. Komisjon tuvastas, et Hiina valitsus on rakendanud kavasid ja strateegiaid Yunnani germaaniumitööstuse toetamiseks. Selle tooraine tootmist käsitlevate kavade hulka kuuluvad Yunnani provintsi riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaan, (132) Yunnani provintsivalitsuse teatis Yunnani tööstuse arendamise kohta 2016.–2020. aastal (133) ja Yunnani provintsivalitsuse teatis reaalmajanduse arengu toetamiseks võetavate meetmete kohta (134).

132

133

134

| (565) | Yunnani provintsi riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukavas viidatakse sõnaselgelt germaaniumile, kui sõnastatakse eesmärk „arendada aktiivselt uusi päikeseelementide materjale, nagu germaanium ja õhuke kile“ ning „toetada uue põlvkonna infotehnoloogiatööstuse arengut, kiirendada selliste uute elektroonilise teabe valdkonna materjalide ja funktsionaalsete pooljuhtmaterjalide väljatöötamist, mis põhinevad plaatina grupi metallidel, germaaniumil, indiumil ning muudel haruldastel ja väärismetallidel“. |
| --- | --- |

(565)

Yunnani provintsi riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukavas viidatakse sõnaselgelt germaaniumile, kui sõnastatakse eesmärk „arendada aktiivselt uusi päikeseelementide materjale, nagu germaanium ja õhuke kile“ ning „toetada uue põlvkonna infotehnoloogiatööstuse arengut, kiirendada selliste uute elektroonilise teabe valdkonna materjalide ja funktsionaalsete pooljuhtmaterjalide väljatöötamist, mis põhinevad plaatina grupi metallidel, germaaniumil, indiumil ning muudel haruldastel ja väärismetallidel“.

| (566) | Viisaastakuplaani eesmärke kajastatakse ja arendatakse edasi valitsuse hilisemates teatistes ja rakendusmeetmetes. Nagu on märgitud põhjenduses 79, suunatakse ressursid HRV plaanimissüsteemi tulemusena sektoritesse, mille Hiina valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks. |
| --- | --- |

(566)

Viisaastakuplaani eesmärke kajastatakse ja arendatakse edasi valitsuse hilisemates teatistes ja rakendusmeetmetes. Nagu on märgitud põhjenduses 79, suunatakse ressursid HRV plaanimissüsteemi tulemusena sektoritesse, mille Hiina valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks.

| (567) | „Yunnani provintsivalitsuse teatises Yunnani tööstuse arendamise kohta 2016.–2020. aastal“ sätestab provintsivalitsus sõnaselgelt strateegilised ülesanded „toetada jõuliselt Yunnani uute väärismetallmaterjalide tööstusparki, [---] riiklikku germaaniumi tööstusbaasi, uute optoelektrooniliste materjalide ja seadmete väljatöötamist“ ning „kõrvaldada välismaised tehnilised tõkked ja kiirendada uute haruldaste metallide, näiteks [---] germaaniumi ja germaaniumil põhinevate uute materjalide kasutamise arengut“ ning „rakendada ennetavalt teadus- ja arendustegevust selliste tipptasemel uute materjalide valdkonnas nagu [---] germaanium“. |
| --- | --- |

(567)

„Yunnani provintsivalitsuse teatises Yunnani tööstuse arendamise kohta 2016.–2020. aastal“ sätestab provintsivalitsus sõnaselgelt strateegilised ülesanded „toetada jõuliselt Yunnani uute väärismetallmaterjalide tööstusparki, [---] riiklikku germaaniumi tööstusbaasi, uute optoelektrooniliste materjalide ja seadmete väljatöötamist“ ning „kõrvaldada välismaised tehnilised tõkked ja kiirendada uute haruldaste metallide, näiteks [---] germaaniumi ja germaaniumil põhinevate uute materjalide kasutamise arengut“ ning „rakendada ennetavalt teadus- ja arendustegevust selliste tipptasemel uute materjalide valdkonnas nagu [---] germaanium“.

| (568) | Kolmandas dokumendis, milles sätestatakse Yunnani provintsi germaaniumitööstuse edendamise mehhanism, kirjeldatakse otsest rahalist toetust: „Vastavalt põhimõttele „ettevõtte elluviidav ostmine ja ladustamine, pangalaenud, finantstoetused, turu toimimine, omafinantseering“ oleme kogu provintsis korraldanud [---] germaaniumist ja muudest peamistest mitteraudmetallidest toodete äriliste ostmise ja ladustamise. Kokku ostetakse ja ladustatakse umbes 800 000 tonni ning kogumis- ja ladustamisaeg on üks aasta. Ettevõte laenab kogumiseks ja ladustamiseks vajalikud vahendid pangalt, pannes tooted panti. Provintsivalitsus lõi 1 miljardi jüaani suuruse erifondi, et toetada pangalaenude andmist ettevõtetele. Seejuures toetatakse 80 % soodustusega ettevõtteid, kes ostavad ja ladustavad tina, germaaniumi ja indiumi.“ |
| --- | --- |

(568)

Kolmandas dokumendis, milles sätestatakse Yunnani provintsi germaaniumitööstuse edendamise mehhanism, kirjeldatakse otsest rahalist toetust: „Vastavalt põhimõttele „ettevõtte elluviidav ostmine ja ladustamine, pangalaenud, finantstoetused, turu toimimine, omafinantseering“ oleme kogu provintsis korraldanud [---] germaaniumist ja muudest peamistest mitteraudmetallidest toodete äriliste ostmise ja ladustamise. Kokku ostetakse ja ladustatakse umbes 800 000 tonni ning kogumis- ja ladustamisaeg on üks aasta. Ettevõte laenab kogumiseks ja ladustamiseks vajalikud vahendid pangalt, pannes tooted panti. Provintsivalitsus lõi 1 miljardi jüaani suuruse erifondi, et toetada pangalaenude andmist ettevõtetele. Seejuures toetatakse 80 % soodustusega ettevõtteid, kes ostavad ja ladustavad tina, germaaniumi ja indiumi.“

Kolmandas dokumendis, milles sätestatakse Yunnani provintsi germaaniumitööstuse edendamise mehhanism, kirjeldatakse otsest rahalist toetust: „Vastavalt põhimõttele „ettevõtte elluviidav ostmine ja ladustamine, pangalaenud, finantstoetused, turu toimimine, omafinantseering“ oleme kogu provintsis korraldanud [---] germaaniumist ja muudest peamistest mitteraudmetallidest toodete äriliste ostmise ja ladustamise. Kokku ostetakse ja ladustatakse umbes 800 000 tonni ning kogumis- ja ladustamisaeg on üks aasta. Ettevõte laenab kogumiseks ja ladustamiseks vajalikud vahendid pangalt, pannes tooted panti. Provintsivalitsus lõi 1 miljardi jüaani suuruse erifondi, et toetada pangalaenude andmist ettevõtetele. Seejuures toetatakse 80 % soodustusega ettevõtteid, kes ostavad ja ladustavad tina, germaaniumi ja indiumi.“

| (569) | Avalikult kättesaadava teabe põhjal tuvastas komisjon, et Yunnani provintsis asuvad germaaniumitööstuse äriühingud, sealhulgas germaaniumtetrakloriidi tootjad, on saanud riigilt subsiidiume. Näiteks osaliselt riigi omanduses olev ettevõte YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium ja selle tütarettevõtjad said Hiina valitsuselt mitu makset. Äriühing märkis oma 2020. aasta aruandes, et ta sai 2019. aastal subsiidiumimaksetest tulu 21 847 627 jüaani. Hiina valitsuselt saadud toetuste summa ulatus 2020. aastal 55 361 284 jüaanini (135). Toetused, mida Hiina valitsus andis germaaniumitööstusele, ei piirdu ühe äriühinguga. Ka riigi omanduses olev ettevõte Yunnan Chihong Zinc and Germanium märkis oma 2019. aasta aruandes, et ta sai tol aastal 43 771 439 jüaani subsiidiume (136). |
| --- | --- |

(569)

Avalikult kättesaadava teabe põhjal tuvastas komisjon, et Yunnani provintsis asuvad germaaniumitööstuse äriühingud, sealhulgas germaaniumtetrakloriidi tootjad, on saanud riigilt subsiidiume. Näiteks osaliselt riigi omanduses olev ettevõte YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium ja selle tütarettevõtjad said Hiina valitsuselt mitu makset. Äriühing märkis oma 2020. aasta aruandes, et ta sai 2019. aastal subsiidiumimaksetest tulu 21 847 627 jüaani. Hiina valitsuselt saadud toetuste summa ulatus 2020. aastal 55 361 284 jüaanini (135). Toetused, mida Hiina valitsus andis germaaniumitööstusele, ei piirdu ühe äriühinguga. Ka riigi omanduses olev ettevõte Yunnan Chihong Zinc and Germanium märkis oma 2019. aasta aruandes, et ta sai tol aastal 43 771 439 jüaani subsiidiume (136).

135

136

| (570) | Seetõttu on ilmne, et Hiina valitsus on kaasatud kogu kiudoptiliste kaablite väärtusahela ulatuses, mis tõenäoliselt mõjutab hindu nii, et need ei kajasta turujõude. Eespool kirjeldatud vahendite abil sekkub valitsus sektoritesse, kus toodetakse kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatavaid tooraineid, eelkõige germaaniumi ja germaaniumtetrakloriidi. |
| --- | --- |

(570)

Seetõttu on ilmne, et Hiina valitsus on kaasatud kogu kiudoptiliste kaablite väärtusahela ulatuses, mis tõenäoliselt mõjutab hindu nii, et need ei kajasta turujõude. Eespool kirjeldatud vahendite abil sekkub valitsus sektoritesse, kus toodetakse kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatavaid tooraineid, eelkõige germaaniumi ja germaaniumtetrakloriidi.

| (571) | Võttes siiski arvesse asjaolu, et dumpinguvastase tollimaksu võib kehtestada dumpingumarginaali tasemel, nagu on selgitatud põhjenduses 769, ja võttes arvesse põhjenduses 765 kirjeldatud asjaolude võimalikku asjakohasust, otsustas komisjon mitte jätkata kõnealuse väidetava subsiidiumi uurimist ja jättis endale õiguse vajaduse korral selle küsimuse juurde tagasi tulla. |
| --- | --- |

(571)

Võttes siiski arvesse asjaolu, et dumpinguvastase tollimaksu võib kehtestada dumpingumarginaali tasemel, nagu on selgitatud põhjenduses 769, ja võttes arvesse põhjenduses 765 kirjeldatud asjaolude võimalikku asjakohasust, otsustas komisjon mitte jätkata kõnealuse väidetava subsiidiumi uurimist ja jättis endale õiguse vajaduse korral selle küsimuse juurde tagasi tulla.

3.9.   Järeldus subsideerimise kohta

Järeldus subsideerimise kohta

| (572) | Komisjon arvutas kättesaadava teabe põhjal tasakaalustatavate subsiidiumide summad valimisse kaasatud äriühingute kohta kooskõlas alusmääruse sätetega, analüüsides igat subsiidiumi või subsiidiumikava, ning liitis kõnealused summad, et arvutada iga eksportiva tootja subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil. Subsiidiumide kogusumma arvutamiseks arvutas komisjon kõigepealt subsideerimise osakaalu, milleks oli subsiidiumisumma protsendimäär äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks. Pärast seda arvutati subsiidiumisumma uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote tonni kohta ning alljärgnevad marginaalid arvutati protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest tonni kohta. |
| --- | --- |

(572)

Komisjon arvutas kättesaadava teabe põhjal tasakaalustatavate subsiidiumide summad valimisse kaasatud äriühingute kohta kooskõlas alusmääruse sätetega, analüüsides igat subsiidiumi või subsiidiumikava, ning liitis kõnealused summad, et arvutada iga eksportiva tootja subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil. Subsiidiumide kogusumma arvutamiseks arvutas komisjon kõigepealt subsideerimise osakaalu, milleks oli subsiidiumisumma protsendimäär äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks. Pärast seda arvutati subsiidiumisumma uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote tonni kohta ning alljärgnevad marginaalid arvutati protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest tonni kohta.

| (573) | Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõikele 3 arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumide kogusumma valimis sisalduvate koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, jättes arvesse võtmata tähtsusetud summad ning subsiidiumid, mille suhtes kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid. Komisjon arvestas summade kindlaksmääramisel siiski järeldusi, mis põhinevad osaliselt kättesaadavatel faktidel. Tõepoolest – komisjon leidis, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik saadud subsiidiumide summa õiglaseks arvutamiseks, ning seega ei kahjusta selle käsitlusviisi rakendamine eksportijaid, kellel uurimise käigus koostööd teha ei palutud (137). |
| --- | --- |

(573)

Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõikele 3 arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumide kogusumma valimis sisalduvate koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, jättes arvesse võtmata tähtsusetud summad ning subsiidiumid, mille suhtes kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid. Komisjon arvestas summade kindlaksmääramisel siiski järeldusi, mis põhinevad osaliselt kättesaadavatel faktidel. Tõepoolest – komisjon leidis, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik saadud subsiidiumide summa õiglaseks arvutamiseks, ning seega ei kahjusta selle käsitlusviisi rakendamine eksportijaid, kellel uurimise käigus koostööd teha ei palutud (137).

137

| (574) | Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust ja valimi esindavust ka abikõlblikkuse seisukohast, leidis komisjon, et asjakohane on kehtestada kõigi muude äriühingute puhul summa valimisse kaasatud äriühingute puhul kindlaks tehtud suurima summa tasemele. Kõigi muude äriühingute puhul kehtivat summat kohaldati ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd.






  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(574)

Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust ja valimi esindavust ka abikõlblikkuse seisukohast, leidis komisjon, et asjakohane on kehtestada kõigi muude äriühingute puhul summa valimisse kaasatud äriühingute puhul kindlaks tehtud suurima summa tasemele. Kõigi muude äriühingute puhul kehtivat summat kohaldati ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd.

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,33  %

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

7,8  %

Kõik muud äriühingud

10,33  %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Mõõtühik

Mõõtühik

| (575) | Kuigi ametlik impordistatistika esitatakse kilogrammides, leidis komisjon kooskõlas eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu märkustega, et see mõõtühik ei sobi asjaomaste mahtude nõuetekohaseks mõõtmiseks. Uurimine näitab, et tavaliselt ei kasuta tootmisharu peamise mahunäitajana kaalu, vaid pikkust. See võib olla kaabli pikkus (kaablikilomeetrites) või selles sisalduvate kiudude kogupikkus (kiukilomeetrites). Arvestades, et käesolev uurimine puudutab kaableid, peetakse kaablikilomeetreid kõige sobivamaks mõõtühikuks, mida kasutatakse kahju kindlaksmääramisel allpool. |
| --- | --- |

(575)

Kuigi ametlik impordistatistika esitatakse kilogrammides, leidis komisjon kooskõlas eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu märkustega, et see mõõtühik ei sobi asjaomaste mahtude nõuetekohaseks mõõtmiseks. Uurimine näitab, et tavaliselt ei kasuta tootmisharu peamise mahunäitajana kaalu, vaid pikkust. See võib olla kaabli pikkus (kaablikilomeetrites) või selles sisalduvate kiudude kogupikkus (kiukilomeetrites). Arvestades, et käesolev uurimine puudutab kaableid, peetakse kaablikilomeetreid kõige sobivamaks mõõtühikuks, mida kasutatakse kahju kindlaksmääramisel allpool.

| (576) | Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Hiina kaubanduskoda, et impordimahud oleks tulnud arvutada kiukilomeetrite, mitte kaablikilomeetrite alusel, sest kiukilomeeter oli tööstusharus tunnustatud standard ja ainus mõõtühik, mis kajastas kaablites sisalduvate kiudude arvu tohutuid erinevusi. |
| --- | --- |

(576)

Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Hiina kaubanduskoda, et impordimahud oleks tulnud arvutada kiukilomeetrite, mitte kaablikilomeetrite alusel, sest kiukilomeeter oli tööstusharus tunnustatud standard ja ainus mõõtühik, mis kajastas kaablites sisalduvate kiudude arvu tohutuid erinevusi.

| (577) | Komisjon jäi seisukohale, et kaablikilomeeter on sobiv mõõtühik, sest uurimisalused tooted on kaablid ja kaablis sisalduvate kiudude arv on kaabli eriomadus, mida kajastab toote kontrollnumber. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(577)

Komisjon jäi seisukohale, et kaablikilomeeter on sobiv mõõtühik, sest uurimisalused tooted on kaablid ja kaablis sisalduvate kiudude arv on kaabli eriomadus, mida kajastab toote kontrollnumber. Seetõttu lükati see väide tagasi.

4.2.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (578) | Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet 29 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses (v.a järgmises punktis mainitud kaks äriühingut). Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust põhineb kahju kindlaksmääramine 27 liikmesriigi (EL 27) andmetel vaatlusaluse perioodi kohta. |
| --- | --- |

(578)

Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet 29 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses (v.a järgmises punktis mainitud kaks äriühingut). Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust põhineb kahju kindlaksmääramine 27 liikmesriigi (EL 27) andmetel vaatlusaluse perioodi kohta.

| (579) | Liidu kogutoodang oli uurimisperioodil 1,2 miljonit kaablikilomeetrit. Komisjon tegi selle arvu kindlaks kogu liidu tootmisharu kohta kättesaadava teabe põhjal, nt üheksalt isikult (kuuelt kaebuse esitajalt ja kolmelt kaebust toetavalt äriühingult) saadud otsese teabe ning ülejäänud tootjate turuteabe alusel. Nagu on märgitud põhjenduses 41, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 52 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(579)

Liidu kogutoodang oli uurimisperioodil 1,2 miljonit kaablikilomeetrit. Komisjon tegi selle arvu kindlaks kogu liidu tootmisharu kohta kättesaadava teabe põhjal, nt üheksalt isikult (kuuelt kaebuse esitajalt ja kolmelt kaebust toetavalt äriühingult) saadud otsese teabe ning ülejäänud tootjate turuteabe alusel. Nagu on märgitud põhjenduses 41, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 52 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

4.3.   Kahe tootja väljajätmine liidu tootmisharust

Kahe tootja väljajätmine liidu tootmisharust

| (580) | Alusmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib tootjad, kes on seotud Hiina eksportijate või importijatega ja/või on ise väidetavalt subsideeritud toote importijad, liidu tootmisharust välja jätta. Artikli 9 lõikes 2 on määratletud, millal saab tootjaid pidada eksportijate või importijatega seotuks. |
| --- | --- |

(580)

Alusmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib tootjad, kes on seotud Hiina eksportijate või importijatega ja/või on ise väidetavalt subsideeritud toote importijad, liidu tootmisharust välja jätta. Artikli 9 lõikes 2 on määratletud, millal saab tootjaid pidada eksportijate või importijatega seotuks.

| (581) | Komisjon uuris liidu tootmisharu olemasolevaid suhteid vaatlusaluse toote eksportijate või importijatega. Uurimisest nähtus, et üks valimisse kaasatud liidu tootja importis Hiinast väikeses mahus kiudoptilisi kaableid ja teisel on vähemusosalus valimisse kaasamata eksportivas tootjas. Arvestades esimese tootja tähtsusetu mahuga importi ja asjaolu, et teine tõestas, et see eksportiv tootja ei ole tema kontrolli all ega kontrolli teda ning et selle suhte mõju ei pannud teda sõltumatutest tootjatest erinevalt käituma, leidis komisjon, et pole põhjust kummagi äriühingu väljajätmiseks liidu tootmisharust. |
| --- | --- |

(581)

Komisjon uuris liidu tootmisharu olemasolevaid suhteid vaatlusaluse toote eksportijate või importijatega. Uurimisest nähtus, et üks valimisse kaasatud liidu tootja importis Hiinast väikeses mahus kiudoptilisi kaableid ja teisel on vähemusosalus valimisse kaasamata eksportivas tootjas. Arvestades esimese tootja tähtsusetu mahuga importi ja asjaolu, et teine tõestas, et see eksportiv tootja ei ole tema kontrolli all ega kontrolli teda ning et selle suhte mõju ei pannud teda sõltumatutest tootjatest erinevalt käituma, leidis komisjon, et pole põhjust kummagi äriühingu väljajätmiseks liidu tootmisharust.

| (582) | Seoses kolmanda valimisse kaasamata tootjaga leidis komisjon, et võttes arvesse tema suhet Hiina eksportiva tootjaga (mida kontrollib sama üksus) ja märkimisväärseid impordimahte Hiinast, on asjakohane jätta see tootja liidu tootmisharu määratlusest välja, olgugi et märkimisväärne osa selle äriühingu tootmisest toimub liidus. |
| --- | --- |

(582)

Seoses kolmanda valimisse kaasamata tootjaga leidis komisjon, et võttes arvesse tema suhet Hiina eksportiva tootjaga (mida kontrollib sama üksus) ja märkimisväärseid impordimahte Hiinast, on asjakohane jätta see tootja liidu tootmisharu määratlusest välja, olgugi et märkimisväärne osa selle äriühingu tootmisest toimub liidus.

| (583) | Samamoodi otsustas komisjon seoses koostööd mittetegeva liidu tootjaga, kes deklareeris märkimisväärse koguse Hiinast pärit importi, et arvestades suhet Hiina eksportiva tootjaga ja märkimisväärseid impordikoguseid, tuleks ta samamoodi liidu tootmisharust välja jätta. |
| --- | --- |

(583)

Samamoodi otsustas komisjon seoses koostööd mittetegeva liidu tootjaga, kes deklareeris märkimisväärse koguse Hiinast pärit importi, et arvestades suhet Hiina eksportiva tootjaga ja märkimisväärseid impordikoguseid, tuleks ta samamoodi liidu tootmisharust välja jätta.

| (584) | Uurimisest ei nähtunud, et mõni muu tootja oleks olnud seotud Hiina eksportijatega või Hiinast importinud, ja liidu tootmisharu määratlusest polnud vaja rohkem väljajätmisi teha. |
| --- | --- |

(584)

Uurimisest ei nähtunud, et mõni muu tootja oleks olnud seotud Hiina eksportijatega või Hiinast importinud, ja liidu tootmisharu määratlusest polnud vaja rohkem väljajätmisi teha.

| (585) | Hiina kaubanduskoda väitis, et mitmel liidu tootjal olid suhted Hiina kiudoptilise kaabli tootjatega, ning palus komisjonil teha segmendipõhise kahjuanalüüsi, analüüsides seda impordivoogu eraldi. |
| --- | --- |

(585)

Hiina kaubanduskoda väitis, et mitmel liidu tootjal olid suhted Hiina kiudoptilise kaabli tootjatega, ning palus komisjonil teha segmendipõhise kahjuanalüüsi, analüüsides seda impordivoogu eraldi.

| (586) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta kordas Hiina kaubanduskoda seda väidet, et liidu tootjate import tuleks eraldada ja hinnata seda teiste isikute impordist eraldi. Samuti leidis Hiina kaubanduskoda, et komisjon peaks avalikustama liidu tootjate puhul seotud ja sõltumatutelt Hiina tootjatelt pärit impordi mahu ja osakaalu uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(586)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta kordas Hiina kaubanduskoda seda väidet, et liidu tootjate import tuleks eraldada ja hinnata seda teiste isikute impordist eraldi. Samuti leidis Hiina kaubanduskoda, et komisjon peaks avalikustama liidu tootjate puhul seotud ja sõltumatutelt Hiina tootjatelt pärit impordi mahu ja osakaalu uurimisperioodil.

| (587) | Nagu eespool märgitud, on komisjon oma analüüsis võtnud nõuetekohaselt arvesse liidu tootjate suhteid Hiina äriühingutega, jättes välja tootjad, kelle import Hiinast on märkimisväärne, ning võtnud arvesse ka nende suhteid Hiina eksportijatega. Valimisse kaasatud liidu tootjad importisid seotud Hiina äriühingutelt vaatlusalust toodet väga väikestes kogustes (alla 1 % nende toodangust). Muid liidus tootvaid äriühinguid, kes importisid märkimisväärseid koguseid, ei käsitatud liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses, nagu on sätestatud põhjendustes 582–584. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(587)

Nagu eespool märgitud, on komisjon oma analüüsis võtnud nõuetekohaselt arvesse liidu tootjate suhteid Hiina äriühingutega, jättes välja tootjad, kelle import Hiinast on märkimisväärne, ning võtnud arvesse ka nende suhteid Hiina eksportijatega. Valimisse kaasatud liidu tootjad importisid seotud Hiina äriühingutelt vaatlusalust toodet väga väikestes kogustes (alla 1 % nende toodangust). Muid liidus tootvaid äriühinguid, kes importisid märkimisväärseid koguseid, ei käsitatud liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses, nagu on sätestatud põhjendustes 582–584. Seega lükati see väide tagasi.

| (588) | Connect Com esitas loetelu teistest liidu kiudoptilise kaabli tootjatest, keda kaebuses ei arvestatud. Komisjon märkis, et need äriühingud ei teinud uurimises koostööd ja et hinnangud koostööd mittetegevate liidu tootjate kohta on esitatud usaldusväärse turuteabe alusel (138). |
| --- | --- |

(588)

Connect Com esitas loetelu teistest liidu kiudoptilise kaabli tootjatest, keda kaebuses ei arvestatud. Komisjon märkis, et need äriühingud ei teinud uurimises koostööd ja et hinnangud koostööd mittetegevate liidu tootjate kohta on esitatud usaldusväärse turuteabe alusel (138).

138

4.4.   Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

| (589) | Et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu on kandnud kahju, ning selgitada välja tarbimine ja liidu tootmisharu olukorda kajastavad eri majandusnäitajad, uuris komisjon, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist. |
| --- | --- |

(589)

Et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu on kandnud kahju, ning selgitada välja tarbimine ja liidu tootmisharu olukorda kajastavad eri majandusnäitajad, uuris komisjon, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist.

4.5.   Tootmisharusisene kasutamine

Tootmisharusisene kasutamine

| (590) | Komisjon leidis, et 4,4–5,8 % liidu tootjate toodangust oli vaatlusalusel perioodil ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks. Kaableid tarniti sel juhul sama äriühingu või kontserni piires edasise järeltöötlemise eesmärgil, eelkõige pistikühendustega kaablite tootmiseks. |
| --- | --- |

(590)

Komisjon leidis, et 4,4–5,8 % liidu tootjate toodangust oli vaatlusalusel perioodil ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks. Kaableid tarniti sel juhul sama äriühingu või kontserni piires edasise järeltöötlemise eesmärgil, eelkõige pistikühendustega kaablite tootmiseks.

| (591) | Tootmisharusisese turu ja vabaturu eristamine on kahju analüüsimisel oluline, sest tootmisharusiseseks kasutuseks mõeldud tooted ei konkureeri otseselt impordiga. Vabaturule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga. |
| --- | --- |

(591)

Tootmisharusisese turu ja vabaturu eristamine on kahju analüüsimisel oluline, sest tootmisharusiseseks kasutuseks mõeldud tooted ei konkureeri otseselt impordiga. Vabaturule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga.

| (592) | Et anda võimalikult ülevaatlik pilt liidu tootmisharust, kogus komisjon andmeid kogu optilise kiuga seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks või vabaturu jaoks. |
| --- | --- |

(592)

Et anda võimalikult ülevaatlik pilt liidu tootmisharust, kogus komisjon andmeid kogu optilise kiuga seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks või vabaturu jaoks.

| (593) | Komisjon uuris teatavaid liidu tootmisharuga seotud majandusnäitajaid vabaturu andmete alusel. Need näitajad on: müügimaht ja müügihinnad liidu turul; turuosa; kasv; ekspordimaht ja -hinnad; kasumlikkus; investeeringutasuvus ning rahavoog. Kui see oli võimalik ja põhjendatud, võrreldi uurimise tulemusi tootmisharusisese turu andmetega, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast. |
| --- | --- |

(593)

Komisjon uuris teatavaid liidu tootmisharuga seotud majandusnäitajaid vabaturu andmete alusel. Need näitajad on: müügimaht ja müügihinnad liidu turul; turuosa; kasv; ekspordimaht ja -hinnad; kasumlikkus; investeeringutasuvus ning rahavoog. Kui see oli võimalik ja põhjendatud, võrreldi uurimise tulemusi tootmisharusisese turu andmetega, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast.

| (594) | Teiste majandusnäitajate mõttekaks uurimiseks tuli aga vaadelda kogu tegevust, sealhulgas liidu tootmisharu sisekasutust (139). Need näitajad on: toodang; tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine; investeeringud; varud; tööhõive; tootlikkus; palgad ja võime kaasata kapitali. |
| --- | --- |

(594)

Teiste majandusnäitajate mõttekaks uurimiseks tuli aga vaadelda kogu tegevust, sealhulgas liidu tootmisharu sisekasutust (139). Need näitajad on: toodang; tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine; investeeringud; varud; tööhõive; tootlikkus; palgad ja võime kaasata kapitali.

139

| (595) | Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Hiina kaubanduskoda, et tootmisharusisest turgu ei tohiks liidu tootmisharu üldise turupositsiooni analüüsimisel kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(595)

Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Hiina kaubanduskoda, et tootmisharusisest turgu ei tohiks liidu tootmisharu üldise turupositsiooni analüüsimisel kõrvale jätta.

| (596) | Nagu allpool kirjeldatud, ei jätnud komisjon tootmisharusisest turgu tähelepanuta, vaid tegi selle kindlaks ja hindas selle arengut aja jooksul. See tagas täieliku ülevaate liidu tootmisharu olukorrast. Selle turu väike ja kahanev suurus kinnitab, et sellel pole liidu tootmisharu olukorrale olulist mõju. Samuti meenutab komisjon, et vaatlusalune toode ei hõlma ühendusliidestega kaableid. |
| --- | --- |

(596)

Nagu allpool kirjeldatud, ei jätnud komisjon tootmisharusisest turgu tähelepanuta, vaid tegi selle kindlaks ja hindas selle arengut aja jooksul. See tagas täieliku ülevaate liidu tootmisharu olukorrast. Selle turu väike ja kahanev suurus kinnitab, et sellel pole liidu tootmisharu olukorrale olulist mõju. Samuti meenutab komisjon, et vaatlusalune toode ei hõlma ühendusliidestega kaableid.

4.6.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (597) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks kaebuse esitaja kindlaks määratud müügiandmete ja põhjendustes 600–607 kirjeldatud meetodiga kooskõlas kindlaks määratud impordiandmete alusel. |
| --- | --- |

(597)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks kaebuse esitaja kindlaks määratud müügiandmete ja põhjendustes 600–607 kirjeldatud meetodiga kooskõlas kindlaks määratud impordiandmete alusel.

| (598) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (kaablikilomeetrites) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine vabaturul | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Indeks | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Tootmisharusisene turg | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeks | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Allikas: | koostööd tegevad eksportivad tootjad, ELi tolliasutused, Eurostat, kaebuse esitajad |

(598)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (kaablikilomeetrites)

Liidu tarbimine (kaablikilomeetrites)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine vabaturul

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Indeks

Indeks

100

100

120

120

130

130

138

138

Tootmisharusisene turg

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeks

Indeks

100

100

97

97

102

102

88

88

Allikas:

Allikas:

koostööd tegevad eksportivad tootjad, ELi tolliasutused, Eurostat, kaebuse esitajad

| (599) | Vaatlusalusel perioodil kasvas tarbimine liidu vabaturul 38 %. Seoses ulatusliku digitaalse laienemisega ELis ongi tegemist turuga, mille kasv on tugev ja jätkub eeldatavasti kiires tempos (140). Tarbimine jätkas kasvamist uurimisperioodini, olenemata asjaolust, et perioodi teine pool (st 2020. aasta esimene pool) langes kokku COVID-19 pandeemiaga seotud tõrgete esimeste kuudega. Uurimistulemustest nähtub, et uurimisperioodi viimastel kuudel alanud pandeemia ja sellega seotud ennetusmeetmed küll aeglustasid liidus vaatlusaluse toote tarbimise kasvu, aga ei hoidnud seda kasvu ära uurimisperioodil tervikuna. Tootmisharusisene turg koosnes kiudoptiliste kaablite, sh pistikühendustega kaablite kasutamisest äriühingute pakutavates ühenduvuslahendustes; selle mahud, mis olid koguturuga võrreldes väga piiratud, vähenesid vaatlusalusel perioodil 12 %. |
| --- | --- |

(599)

Vaatlusalusel perioodil kasvas tarbimine liidu vabaturul 38 %. Seoses ulatusliku digitaalse laienemisega ELis ongi tegemist turuga, mille kasv on tugev ja jätkub eeldatavasti kiires tempos (140). Tarbimine jätkas kasvamist uurimisperioodini, olenemata asjaolust, et perioodi teine pool (st 2020. aasta esimene pool) langes kokku COVID-19 pandeemiaga seotud tõrgete esimeste kuudega. Uurimistulemustest nähtub, et uurimisperioodi viimastel kuudel alanud pandeemia ja sellega seotud ennetusmeetmed küll aeglustasid liidus vaatlusaluse toote tarbimise kasvu, aga ei hoidnud seda kasvu ära uurimisperioodil tervikuna. Tootmisharusisene turg koosnes kiudoptiliste kaablite, sh pistikühendustega kaablite kasutamisest äriühingute pakutavates ühenduvuslahendustes; selle mahud, mis olid koguturuga võrreldes väga piiratud, vähenesid vaatlusalusel perioodil 12 %.

140

4.7.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.7.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (600) | Ametlik impordistatistika CN-koodi 8544 70 00 kohta on esitatud kilogrammides ja sama kood hõlmab muid tooteid peale vaatlusaluse toote. Et saada impordist täpsem ülevaade, kontrollis komisjon riiklikelt tolliasutustelt saadud üksikasjalikku teavet ajavahemikul 2017. aastast kuni uurimisperioodini tehtud kõigi imporditehingute kohta, mida importijad olid kajastanud oma tollideklaratsioonides ja mida eespool nimetatud asutused olid töödelnud. Teave käsitles importi üheksasse liikmesriiki (Bulgaaria, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Ungari, Madalmaad, Portugal, Rumeenia ja Hispaania) ning seda peeti representatiivseks, sest see hõlmas vaatlusalusel perioodil 79 % impordist. Sellel alusel tehtud üksikasjalik analüüs viis allpool esitatud järeldusteni. |
| --- | --- |

(600)

Ametlik impordistatistika CN-koodi 8544 70 00 kohta on esitatud kilogrammides ja sama kood hõlmab muid tooteid peale vaatlusaluse toote. Et saada impordist täpsem ülevaade, kontrollis komisjon riiklikelt tolliasutustelt saadud üksikasjalikku teavet ajavahemikul 2017. aastast kuni uurimisperioodini tehtud kõigi imporditehingute kohta, mida importijad olid kajastanud oma tollideklaratsioonides ja mida eespool nimetatud asutused olid töödelnud. Teave käsitles importi üheksasse liikmesriiki (Bulgaaria, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Ungari, Madalmaad, Portugal, Rumeenia ja Hispaania) ning seda peeti representatiivseks, sest see hõlmas vaatlusalusel perioodil 79 % impordist. Sellel alusel tehtud üksikasjalik analüüs viis allpool esitatud järeldusteni.

| (601) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Connect Com, et importi uuriti ainult üheksas liikmesriigis ja et see ei olnud representatiivne, kuna selliseid suuri liikmesriike nagu Itaalia, Poola, Austria jne ei võetud analüüsis arvesse. Sellega seoses märgib komisjon, et riiklikelt tolliasutustelt saadud teave kujutas endast lisaanalüüsi vaatlusaluse toote täpsemaks kindlakstegemiseks CN-koodi 8544 70 00 all. Komisjon kasutas teavet, mis saadi kõigilt riigi ametiasutustelt, kes vastasid õigel ajal tema teabetaotlusele, ning leidis, et 79 % koguimpordist kajastab representatiivselt vaatlusaluse toote osakaalu kogu CN-koodi alla kuuluvas impordis. Seepärast leidis komisjon, et see väide ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(601)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Connect Com, et importi uuriti ainult üheksas liikmesriigis ja et see ei olnud representatiivne, kuna selliseid suuri liikmesriike nagu Itaalia, Poola, Austria jne ei võetud analüüsis arvesse. Sellega seoses märgib komisjon, et riiklikelt tolliasutustelt saadud teave kujutas endast lisaanalüüsi vaatlusaluse toote täpsemaks kindlakstegemiseks CN-koodi 8544 70 00 all. Komisjon kasutas teavet, mis saadi kõigilt riigi ametiasutustelt, kes vastasid õigel ajal tema teabetaotlusele, ning leidis, et 79 % koguimpordist kajastab representatiivselt vaatlusaluse toote osakaalu kogu CN-koodi alla kuuluvas impordis. Seepärast leidis komisjon, et see väide ei ole põhjendatud.

| (602) | Hiinast pärit impordi maht tehti kindlaks samadel alustel nagu eraldiseisva dumpinguvastase uurimise puhul, st teabe põhjal, mille Hiina eksportivad tootjad esitasid väljavõttelise uuringu käigus. |
| --- | --- |

(602)

Hiinast pärit impordi maht tehti kindlaks samadel alustel nagu eraldiseisva dumpinguvastase uurimise puhul, st teabe põhjal, mille Hiina eksportivad tootjad esitasid väljavõttelise uuringu käigus.

| (603) | Import muudest kolmandatest riikidest tehti kindlaks põhjenduses 600 mainitud üksikasjaliku meetodiga, mille puhul tehti kindlaks vaatlusaluse toote import kilogrammides ja teisendati see kaablikilomeetriteks, kasutades täpseid teisendustegureid, mille Hiina eksportivad tootjad esitasid oma vastustes põhjenduses 60 mainitud täiendavale teabenõudele. |
| --- | --- |

(603)

Import muudest kolmandatest riikidest tehti kindlaks põhjenduses 600 mainitud üksikasjaliku meetodiga, mille puhul tehti kindlaks vaatlusaluse toote import kilogrammides ja teisendati see kaablikilomeetriteks, kasutades täpseid teisendustegureid, mille Hiina eksportivad tootjad esitasid oma vastustes põhjenduses 60 mainitud täiendavale teabenõudele.

| (604) | Impordi turuosa määrati kindlaks impordimahu alusel, võrrelduna vabaturu tarbimise mahuga, mille andmed on esitatud tabelis 1. |
| --- | --- |

(604)

Impordi turuosa määrati kindlaks impordimahu alusel, võrrelduna vabaturu tarbimise mahuga, mille andmed on esitatud tabelis 1.

| (605) | Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht (kaablikilomeetrites) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Indeks | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Turuosa (%) | 14,8 | 23,0 | 26,3 | 28,3 |
| Indeks | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Allikas: | koostööd tegevad eksportivad tootjad, Eurostat, ELi tolliasutused |

(605)

Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Impordimaht ja turuosa

Impordimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (kaablikilomeetrites)

189 479

354 167

434 754

498 335

Indeks

Indeks

100

100

187

187

229

229

263

263

Turuosa (%)

14,8

23,0

26,3

28,3

Indeks

Indeks

100

100

155

155

177

177

191

191

Allikas:

Allikas:

koostööd tegevad eksportivad tootjad, Eurostat, ELi tolliasutused

| (606) | Arvestades Hiina märkimisväärset liigset tootmisvõimsust (mis on kaebuste esitajate esitatud turuanalüüsi alusel hinnanguliselt tervest ELi turust enam kui kaks korda suurem (141)), suurenes vaatlusalusel perioodil import asjaomasest riigist umbes 190 000 kaablikilomeetrilt 500 000 kaablikilomeetrini, mis on väga kiire, enam kui kahe ja poole kordne kasv. See 163 % kasv on rohkem kui neli korda suurem kui tarbimise kasv ning näitab Hiina impordi sissetungi ulatuslikkust ja hoogu sellel turul. |
| --- | --- |

(606)

Arvestades Hiina märkimisväärset liigset tootmisvõimsust (mis on kaebuste esitajate esitatud turuanalüüsi alusel hinnanguliselt tervest ELi turust enam kui kaks korda suurem (141)), suurenes vaatlusalusel perioodil import asjaomasest riigist umbes 190 000 kaablikilomeetrilt 500 000 kaablikilomeetrini, mis on väga kiire, enam kui kahe ja poole kordne kasv. See 163 % kasv on rohkem kui neli korda suurem kui tarbimise kasv ning näitab Hiina impordi sissetungi ulatuslikkust ja hoogu sellel turul.

141

| (607) | Selle tulemusena kasvas selle impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 14,8 %-lt 28,3 %-ni ehk tegemist oli tohutu, 91 % kasvuga. Tuleks märkida, et Hiina impordi maht suurenes vaatlusaluse perioodi igal aastal ning see asjaolu näitab turu hõlvamise kiirust ja ulatuslikkust. |
| --- | --- |

(607)

Selle tulemusena kasvas selle impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 14,8 %-lt 28,3 %-ni ehk tegemist oli tohutu, 91 % kasvuga. Tuleks märkida, et Hiina impordi maht suurenes vaatlusaluse perioodi igal aastal ning see asjaolu näitab turu hõlvamise kiirust ja ulatuslikkust.

| (608) | Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Hiina kaubanduskoda, et liidu tootmisharu turuosa oli alahinnatud ja Hiina impordi turuosa oli üle paisutatud. Sellega seoses väitis Hiina kaubanduskoda veel, et turuandmed peaksid kaablikilomeetrite asemel põhinema kiukilomeetritel, mis tooks kaasa Hiina impordi väiksema turuosa. |
| --- | --- |

(608)

Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Hiina kaubanduskoda, et liidu tootmisharu turuosa oli alahinnatud ja Hiina impordi turuosa oli üle paisutatud. Sellega seoses väitis Hiina kaubanduskoda veel, et turuandmed peaksid kaablikilomeetrite asemel põhinema kiukilomeetritel, mis tooks kaasa Hiina impordi väiksema turuosa.

| (609) | Uurimine näitas, et kaablikilomeeter on vaatlusaluse toote puhul kõige sobivam mõõtühik, nagu on selgitatud põhjenduses 575. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(609)

Uurimine näitas, et kaablikilomeeter on vaatlusaluse toote puhul kõige sobivam mõõtühik, nagu on selgitatud põhjenduses 575. Seega lükati see väide tagasi.

4.7.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad, hinna allalöömine, hinnalangus

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad, hinna allalöömine, hinnalangus

| (610) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks vastuste põhjal, mille koostööd tegevad eksportijad esitasid teabetaotlusele. |
| --- | --- |

(610)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks vastuste põhjal, mille koostööd tegevad eksportijad esitasid teabetaotlusele.

| (611) | Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurodes kaablikilomeetri kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Indeks | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Allikas: | koostööd tegevad eksportivad tootjad |

(611)

Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad (eurodes kaablikilomeetri kohta)

Impordihinnad (eurodes kaablikilomeetri kohta)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Hiina

452,9

401,9

468,5

349,1

Indeks

Indeks

100

100

89

89

103

103

77

77

Allikas:

Allikas:

koostööd tegevad eksportivad tootjad

| (612) | Hiinast pärit impordi hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 452 eurolt 349 eurole kaablikilomeetri kohta, mis on 23 % langus. Seda arengut tuleks vaadelda Hiina eksportivate tootjate üha suureneva agressiivsuse kontekstis, mis on seotud selle riigi liigse tootmisvõimsusega (vt põhjendus 606). Samuti tuleks seda näitajat vaadeldes arvestada sama pikkusega eri liiki toodete märkimisväärseid hinnaerinevusi ning aastast aastasse toimunud suuri tootevaliku muutusi. Muutused tootes tulenesid nii müüdavate kaabliliikide varieeruvusest ja seega ka hinnast kui ka asjaolust, et iga aasta ei hangitud ega müüdud kõiki tooteliike. |
| --- | --- |

(612)

Hiinast pärit impordi hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 452 eurolt 349 eurole kaablikilomeetri kohta, mis on 23 % langus. Seda arengut tuleks vaadelda Hiina eksportivate tootjate üha suureneva agressiivsuse kontekstis, mis on seotud selle riigi liigse tootmisvõimsusega (vt põhjendus 606). Samuti tuleks seda näitajat vaadeldes arvestada sama pikkusega eri liiki toodete märkimisväärseid hinnaerinevusi ning aastast aastasse toimunud suuri tootevaliku muutusi. Muutused tootes tulenesid nii müüdavate kaabliliikide varieeruvusest ja seega ka hinnast kui ka asjaolust, et iga aasta ei hangitud ega müüdud kõiki tooteliike.

| (613) | Et vältida hinnajadades tootevaliku erinevusi vaatlusalusel perioodil ning saada täpsemaid ja representatiivsemaid andmeid, analüüsis komisjon ühtlasi valimisse kaasatud Hiina eksportijatelt ja liidu tootjatelt saadud põhjalikku teavet, tuginedes rohkematele liidetud tooterühmadele, mis sisaldavad otseselt võrreldavaid tooteid. Seeläbi tehti kindlaks 35 identset (kokkusobivat) rühma, mida müüvad nii Hiina eksportijad kui ka liidu tootmisharu ning mille puhul toimus müük igal uuritud aastal. Teisisõnu sai komisjon täieliku aegrea, kus tooteliigi hind on esitatud vaatlusaluse perioodi iga aasta kohta. Neid hindu võib pidada asjaomase perioodi Hiina kogueksporti esindavaks, kuna need hõlmavad 62 % valimisse kaasatud äriühingute ekspordist uurimisperioodil. Kaalutud koondandmete alusel saadud esindav aegrida muutus järgmiselt.

  Tabel 3-bis


  Hiina import (eurodes kaablikilomeetri kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine hind | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Indeks | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Esindavus (%) | 94 | 35 | 59 | 62 |

(613)

Et vältida hinnajadades tootevaliku erinevusi vaatlusalusel perioodil ning saada täpsemaid ja representatiivsemaid andmeid, analüüsis komisjon ühtlasi valimisse kaasatud Hiina eksportijatelt ja liidu tootjatelt saadud põhjalikku teavet, tuginedes rohkematele liidetud tooterühmadele, mis sisaldavad otseselt võrreldavaid tooteid. Seeläbi tehti kindlaks 35 identset (kokkusobivat) rühma, mida müüvad nii Hiina eksportijad kui ka liidu tootmisharu ning mille puhul toimus müük igal uuritud aastal. Teisisõnu sai komisjon täieliku aegrea, kus tooteliigi hind on esitatud vaatlusaluse perioodi iga aasta kohta. Neid hindu võib pidada asjaomase perioodi Hiina kogueksporti esindavaks, kuna need hõlmavad 62 % valimisse kaasatud äriühingute ekspordist uurimisperioodil. Kaalutud koondandmete alusel saadud esindav aegrida muutus järgmiselt.

Tabel 3-bis

Tabel 3-bis

Hiina import (eurodes kaablikilomeetri kohta)

Hiina import (eurodes kaablikilomeetri kohta)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmine hind

854

720

593

320

Indeks

Indeks

100

100

84

84

69

69

38

38

Esindavus (%)

94

35

59

62

| (614) | See näitab Hiina ekspordi märkimisväärset ja pidevat hinnalangust. Teisisõnu, kui võrrelda samade tooteliikide müüki aastate kaupa, võib iga aasta täheldada selget ja märgatavat langust Hiina impordihindades, mis olid ajavahemikul 2018. aastast kuni uurimisperioodini liidu tootjate hindadest palju madalamad (tabel 7-bis). |
| --- | --- |

(614)

See näitab Hiina ekspordi märkimisväärset ja pidevat hinnalangust. Teisisõnu, kui võrrelda samade tooteliikide müüki aastate kaupa, võib iga aasta täheldada selget ja märgatavat langust Hiina impordihindades, mis olid ajavahemikul 2018. aastast kuni uurimisperioodini liidu tootjate hindadest palju madalamad (tabel 7-bis).

bis

| (615) | Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon sellega seoses:






  — | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(615)

Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon sellega seoses:

—

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| — | vastavaid kaalutud keskmisi hindu imporditud tooteliigi kohta, millega valimisse kaasatud Hiina tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule tarbijale liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida kohandati asjakohaselt impordijärgseid kulusid arvesse võttes. |
| --- | --- |

—

vastavaid kaalutud keskmisi hindu imporditud tooteliigi kohta, millega valimisse kaasatud Hiina tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule tarbijale liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida kohandati asjakohaselt impordijärgseid kulusid arvesse võttes.

| (616) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Selle põhjal olid kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid 30,0 % ja 33,2 %, mis teeb üldiseks hinna allalöömise marginaaliks 31,5 %. Nagu kirjeldatud põhjenduses 673, Error! No bookmark name given.kinnitab hangete analüüs hinna allalöömist hangete tasandil. |
| --- | --- |

(616)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Selle põhjal olid kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid 30,0 % ja 33,2 %, mis teeb üldiseks hinna allalöömise marginaaliks 31,5 %. Nagu kirjeldatud põhjenduses 673, Error! No bookmark name given.kinnitab hangete analüüs hinna allalöömist hangete tasandil.

Error! No bookmark name given.

| (617) | See on kooskõlas põhjendustes 613 ja 614 kindlaks määratud hindadega. |
| --- | --- |

(617)

See on kooskõlas põhjendustes 613 ja 614 kindlaks määratud hindadega.

| (618) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis ZTT kontsern ühtlasi, et komisjon ei selgitanud liidetud toote kontrollnumbrite rühmi, mis olid seega meelevaldsed. Hiina kaubanduskoda väitis, et nende rühmade kasutamine tekitas probleemi liidu tootmisharu ja Hiina hindade kokkusobitamisel ja võrdlemisel. Hiina kaubanduskoda viitas vaekogu aruandele „Hiina – röntgenseadmed“, (142) milles leiti, et uurimisasutus on kohustatud tagama, et tooted, mida ta hinna allalöömise ja allasurumise analüüsis võrdles, on tegelikult võrreldavad, ning väitis, et komisjon ei olnud taganud hindade võrreldavust. |
| --- | --- |

(618)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis ZTT kontsern ühtlasi, et komisjon ei selgitanud liidetud toote kontrollnumbrite rühmi, mis olid seega meelevaldsed. Hiina kaubanduskoda väitis, et nende rühmade kasutamine tekitas probleemi liidu tootmisharu ja Hiina hindade kokkusobitamisel ja võrdlemisel. Hiina kaubanduskoda viitas vaekogu aruandele „Hiina – röntgenseadmed“, (142) milles leiti, et uurimisasutus on kohustatud tagama, et tooted, mida ta hinna allalöömise ja allasurumise analüüsis võrdles, on tegelikult võrreldavad, ning väitis, et komisjon ei olnud taganud hindade võrreldavust.

142

| (619) | Komisjon ei olnud selle väitega nõus kahel põhjusel. Esiteks ei kasutatud neid rühmi hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutustes. Teiseks kasutati neid põhjenduse 613 kohaseks hindade võrdlemiseks tooteliikide kaupa, konkreetselt tagamaks, et perioodil toimunud olulised muutused tootevalikus ei mõjutaks aja jooksul hinnasuundumusi, muutes seega ajalise võrreldavuse täpsemaks selliste rühmadega, mis olid vaatlusaluse toote puhul representatiivsed, nagu eespool selgitatud. |
| --- | --- |

(619)

Komisjon ei olnud selle väitega nõus kahel põhjusel. Esiteks ei kasutatud neid rühmi hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutustes. Teiseks kasutati neid põhjenduse 613 kohaseks hindade võrdlemiseks tooteliikide kaupa, konkreetselt tagamaks, et perioodil toimunud olulised muutused tootevalikus ei mõjutaks aja jooksul hinnasuundumusi, muutes seega ajalise võrreldavuse täpsemaks selliste rühmadega, mis olid vaatlusaluse toote puhul representatiivsed, nagu eespool selgitatud.

| (620) | Komisjon märkis, et hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalide hindamisel on võrdlusaluseks asjaomasest riigist liitu eksporditud mudelid. Eksportivate tootjate eksportmüügi ja liidu tootmisharu müügi võrdlemise olemus seisneb selles, et liidu tootmisharu ei müünud kõiki eksporditud mudeleid. Käesoleval juhul oli valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate vastavuse määr 70 %, mida komisjon pidas täiesti piisavaks, et tagada eksporditud mudelite lai ja õiglane võrdlus liidu tootmisharu müüdavate mudelitega. |
| --- | --- |

(620)

Komisjon märkis, et hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalide hindamisel on võrdlusaluseks asjaomasest riigist liitu eksporditud mudelid. Eksportivate tootjate eksportmüügi ja liidu tootmisharu müügi võrdlemise olemus seisneb selles, et liidu tootmisharu ei müünud kõiki eksporditud mudeleid. Käesoleval juhul oli valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate vastavuse määr 70 %, mida komisjon pidas täiesti piisavaks, et tagada eksporditud mudelite lai ja õiglane võrdlus liidu tootmisharu müüdavate mudelitega.

4.8.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.8.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (621) | Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 4 hõlmas subsideeritud impordiga liidu tootmisharule avaldatud mõju uurimine kõigi majandusnäitajate hindamist, mis kujundasid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(621)

Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 4 hõlmas subsideeritud impordiga liidu tootmisharule avaldatud mõju uurimine kõigi majandusnäitajate hindamist, mis kujundasid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda.

| (622) | Komisjon sai asjaomastelt isikutelt seoses kahjuga mitu märkust. Hiina valitsus väitis, et Hiinast pärit import ei põhjustanud kahju ega kahju ohtu, sest näitajatest nähtus, et liidu tootmisharu olukord oli hea ja et liidu tootmisharul oli tänu tema turuosale endiselt turgu valitsev seisund. Connect Com märkis, et liidu tootmisharu turuosa vähenemine oli väga väike ja toimus võimaliku oligopolistliku turu kontekstis. |
| --- | --- |

(622)

Komisjon sai asjaomastelt isikutelt seoses kahjuga mitu märkust. Hiina valitsus väitis, et Hiinast pärit import ei põhjustanud kahju ega kahju ohtu, sest näitajatest nähtus, et liidu tootmisharu olukord oli hea ja et liidu tootmisharul oli tänu tema turuosale endiselt turgu valitsev seisund. Connect Com märkis, et liidu tootmisharu turuosa vähenemine oli väga väike ja toimus võimaliku oligopolistliku turu kontekstis.

| (623) | Connect Com väitis, et isegi kui kahju oleks eksisteerinud, oli see tähtsusetu, kui teenitud kasum ulatus 5 % minimaalse kasumimarginaalini, ning tuletas sellega seoses meelde komisjoni 23. detsembri 1988. aasta otsust, millega lõpetati teatavate Kanadast, Hongkongist ja Jaapanist pärit mobiilsete kärgside raadiotelefonide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus, (143) ja 17. detsembri 1997. aasta kohtuotsust kohtuasjas EFMA vs. nõukogu (144). Sellest hoolimata tuleks aga meelde tuletada, et raadiotelefone käsitlevas otsuses vaadeldi kasumimarginaali muude paranevate näitajate kontekstis ja mainitud kohtuasi oli seotud väitega, et taotletav kasum, mille komisjon uurimise ajal kindlaks määras, oleks pidanud olema suurem; Üldkohus lükkas selle väite tagasi. Seega ei toeta need pretsedendid seisukohta, et kahju on tähtsusetu, kui kasumimarginaalid ületavad 5 %. Kahju tehakse kindlaks alusmääruse artikli 8 lõikes 4 mainitud kõigi tegurite tervikliku hindamise alusel, mille käigus analüüsitakse tegureid konkreetse turu ja tootmisharu kontekstis. Samuti oli tootmisharu saavutatud kasum väiksem kui taotletav kasum, mille kindlaksmääramisel oli võetud arvesse kõiki asjaomase tootmisharuga seotud elemente, nagu nõutud alusmääruse artikli 12 lõikes 1a. |
| --- | --- |

(623)

Connect Com väitis, et isegi kui kahju oleks eksisteerinud, oli see tähtsusetu, kui teenitud kasum ulatus 5 % minimaalse kasumimarginaalini, ning tuletas sellega seoses meelde komisjoni 23. detsembri 1988. aasta otsust, millega lõpetati teatavate Kanadast, Hongkongist ja Jaapanist pärit mobiilsete kärgside raadiotelefonide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus, (143) ja 17. detsembri 1997. aasta kohtuotsust kohtuasjas EFMA vs. nõukogu (144). Sellest hoolimata tuleks aga meelde tuletada, et raadiotelefone käsitlevas otsuses vaadeldi kasumimarginaali muude paranevate näitajate kontekstis ja mainitud kohtuasi oli seotud väitega, et taotletav kasum, mille komisjon uurimise ajal kindlaks määras, oleks pidanud olema suurem; Üldkohus lükkas selle väite tagasi. Seega ei toeta need pretsedendid seisukohta, et kahju on tähtsusetu, kui kasumimarginaalid ületavad 5 %. Kahju tehakse kindlaks alusmääruse artikli 8 lõikes 4 mainitud kõigi tegurite tervikliku hindamise alusel, mille käigus analüüsitakse tegureid konkreetse turu ja tootmisharu kontekstis. Samuti oli tootmisharu saavutatud kasum väiksem kui taotletav kasum, mille kindlaksmääramisel oli võetud arvesse kõiki asjaomase tootmisharuga seotud elemente, nagu nõutud alusmääruse artikli 12 lõikes 1a.

143

vs.

144

| (624) | Kahju kindlaksmääramisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Makromajanduslikke näitajaid hindas komisjon kaebuse esitaja esitatud küsimustiku vastuses sisalduvate andmete põhjal; see hõlmas kõigi liidu tootjatega seotud andmeid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. |
| --- | --- |

(624)

Kahju kindlaksmääramisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Makromajanduslikke näitajaid hindas komisjon kaebuse esitaja esitatud küsimustiku vastuses sisalduvate andmete põhjal; see hõlmas kõigi liidu tootjatega seotud andmeid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes.

| (625) | Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsideerimisest taastumine. |
| --- | --- |

(625)

Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsideerimisest taastumine.

| (626) | Mikromajanduslikud näitajad on: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(626)

Mikromajanduslikud näitajad on: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.8.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.8.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (627) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (kaablikilomeetrites) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Indeks | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Tootmisvõimsus (kaablikilomeetrites) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Indeks | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 67 | 68 | 62 | 59 |
| Indeks | 100 | 102 | 92 | 88 |

(627)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Tootmismaht (kaablikilomeetrites)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Indeks

Indeks

100

100

112

112

118

118

116

116

Tootmisvõimsus (kaablikilomeetrites)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Indeks

Indeks

100

100

110

110

127

127

131

131

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

67

68

62

59

Indeks

Indeks

100

100

102

102

92

92

88

88

| (628) | Liidu tootmisharu tootmismaht suurenes tervel vaatlusalusel perioodil 16 %. Üksikasjalikust analüüsist nähtub, et 2017.–2019. aastal suurenes liidu tootmine 18 %, samas kui uurimisperioodil liidu tootmine vähenes pisut – 2 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(628)

Liidu tootmisharu tootmismaht suurenes tervel vaatlusalusel perioodil 16 %. Üksikasjalikust analüüsist nähtub, et 2017.–2019. aastal suurenes liidu tootmine 18 %, samas kui uurimisperioodil liidu tootmine vähenes pisut – 2 protsendipunkti võrra.

| (629) | Üldine suurenemine vaatlusalusel perioodil tulenes tabelis 1 näidatud nõudluse kasvust. Liidu tootmisharu suutis aga vaatlusalusel perioodil suurendada oma tootmist vaid 16 % turul, mis kasvas 38 %. Seega ei suutnud liidu tootmisharu saada turu kasvust täielikult kasu. |
| --- | --- |

(629)

Üldine suurenemine vaatlusalusel perioodil tulenes tabelis 1 näidatud nõudluse kasvust. Liidu tootmisharu suutis aga vaatlusalusel perioodil suurendada oma tootmist vaid 16 % turul, mis kasvas 38 %. Seega ei suutnud liidu tootmisharu saada turu kasvust täielikult kasu.

| (630) | Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes liidu tootmisvõimsus 31 %. See kajastab investeeringuid, mida mõni liidu tootja on teinud, et pidada sammu turu kasvuga. Selle katse nurjas Hiina toodete suurem turuletungimine, mis vähendas ebaausate hinnakujundusstrateegiate tõttu aina enam liidu tootmisharu turuosa. |
| --- | --- |

(630)

Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes liidu tootmisvõimsus 31 %. See kajastab investeeringuid, mida mõni liidu tootja on teinud, et pidada sammu turu kasvuga. Selle katse nurjas Hiina toodete suurem turuletungimine, mis vähendas ebaausate hinnakujundusstrateegiate tõttu aina enam liidu tootmisharu turuosa.

| (631) | Selle tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 12 % võrra, jäädes uurimisperioodil alla 60 %: liidu tootjaid takistati tootlust vastavalt turu kasvule suurendamast. |
| --- | --- |

(631)

Selle tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 12 % võrra, jäädes uurimisperioodil alla 60 %: liidu tootjaid takistati tootlust vastavalt turu kasvule suurendamast.

4.8.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (632) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (kaablikilomeetrites) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Indeks | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Tootmisharusisene turg | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeks | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Tootmisharusisene turg protsendina liidu müügist (%) | 7,0 | 6,3 | 6,2 | 5,4 |
| Indeks | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Müük vabaturul | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Indeks | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Vabaturumüügi turuosa (%) | 64,3 | 57,6 | 57,2 | 53,5 |
| Indeks | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Allikas: | liidu tootmisharu |

(632)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (kaablikilomeetrites)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Indeks

Indeks

100

100

107

107

114

114

113

113

Tootmisharusisene turg

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeks

Indeks

100

100

97

97

102

102

88

88

Tootmisharusisene turg protsendina liidu müügist (%)

7,0

6,3

6,2

5,4

Indeks

Indeks

100

100

91

91

89

89

78

78

Müük vabaturul

821 268

886 040

946 729

941 498

Indeks

Indeks

100

100

108

108

115

115

115

115

Vabaturumüügi turuosa (%)

64,3

57,6

57,2

53,5

Indeks

Indeks

100

100

90

90

89

89

83

83

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu

| (633) | Kogu vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu kogu müügimaht 13 %. Tarbimise kasvu tõttu vähenes aga turuosa vabaturul vaatlusalusel perioodil 64,3 %-lt 53,5 %-le, mis on enam kui 10 protsendipunkti suurune langus (–17 %). |
| --- | --- |

(633)

Kogu vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu kogu müügimaht 13 %. Tarbimise kasvu tõttu vähenes aga turuosa vabaturul vaatlusalusel perioodil 64,3 %-lt 53,5 %-le, mis on enam kui 10 protsendipunkti suurune langus (–17 %).

| (634) | Liidu müügimaht vabaturul suurenes vaatlusalusel perioodil samuti, 15 %. Liidu müügimaht järgis väga tihedalt liidu toodangu suundumusi, sest selles tootmisharus toodetakse suuresti tellimuste alusel. |
| --- | --- |

(634)

Liidu müügimaht vabaturul suurenes vaatlusalusel perioodil samuti, 15 %. Liidu müügimaht järgis väga tihedalt liidu toodangu suundumusi, sest selles tootmisharus toodetakse suuresti tellimuste alusel.

| (635) | Liidu tootmisharusisene turg (väljendatud liidu kogumüügi protsendina) oli kogu vaatlusalusel perioodil väga väike, kahanedes 7 %-lt 2017. aastal 5,4 %-le uurimisperioodil. Selle turu piiratud suuruse tõttu oli kahanemise mõju väike. |
| --- | --- |

(635)

Liidu tootmisharusisene turg (väljendatud liidu kogumüügi protsendina) oli kogu vaatlusalusel perioodil väga väike, kahanedes 7 %-lt 2017. aastal 5,4 %-le uurimisperioodil. Selle turu piiratud suuruse tõttu oli kahanemise mõju väike.

4.8.2.3.   Kasv

| (636) | Liidu müügimahu turuosa vähenemisest saab järeldada, et liidu tootmisharu ei saanud vaatlusalusel perioodil kasu liidu turu kasvust. |
| --- | --- |

(636)

Liidu müügimahu turuosa vähenemisest saab järeldada, et liidu tootmisharu ei saanud vaatlusalusel perioodil kasu liidu turu kasvust.

4.8.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (637) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (täistööajale taandatud (145)) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Indeks | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Tootlikkus (kaablikilomeetrites täistööajale taandatud töötaja kohta) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Allikas: | liidu tootmisharu |

(637)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Töötajate arv (täistööajale taandatud (145))

145

4 088

4 589

4 815

4 659

Indeks

Indeks

100

100

112

112

118

118

114

114

Tootlikkus (kaablikilomeetrites täistööajale taandatud töötaja kohta)

260

260

260

264

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

102

102

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu

| (638) | Täistööajale arvutatuna suurenes liidu tootmisharu tööhõive 2017.–2019. aastal 18 %. Sellele suurenemisele järgnes uurimisperioodil 4 % langus. See muutus järgib suuresti tabelis 3 esitatud suundumusi tootmismahus. |
| --- | --- |

(638)

Täistööajale arvutatuna suurenes liidu tootmisharu tööhõive 2017.–2019. aastal 18 %. Sellele suurenemisele järgnes uurimisperioodil 4 % langus. See muutus järgib suuresti tabelis 3 esitatud suundumusi tootmismahus.

| (639) | Kuna tootmist ja tööhõivet puudutavad arvud olid teineteisega tihedalt seotud, jäi tootlikkus, mõõdetuna kaablikilomeetrites ühe töötaja kohta, suuresti stabiilseks. |
| --- | --- |

(639)

Kuna tootmist ja tööhõivet puudutavad arvud olid teineteisega tihedalt seotud, jäi tootlikkus, mõõdetuna kaablikilomeetrites ühe töötaja kohta, suuresti stabiilseks.

4.8.2.5.   Subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsideerimisest taastumine

| (640) | Kõik subsiidiumimarginaalid ületasid oluliselt miinimumtaset. Tegelike subsiidiumimarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(640)

Kõik subsiidiumimarginaalid ületasid oluliselt miinimumtaset. Tegelike subsiidiumimarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.

| (641) | Käesolev on esimene vaatlusaluse toote subsiidiumivastane uurimine. Seetõttu puudusid andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema subsideerimise mõju. |
| --- | --- |

(641)

Käesolev on esimene vaatlusaluse toote subsiidiumivastane uurimine. Seetõttu puudusid andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema subsideerimise mõju.

4.8.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.8.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (642) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügihinnad liidus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (eurodes kaablikilomeetri kohta) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Indeks | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Ühiku tootmiskulu (eurodes kaablikilomeetri kohta) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Indeks | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjad |

(642)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (eurodes kaablikilomeetri kohta)

816

861

944

821

Indeks

Indeks

100

100

105

105

116

116

101

101

Ühiku tootmiskulu (eurodes kaablikilomeetri kohta)

756

785

860

758

Indeks

Indeks

100

100

104

104

114

114

100

100

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjad

| (643) | Liidu turu müügihinnad sõltumatutele isikutele (vabaturg) suurenesid 2017.–2019. aastal 16 % ning vähenesid seejärel uurimisperioodil, jõudes samale tasemele, mida täheldati 2017. aastal (+1 %). Hinnatase sõltub aga suuresti müüdavate toodete keerukusest, arvestades, et hind võib kaabli omadustest (sh kiudude arv, katete arv ja nende liik jne) lähtudes suuresti varieeruda. |
| --- | --- |

(643)

Liidu turu müügihinnad sõltumatutele isikutele (vabaturg) suurenesid 2017.–2019. aastal 16 % ning vähenesid seejärel uurimisperioodil, jõudes samale tasemele, mida täheldati 2017. aastal (+1 %). Hinnatase sõltub aga suuresti müüdavate toodete keerukusest, arvestades, et hind võib kaabli omadustest (sh kiudude arv, katete arv ja nende liik jne) lähtudes suuresti varieeruda.

| (644) | See on ilmne, kui võrrelda hindade arengut tootmiskulude arenguga, arvestades, et keerukamate kaablitega, mida saab müüa kõrgema hinna eest, kaasnevad ka suuremad tootmiskulud. |
| --- | --- |

(644)

See on ilmne, kui võrrelda hindade arengut tootmiskulude arenguga, arvestades, et keerukamate kaablitega, mida saab müüa kõrgema hinna eest, kaasnevad ka suuremad tootmiskulud.

| (645) | Ühiku tootmiskulu suurenes 2017.–2019. aastal 14 %, st üldjoontes kooskõlas liidu vabaturu keskmiste hindadega (16 %). Sellele järgnes 14 % langus, mis on samuti kooskõlas samal perioodil (2019. aastast kuni uurimisperioodini) täheldatud hinnalangusega (15 %). |
| --- | --- |

(645)

Ühiku tootmiskulu suurenes 2017.–2019. aastal 14 %, st üldjoontes kooskõlas liidu vabaturu keskmiste hindadega (16 %). Sellele järgnes 14 % langus, mis on samuti kooskõlas samal perioodil (2019. aastast kuni uurimisperioodini) täheldatud hinnalangusega (15 %).

| (646) | Et vältida hinnajadades tootevaliku erinevusi vaatlusalusel perioodil, analüüsis komisjon valimisse kaasatud Hiina eksportijatelt ja liidu tootjatelt saadud põhjalikku teavet, tuginedes rohkematele liidetud tooterühmadele, mis sisaldavad otseselt võrreldavaid tooteid, nagu mainitud põhjenduses 613. Seeläbi tehti kindlaks 35 identset (kokkusobivat) rühma, mida müüvad nii Hiina eksportijad kui ka liidu tootmisharu ning mille puhul on vaatlusaluse perioodi iga aasta kohta olemas täielik aegrida. |
| --- | --- |

(646)

Et vältida hinnajadades tootevaliku erinevusi vaatlusalusel perioodil, analüüsis komisjon valimisse kaasatud Hiina eksportijatelt ja liidu tootjatelt saadud põhjalikku teavet, tuginedes rohkematele liidetud tooterühmadele, mis sisaldavad otseselt võrreldavaid tooteid, nagu mainitud põhjenduses 613. Seeläbi tehti kindlaks 35 identset (kokkusobivat) rühma, mida müüvad nii Hiina eksportijad kui ka liidu tootmisharu ning mille puhul on vaatlusaluse perioodi iga aasta kohta olemas täielik aegrida.

| (647) | Need rühmad on vaatlusalusel perioodil ELi tootmisharu müüki esindavad, kusjuures üle 34 % selliste kokkusobivate toodete müügist toimus uurimisperioodil. Tulemuseks saadud esindav aegrida on järgmine.

  Tabel 7-bis


  Liidu tootmisharu (eurodes kaablikilomeetri kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine hind | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Indeks | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Esindavus (%) | 42 | 38 | 35 | 34 |

(647)

Need rühmad on vaatlusalusel perioodil ELi tootmisharu müüki esindavad, kusjuures üle 34 % selliste kokkusobivate toodete müügist toimus uurimisperioodil. Tulemuseks saadud esindav aegrida on järgmine.

Tabel 7-bis

Tabel 7-bis

Liidu tootmisharu (eurodes kaablikilomeetri kohta)

Liidu tootmisharu (eurodes kaablikilomeetri kohta)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmine hind

817

780

792

719

Indeks

Indeks

100

100

95

95

97

97

88

88

Esindavus (%)

42

38

35

34

| (648) | See näitab liidu tootmisharu hindade märkimisväärset langust, mis sarnaneb Hiina ekspordi puhul täheldatud hinnalangusega, mida mainiti põhjenduses 613. |
| --- | --- |

(648)

See näitab liidu tootmisharu hindade märkimisväärset langust, mis sarnaneb Hiina ekspordi puhul täheldatud hinnalangusega, mida mainiti põhjenduses 613.

| (649) | Võttes lisaks arvesse, et kliendid soovivad sageli oma konkreetsetele vajadustele kohandatud eritellimusel valmistatavaid kiudoptilisi kaableid ning et teatavad liikmesriigid on kindlaks määranud ka konkreetsed tehnilised nõuded, annab sama kliendi ja liikmesriigi hindade ajaline võrdlemine veelgi täpsema ülevaate hindade arengust. Liidu tootmisharu esitas selle kohta üksikasjalikku lisateavet. Tooterühma, kliendi ja liikmesriigi 20 kõige olulisema kombinatsiooni puhul olid hinnasuundumused järgmised (146).

  Tabel 7-ter


  Liidu tootmisharu (eurodes kaablikilomeetri kohta, indeks)









  2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(649)

Võttes lisaks arvesse, et kliendid soovivad sageli oma konkreetsetele vajadustele kohandatud eritellimusel valmistatavaid kiudoptilisi kaableid ning et teatavad liikmesriigid on kindlaks määranud ka konkreetsed tehnilised nõuded, annab sama kliendi ja liikmesriigi hindade ajaline võrdlemine veelgi täpsema ülevaate hindade arengust. Liidu tootmisharu esitas selle kohta üksikasjalikku lisateavet. Tooterühma, kliendi ja liikmesriigi 20 kõige olulisema kombinatsiooni puhul olid hinnasuundumused järgmised (146).

146

Tabel 7-ter

Tabel 7-ter

Liidu tootmisharu (eurodes kaablikilomeetri kohta, indeks)

Liidu tootmisharu (eurodes kaablikilomeetri kohta, indeks)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

100

100

73

73

56

56

59

59

| (650) | See näitab taas asjaomase perioodi liidu tootmisharu hindade selget langust, mis on kooskõlas Hiina ekspordi hinnalangusega, mida on mainitud põhjendustes 610–614. |
| --- | --- |

(650)

See näitab taas asjaomase perioodi liidu tootmisharu hindade selget langust, mis on kooskõlas Hiina ekspordi hinnalangusega, mida on mainitud põhjendustes 610–614.

4.8.3.2.   Tööjõukulud

| (651) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes täistööajale taandatud töötaja kohta) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Indeks | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjad |

(651)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes täistööajale taandatud töötaja kohta)

39 511

35 826

39 157

38 966

Indeks

Indeks

100

100

91

91

99

99

99

99

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjad

| (652) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta jäid 2017. aastast kuni uurimisperioodini suhteliselt stabiilseks. Väike vähenemine 2018. aastal vastab täistööajale taandatud töötajate arvu 13 % suurenemisele ja kajastab selle lisatööjõu kulusid. |
| --- | --- |

(652)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta jäid 2017. aastast kuni uurimisperioodini suhteliselt stabiilseks. Väike vähenemine 2018. aastal vastab täistööajale taandatud töötajate arvu 13 % suurenemisele ja kajastab selle lisatööjõu kulusid.

4.8.3.3.   Varud

| (653) | Valimisse kaasatud liidu tootjate varud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Varud | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (kaablikilomeetrites) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Indeks | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | 12,7 | 13,5 | 12,9 | 13,9 |
| Indeks | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjad |

(653)

Valimisse kaasatud liidu tootjate varud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Varud

Varud

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Lõppvarud (kaablikilomeetrites)

134 925

161 561

161 878

171 058

Indeks

Indeks

100

100

120

120

120

120

127

127

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

12,7

13,5

12,9

13,9

Indeks

Indeks

100

100

106

106

102

102

110

110

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjad

| (654) | Valimisse kaasatud liidu tootjate varud kasvasid vaatlusalusel perioodil 27 %. Kuigi varude suurenemine tähistab teatavate korduvate artiklite müügi aeglasemat käivet ja võib olla seotud liidu tootmisharu üha suurenevate raskustega oma toodete müümisel, mis on tingitud Hiina eksportivate tootjate väga agressiivsest hinnakonkurentsist, võib suurenemine ajavahemikul 2019. aastast uurimisperioodini olla seotud ka hooajalise mõjuga. Igal juhul, arvestades, et suurem osa tootmisest toimub tellimuste ja klientide juhiste alusel, ei ole varud peamine kahjunäitaja. |
| --- | --- |

(654)

Valimisse kaasatud liidu tootjate varud kasvasid vaatlusalusel perioodil 27 %. Kuigi varude suurenemine tähistab teatavate korduvate artiklite müügi aeglasemat käivet ja võib olla seotud liidu tootmisharu üha suurenevate raskustega oma toodete müümisel, mis on tingitud Hiina eksportivate tootjate väga agressiivsest hinnakonkurentsist, võib suurenemine ajavahemikul 2019. aastast uurimisperioodini olla seotud ka hooajalise mõjuga. Igal juhul, arvestades, et suurem osa tootmisest toimub tellimuste ja klientide juhiste alusel, ei ole varud peamine kahjunäitaja.

4.8.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (655) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele toimuva müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Indeks | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Rahavoog (eurodes) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Indeks | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Investeeringud (eurodes) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Indeks | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Investeeringutasuvus (%) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Indeks | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjad |

(655)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele toimuva müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

8,1

8,4

8,5

7,9

Indeks

Indeks

100

100

104

104

104

104

97

97

Rahavoog (eurodes)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Indeks

Indeks

100

100

146

146

125

125

120

120

Investeeringud (eurodes)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Indeks

Indeks

100

100

112

112

137

137

99

99

Investeeringutasuvus (%)

34

36

24

20

Indeks

Indeks

100

100

105

105

70

70

58

58

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjad

| (656) | Et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks sõltumatutele liidu klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(656)

Et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks sõltumatutele liidu klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

| (657) | Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli kogu perioodil positiivne, aga ebanormaalselt väike, ja langes 8,1 %-lt 2017. aastal 7,9 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(657)

Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli kogu perioodil positiivne, aga ebanormaalselt väike, ja langes 8,1 %-lt 2017. aastal 7,9 %-le uurimisperioodil.

| (658) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis ZTT kontsern, et tuletusanalüüsi põhjal teenis liidu tootmisharu väga suurt kasumit, kehtestades liidu turul ülemäära kõrgeid hindu, mis tekitas tõsist kahtlust liidu tootmisharule tekitatud kahjus, ning et hinna allalöömine tulenes liidu tootmisharu ebamõistlikust hinnakujundusest, mitte madala hinnaga Hiina impordist. |
| --- | --- |

(658)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis ZTT kontsern, et tuletusanalüüsi põhjal teenis liidu tootmisharu väga suurt kasumit, kehtestades liidu turul ülemäära kõrgeid hindu, mis tekitas tõsist kahtlust liidu tootmisharule tekitatud kahjus, ning et hinna allalöömine tulenes liidu tootmisharu ebamõistlikust hinnakujundusest, mitte madala hinnaga Hiina impordist.

| (659) | Komisjon ei olnud selle väitega nõus. ZTT kontserni esitatud tuletusanalüüs oli osaline ning ei põhinenud kulude ja hindade täielikul hindamisel. Komisjon kontrollis kasumimarginaale põhjaliku teabe alusel ja see analüüs näitas, et kasumimarginaalid on sellised nagu kirjeldatud põhjendustes 655–657. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(659)

Komisjon ei olnud selle väitega nõus. ZTT kontserni esitatud tuletusanalüüs oli osaline ning ei põhinenud kulude ja hindade täielikul hindamisel. Komisjon kontrollis kasumimarginaale põhjaliku teabe alusel ja see analüüs näitas, et kasumimarginaalid on sellised nagu kirjeldatud põhjendustes 655–657. Seega lükati see väide tagasi.

| (660) | Kaebuse esitajad väitsid, et sektori vajadus investeeringute ja uurimistegevuse järele eeldaks 15 % kasumimarginaali. Uurimine näitas, et juba kavandatud investeeringuid, mis oleksid tehtud tavapärastes tingimustes, et pidada sammu turu arenguga, oleks pidanud vaatlusalusel perioodil toetama keskmiselt 13,4 % kasum. Need investeeringud hõlmasid järgmisi valdkondi: ümberseadistus- ja hoolduskulud, et tagada olemasoleva võimsuse tõhusus, kohandades võimsust vastavalt tootevaliku muutumisele; võimsuse suurendamine; teadus- ja arendustegevuse kulud (toote- ja protsessiinnovatsioon). |
| --- | --- |

(660)

Kaebuse esitajad väitsid, et sektori vajadus investeeringute ja uurimistegevuse järele eeldaks 15 % kasumimarginaali. Uurimine näitas, et juba kavandatud investeeringuid, mis oleksid tehtud tavapärastes tingimustes, et pidada sammu turu arenguga, oleks pidanud vaatlusalusel perioodil toetama keskmiselt 13,4 % kasum. Need investeeringud hõlmasid järgmisi valdkondi: ümberseadistus- ja hoolduskulud, et tagada olemasoleva võimsuse tõhusus, kohandades võimsust vastavalt tootevaliku muutumisele; võimsuse suurendamine; teadus- ja arendustegevuse kulud (toote- ja protsessiinnovatsioon).

| (661) | Komisjon leidis, et eelmainitud suurusjärk on kooskõlas subsideeritud Hiina impordi puudumise korral teenitud varasema kasumiga, mis jääb 12 % ringi, nagu rõhutatud tabeli 10-bis analüüsis. |
| --- | --- |

(661)

Komisjon leidis, et eelmainitud suurusjärk on kooskõlas subsideeritud Hiina impordi puudumise korral teenitud varasema kasumiga, mis jääb 12 % ringi, nagu rõhutatud tabeli 10-bis analüüsis.

bis

| (662) | See kinnitab, et 8 % kasumitase vaatlusalusel perioodil ei ole piisav tegevuse jätkamiseks laieneval kõrgtehnoloogiaturul, ning näitab seega liidu tootmisharule tekitatud kahju.

  Tabel 10-bis


  Liidu tootmisharu kasumlikkus enne 2017. aastat | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumimarginaal (%) | 10,4 | 12,6 | 12,4 |

(662)

See kinnitab, et 8 % kasumitase vaatlusalusel perioodil ei ole piisav tegevuse jätkamiseks laieneval kõrgtehnoloogiaturul, ning näitab seega liidu tootmisharule tekitatud kahju.

Tabel 10-bis

Tabel 10-bis

Liidu tootmisharu kasumlikkus enne 2017. aastat

Liidu tootmisharu kasumlikkus enne 2017. aastat

2014

2015

2016

Kasumimarginaal (%)

10,4

12,6

12,4

| (663) | Seda aga praegusel juhul ei täheldatud. Kasumlikkus tõepoolest vähenes võrreldes 2014.–2016. aasta omaga. See madalam kasumitase kogu vaatlusalusel perioodil kajastab märkimisväärset hinnakahju kogu vaatlusalusel perioodil. Hiina impordist põhjustatud hindade alandamise surve tõttu (nii suurenenud mahu kui ka madalate hindade mõistes) ei saanud liidu tootmisharu tõsta hindu, vähendada kulusid ega seega ka saavutada laienemise mõju eelset tavapärast kasumitaset – selle taseme ületamisest rääkimata. |
| --- | --- |

(663)

Seda aga praegusel juhul ei täheldatud. Kasumlikkus tõepoolest vähenes võrreldes 2014.–2016. aasta omaga. See madalam kasumitase kogu vaatlusalusel perioodil kajastab märkimisväärset hinnakahju kogu vaatlusalusel perioodil. Hiina impordist põhjustatud hindade alandamise surve tõttu (nii suurenenud mahu kui ka madalate hindade mõistes) ei saanud liidu tootmisharu tõsta hindu, vähendada kulusid ega seega ka saavutada laienemise mõju eelset tavapärast kasumitaset – selle taseme ületamisest rääkimata.

| (664) | Pärast suurenemist 2018. aastal hakkas rahavoog vaatlusaluse perioodi teise poole lähenedes vähenema. |
| --- | --- |

(664)

Pärast suurenemist 2018. aastal hakkas rahavoog vaatlusaluse perioodi teise poole lähenedes vähenema.

| (665) | Imporditud kaupadest otseselt tingitud surve tõttu pidi liidu tootmisharu edasi lükkama investeeringud, sh mõne sellise, mis oli juba kavandatud ja heaks kiidetud. Need investeeringud, mille eesmärk oli suurendada olemasolevat liidu tootmisvõimsust, pandi vaatlusalusel perioodil pausile (isegi kui investeeringute tegemine oli juba alanud) Hiina impordi agressiivse hinnakujunduse tõttu muutunud turutingimuste otsese tagajärjena. Võrreldes eelnevate aastate suundumusega ja turu üldise kasvuga vähenesid investeeringud seetõttu vaatlusaluse perioodi lõpu poole järsult. |
| --- | --- |

(665)

Imporditud kaupadest otseselt tingitud surve tõttu pidi liidu tootmisharu edasi lükkama investeeringud, sh mõne sellise, mis oli juba kavandatud ja heaks kiidetud. Need investeeringud, mille eesmärk oli suurendada olemasolevat liidu tootmisvõimsust, pandi vaatlusalusel perioodil pausile (isegi kui investeeringute tegemine oli juba alanud) Hiina impordi agressiivse hinnakujunduse tõttu muutunud turutingimuste otsese tagajärjena. Võrreldes eelnevate aastate suundumusega ja turu üldise kasvuga vähenesid investeeringud seetõttu vaatlusaluse perioodi lõpu poole järsult.

| (666) | Vaatlusalusel perioodil muutus tehtud investeeringute tasuvus negatiivses suunas ja tegelikult langes 42 %. See negatiivne areng näitab, et kuigi tõhususe ja konkurentsivõime säilitamiseks ja parandamiseks tehti jätkuvalt investeeringuid, vähenes nende investeeringute tasuvus vaatlusalusel perioodil märgatavalt, sest liidu tootmisharu ei suutnud kasumlikkusmäära parandada. |
| --- | --- |

(666)

Vaatlusalusel perioodil muutus tehtud investeeringute tasuvus negatiivses suunas ja tegelikult langes 42 %. See negatiivne areng näitab, et kuigi tõhususe ja konkurentsivõime säilitamiseks ja parandamiseks tehti jätkuvalt investeeringuid, vähenes nende investeeringute tasuvus vaatlusalusel perioodil märgatavalt, sest liidu tootmisharu ei suutnud kasumlikkusmäära parandada.

| (667) | Kuna investeeringutasuvus vähenes sedavõrd kiiresti, on valimisse kaasatud tootmisüksuste edasine kapitali kaasamise võime selgelt ohus, kui olukord ei hakka paranema. |
| --- | --- |

(667)

Kuna investeeringutasuvus vähenes sedavõrd kiiresti, on valimisse kaasatud tootmisüksuste edasine kapitali kaasamise võime selgelt ohus, kui olukord ei hakka paranema.

4.9.   Hangetel põhinev müügianalüüs

Hangetel põhinev müügianalüüs

| (668) | Enamik kiudoptilisi kaableid müüakse hankemenetluste kaudu. Et hankida vajalikku teavet selle olulise turuaspekti kohta ja täiendada oma ülejäänud kahjuanalüüsi, nõudis komisjon valimisse kaasatud Hiina eksportivatelt tootjatelt, valimisse kaasatud liidu tootjatelt, importijatelt ja kasutajatelt hangete kohta üksikasjalikku teavet. Küsimusi küsiti nii lõpetatud kui ka käimasolevate hangete olemuse, protsessi, ajastuse ja muude oluliste omaduste kohta. Hankijad tegid komisjoniga väga vähe koostööd. Uurimises ei osalenud ükski riigihankeüksus ja suurte telekommunikatsioonivõrgu operaatorite hulgas esitas üksikasjalikku teavet hangete kohta ainult Deutsche Telekom. |
| --- | --- |

(668)

Enamik kiudoptilisi kaableid müüakse hankemenetluste kaudu. Et hankida vajalikku teavet selle olulise turuaspekti kohta ja täiendada oma ülejäänud kahjuanalüüsi, nõudis komisjon valimisse kaasatud Hiina eksportivatelt tootjatelt, valimisse kaasatud liidu tootjatelt, importijatelt ja kasutajatelt hangete kohta üksikasjalikku teavet. Küsimusi küsiti nii lõpetatud kui ka käimasolevate hangete olemuse, protsessi, ajastuse ja muude oluliste omaduste kohta. Hankijad tegid komisjoniga väga vähe koostööd. Uurimises ei osalenud ükski riigihankeüksus ja suurte telekommunikatsioonivõrgu operaatorite hulgas esitas üksikasjalikku teavet hangete kohta ainult Deutsche Telekom.

| (669) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamata jätmist taotles komisjon valimisse kaasatud liidu tootjatelt üksikasjalikku lisateavet kõigi hangete kohta, milles nad vaatlusalusel perioodil osalesid, sealhulgas teavet pakkumuste, hindade ja võimaluse korral konkurentide kohta. |
| --- | --- |

(669)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamata jätmist taotles komisjon valimisse kaasatud liidu tootjatelt üksikasjalikku lisateavet kõigi hangete kohta, milles nad vaatlusalusel perioodil osalesid, sealhulgas teavet pakkumuste, hindade ja võimaluse korral konkurentide kohta.

| (670) | Esitatud teave näitas väga heterogeenset ja killustatud olukorda – igal aastal korraldatakse eri liikmesriikides väga palju hankeid ning hankijad, pakkujad, kestused ja tingimused on väga erinevad. Hankijate seisukohast võivad hanked olla avalikud, nii et neid korraldavad kohalikud omavalitsused või muud avalik-õiguslikud üksused, või eraõiguslikud, nii et neid korraldavad suured telekommunikatsioonivõrgu või muude võrkude operaatorid. Samuti kasutatakse paljusid muid väiksemaid pakkumisi, hinnapakkumusi ja e-oksjoneid ning väiksemaid summasid võidakse saada ka otsekontakti kaudu klientidega. Iga hankemenetlus sõltub suuresti hankijast, kes võib kasutada mitmesuguseid protsesse olenevalt asjaomasest hankest ja turuarengust. Hangetes osaleb ka väga erinevaid pakkujaid. Hiina eksportivad tootjad osalevad otseselt (ka oma tütarettevõtjate kaudu) ja kaudselt, tehes koostööd eri liikmesriikide kohalike äriühingutega. Importijad, kauplejad ja turustajad konkureerivad ka liidu tootjatega. Vahel kaasatakse ka paigaldajaid ning edukate tarnijate müük telekommunikatsioonivõrgu operaatoritele toimub nende paigaldajate kaudu. |
| --- | --- |

(670)

Esitatud teave näitas väga heterogeenset ja killustatud olukorda – igal aastal korraldatakse eri liikmesriikides väga palju hankeid ning hankijad, pakkujad, kestused ja tingimused on väga erinevad. Hankijate seisukohast võivad hanked olla avalikud, nii et neid korraldavad kohalikud omavalitsused või muud avalik-õiguslikud üksused, või eraõiguslikud, nii et neid korraldavad suured telekommunikatsioonivõrgu või muude võrkude operaatorid. Samuti kasutatakse paljusid muid väiksemaid pakkumisi, hinnapakkumusi ja e-oksjoneid ning väiksemaid summasid võidakse saada ka otsekontakti kaudu klientidega. Iga hankemenetlus sõltub suuresti hankijast, kes võib kasutada mitmesuguseid protsesse olenevalt asjaomasest hankest ja turuarengust. Hangetes osaleb ka väga erinevaid pakkujaid. Hiina eksportivad tootjad osalevad otseselt (ka oma tütarettevõtjate kaudu) ja kaudselt, tehes koostööd eri liikmesriikide kohalike äriühingutega. Importijad, kauplejad ja turustajad konkureerivad ka liidu tootjatega. Vahel kaasatakse ka paigaldajaid ning edukate tarnijate müük telekommunikatsioonivõrgu operaatoritele toimub nende paigaldajate kaudu.

| (671) | Samuti on uurimine näidanud, et liidus korraldatakse väga palju hankeid. Kolm valimisse kaasatud liidu tootjat teatasid, et osalesid uurimisperioodil otse kokku rohkem kui 500 hankes. Üks koostööd tegevatest sõltumatutest importijatest osaleb aastas 150–200 hankes, keskendudes ainult Saksamaa turule. |
| --- | --- |

(671)

Samuti on uurimine näidanud, et liidus korraldatakse väga palju hankeid. Kolm valimisse kaasatud liidu tootjat teatasid, et osalesid uurimisperioodil otse kokku rohkem kui 500 hankes. Üks koostööd tegevatest sõltumatutest importijatest osaleb aastas 150–200 hankes, keskendudes ainult Saksamaa turule.

| (672) | Hangete kestus on väga erinev – alates viivitamatust kättetoimetamisest kuni kolme aastani. Pikemate hangete puhul on hinnad küll kokku lepitud, aga mahud ei ole kindlaks määratud ja seetõttu võivad pakkujad teha lisapakkumusi, mis asendavad olemasolevad pakkumused, kui hinnad langevad. Seega, kuigi hangetes määratakse ära üldine hindade ülempiir, võivad hinnad terve hankelepingu kestuse jooksul dünaamiliselt muutuda ja teevadki seda. Selle tulemusena kipuvad need korrigeerima ja suurel määral kajastama valitsevaid turutingimusi. |
| --- | --- |

(672)

Hangete kestus on väga erinev – alates viivitamatust kättetoimetamisest kuni kolme aastani. Pikemate hangete puhul on hinnad küll kokku lepitud, aga mahud ei ole kindlaks määratud ja seetõttu võivad pakkujad teha lisapakkumusi, mis asendavad olemasolevad pakkumused, kui hinnad langevad. Seega, kuigi hangetes määratakse ära üldine hindade ülempiir, võivad hinnad terve hankelepingu kestuse jooksul dünaamiliselt muutuda ja teevadki seda. Selle tulemusena kipuvad need korrigeerima ja suurel määral kajastama valitsevaid turutingimusi.

| (673) | Komisjon on analüüsinud üksikasjalikku teavet hangete kohta, millest valimisse kaasatud liidu tootjad teatasid vastustes komisjoni taotlusele. Teatatud hangetest, milles liidu tootjad esitasid vaatlusalusel perioodil pakkumusi, analüüsis komisjon neid, mille puhul oli konkreetseid tõendeid Hiina osaluse kohta. Vaatlusalusel perioodil oli 55 sellist hanget. Analüüsitud hangetest tulenes 45 % valimisse kaasatud liidu tootjate müügist ning 14 % liidu kogutarbimisest uurimisperioodil. Nende hangete puhul on tehtud hinna- ja mahukahju üksikasjalik analüüs, mis näitab müügi olulist vähenemist (25–100 %) ja/või hinnalangust (5–55 %) ja/või hinna allalöömist (8–39 %). See hankepõhine analüüs kinnitas asjaomase perioodi hinnalangust ja hinna allalöömist, mis oli juba eespool kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(673)

Komisjon on analüüsinud üksikasjalikku teavet hangete kohta, millest valimisse kaasatud liidu tootjad teatasid vastustes komisjoni taotlusele. Teatatud hangetest, milles liidu tootjad esitasid vaatlusalusel perioodil pakkumusi, analüüsis komisjon neid, mille puhul oli konkreetseid tõendeid Hiina osaluse kohta. Vaatlusalusel perioodil oli 55 sellist hanget. Analüüsitud hangetest tulenes 45 % valimisse kaasatud liidu tootjate müügist ning 14 % liidu kogutarbimisest uurimisperioodil. Nende hangete puhul on tehtud hinna- ja mahukahju üksikasjalik analüüs, mis näitab müügi olulist vähenemist (25–100 %) ja/või hinnalangust (5–55 %) ja/või hinna allalöömist (8–39 %). See hankepõhine analüüs kinnitas asjaomase perioodi hinnalangust ja hinna allalöömist, mis oli juba eespool kindlaks tehtud.

| (674) | Connect Com esitas hankemenetlustega seoses märkused ja juhtis tähelepanu, et kaebuse esitaja esindatavad liidu tootjad ei kaotanud üldiselt palju hankeid, vaid ainult ühe või mõne suure eraõigusliku hanke. Ta rõhutas, et kaebuse esitaja osutas hinna allalöömise tõendina ühele eraõigusliku hanke kutsele ja ühe Hiina tootja hinnastamiskäitumisele. Connect Com esitas teate ühes Saksamaa ringkonnas sõlmitud lepingute kohta, mille puhul olid eduka pakkuja hinnad sõnaselgelt välja toodud. Ta väitis, et kaebuse esitaja oli terve riigihangete turusegmendi oma esitlusest välja jätnud. Connect Comi sõnul ei saavutanud kaebuse esitaja esindatavad liidu tootjad nendel hangetel edu, sest nad ei vastanud nõutud kriteeriumitele (nt laod, varud, lai tootevalik, logistiline kontseptsioon). Täpsemalt rõhutas Connect Com Prysmiani ja Corningi väikest ladustamismahtu. Connect Com väitis, et riigihangete turusegmendi olemasolu eiramine on vale, sest riigi- ja eraõiguslike hangete turuhinnad on suurel määral üksteisele vastavad või üksteisest sõltuvad. Connect Comi sõnul ei oleks õige kehtestada tollimakse tervel turul, mis on jagatud riigi- ja eraõiguslikeks hangeteks. Viidati komisjoni otsuse 98/230/EÜ (147) põhjendusele 42. Selle otsuse alusel väitis Connect Com, et segmentidesse jagatud turgude puhul ei teki liidu tootmisharule üldist kahju, kui hoolimata teatavast müügi vähenemisest ühes turusegmendis (praegusel juhul eraõiguslikud hanked) on liidu tootmisharul teises turusegmendis (praegusel juhul riigihanked) müügivõimalusi, mis kompenseerivad müügimahu vähenemise. |
| --- | --- |

(674)

Connect Com esitas hankemenetlustega seoses märkused ja juhtis tähelepanu, et kaebuse esitaja esindatavad liidu tootjad ei kaotanud üldiselt palju hankeid, vaid ainult ühe või mõne suure eraõigusliku hanke. Ta rõhutas, et kaebuse esitaja osutas hinna allalöömise tõendina ühele eraõigusliku hanke kutsele ja ühe Hiina tootja hinnastamiskäitumisele. Connect Com esitas teate ühes Saksamaa ringkonnas sõlmitud lepingute kohta, mille puhul olid eduka pakkuja hinnad sõnaselgelt välja toodud. Ta väitis, et kaebuse esitaja oli terve riigihangete turusegmendi oma esitlusest välja jätnud. Connect Comi sõnul ei saavutanud kaebuse esitaja esindatavad liidu tootjad nendel hangetel edu, sest nad ei vastanud nõutud kriteeriumitele (nt laod, varud, lai tootevalik, logistiline kontseptsioon). Täpsemalt rõhutas Connect Com Prysmiani ja Corningi väikest ladustamismahtu. Connect Com väitis, et riigihangete turusegmendi olemasolu eiramine on vale, sest riigi- ja eraõiguslike hangete turuhinnad on suurel määral üksteisele vastavad või üksteisest sõltuvad. Connect Comi sõnul ei oleks õige kehtestada tollimakse tervel turul, mis on jagatud riigi- ja eraõiguslikeks hangeteks. Viidati komisjoni otsuse 98/230/EÜ (147) põhjendusele 42. Selle otsuse alusel väitis Connect Com, et segmentidesse jagatud turgude puhul ei teki liidu tootmisharule üldist kahju, kui hoolimata teatavast müügi vähenemisest ühes turusegmendis (praegusel juhul eraõiguslikud hanked) on liidu tootmisharul teises turusegmendis (praegusel juhul riigihanked) müügivõimalusi, mis kompenseerivad müügimahu vähenemise.

147

| (675) | Põhjenduses 673 esitatud argumendid ja analüüs on nende väidetega vastuolus. Hoolimata liidu tootmisharu märkimisväärsetest jõupingutustest hindade konkurentsivõime säilitamisel võtsid suure osa turust üle Hiina eksportijad, kelle pakkumuste hindadega ei suutnud liidu tootmisharu võistelda. Komisjoni 1998. aasta otsuses volframoksiidi ja volframhappe impordi kohta leidis komisjon asjaomase juhtumi puhul, et vaadeldes liidu tootmisharu turuosa vähenemist vabaturul, oleks tulnud arvesse võtta liidu tootmisharu kalduvust kasutada aina suuremat osa oma vaatlusaluse toote toodangust järgmise etapi toodete tootmiseks. Liidu tootmisharu nende kahe erineva turusegmendi (vabaturg ja tootmisharusisene kasutamine) faktiline olukord on erinev konkurentsiolukorrast praeguse juhtumi puhul, kus tootmisharusisese turu suurus kogu vaatlusalusel perioodil tasapisi väheneb ja on vaatlusaluse toote toodangus väga väikese osakaaluga. Seega lükati kõnealused väited tagasi. |
| --- | --- |

(675)

Põhjenduses 673 esitatud argumendid ja analüüs on nende väidetega vastuolus. Hoolimata liidu tootmisharu märkimisväärsetest jõupingutustest hindade konkurentsivõime säilitamisel võtsid suure osa turust üle Hiina eksportijad, kelle pakkumuste hindadega ei suutnud liidu tootmisharu võistelda. Komisjoni 1998. aasta otsuses volframoksiidi ja volframhappe impordi kohta leidis komisjon asjaomase juhtumi puhul, et vaadeldes liidu tootmisharu turuosa vähenemist vabaturul, oleks tulnud arvesse võtta liidu tootmisharu kalduvust kasutada aina suuremat osa oma vaatlusaluse toote toodangust järgmise etapi toodete tootmiseks. Liidu tootmisharu nende kahe erineva turusegmendi (vabaturg ja tootmisharusisene kasutamine) faktiline olukord on erinev konkurentsiolukorrast praeguse juhtumi puhul, kus tootmisharusisese turu suurus kogu vaatlusalusel perioodil tasapisi väheneb ja on vaatlusaluse toote toodangus väga väikese osakaaluga. Seega lükati kõnealused väited tagasi.

| (676) | Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Connect Com, et komisjon ei avalikustanud, mitu hanget võitis Hiina tootja ja millisel põhjusel, ning kordas oma väidet, et ainus otsustav kriteerium ei ole kunagi hind, vaid pigem kvaliteet ja logistika. Samuti taotles Connect Com põhjenduses 673 kirjeldatud analüüsi tulemuste avalikustamist. |
| --- | --- |

(676)

Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Connect Com, et komisjon ei avalikustanud, mitu hanget võitis Hiina tootja ja millisel põhjusel, ning kordas oma väidet, et ainus otsustav kriteerium ei ole kunagi hind, vaid pigem kvaliteet ja logistika. Samuti taotles Connect Com põhjenduses 673 kirjeldatud analüüsi tulemuste avalikustamist.

| (677) | Sellega seoses kogus komisjon üksikasjalikku teavet vaatlusalusel perioodil toimunud hangete kohta. Komisjon kontrollis ja analüüsis seda teavet, mis on äärmiselt konfidentsiaalne ja mida seetõttu ei saa huvitatud isikutele avaldada. |
| --- | --- |

(677)

Sellega seoses kogus komisjon üksikasjalikku teavet vaatlusalusel perioodil toimunud hangete kohta. Komisjon kontrollis ja analüüsis seda teavet, mis on äärmiselt konfidentsiaalne ja mida seetõttu ei saa huvitatud isikutele avaldada.

| (678) | Hangete analüüs osutab liidu tootmisharu toodete Hiina toodetega asendamise protsessi kiirenemisele, mida kinnitavad ka uurimisperioodi lõpus korraldatud hanked. See näitas liidu tootmisharu hinnalangust ja mahu edasist märkimisväärset vähenemist, mis on kooskõlas üldpildiga kahju kohta ja kinnitab seda. |
| --- | --- |

(678)

Hangete analüüs osutab liidu tootmisharu toodete Hiina toodetega asendamise protsessi kiirenemisele, mida kinnitavad ka uurimisperioodi lõpus korraldatud hanked. See näitas liidu tootmisharu hinnalangust ja mahu edasist märkimisväärset vähenemist, mis on kooskõlas üldpildiga kahju kohta ja kinnitab seda.

4.10.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (679) | Liidu turul ja tööhõives ilmnes nii mõnegi näitaja puhul positiivne suundumus, näiteks tootmises, võimsuses ja müügimahus. Nende näitajate areng ei vastanud aga tarbimise suurenemisele ja kui liidu tootmisharu oleks turu kasvust täielikult kasu saanud, oleksid need näitajad pidanud tegelikult veelgi rohkem kasvama. Tõepoolest, müügimahu suurenemisest hoolimata vähenes liidu tootmisharu turuosa kasvaval turul 10,8 protsendipunkti võrra (64,3 %-lt 53,5 %-le). See on seotud Hiina ekspordi tekitatud hinnasurvega, sealjuures esines tervel vaatlusalusel perioodil märkimisväärset hinna allalöömist ja igal juhul hinnalangust. |
| --- | --- |

(679)

Liidu turul ja tööhõives ilmnes nii mõnegi näitaja puhul positiivne suundumus, näiteks tootmises, võimsuses ja müügimahus. Nende näitajate areng ei vastanud aga tarbimise suurenemisele ja kui liidu tootmisharu oleks turu kasvust täielikult kasu saanud, oleksid need näitajad pidanud tegelikult veelgi rohkem kasvama. Tõepoolest, müügimahu suurenemisest hoolimata vähenes liidu tootmisharu turuosa kasvaval turul 10,8 protsendipunkti võrra (64,3 %-lt 53,5 %-le). See on seotud Hiina ekspordi tekitatud hinnasurvega, sealjuures esines tervel vaatlusalusel perioodil märkimisväärset hinna allalöömist ja igal juhul hinnalangust.

| (680) | Eespool mainitu põhjustas rahalist kahju väiksema kasumi ning investeeringute ja nende tasuvuse vähenemise kujul. |
| --- | --- |

(680)

Eespool mainitu põhjustas rahalist kahju väiksema kasumi ning investeeringute ja nende tasuvuse vähenemise kujul.

| (681) | Lisaks, nagu eespool põhjendustes 673 selgitatud, osutab hangete kaudu tehtud müügi analüüs sellele, et turuosa ja hinna vähenemine on hoogustumas ning jätkub Hiina eksportivate tootjate erakordselt agressiivse käitumise tõttu. |
| --- | --- |

(681)

Lisaks, nagu eespool põhjendustes 673 selgitatud, osutab hangete kaudu tehtud müügi analüüs sellele, et turuosa ja hinna vähenemine on hoogustumas ning jätkub Hiina eksportivate tootjate erakordselt agressiivse käitumise tõttu.

| (682) | Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Hiina kaubanduskoda, et mitu peamist näitajat ei osutanud liidu tootmisharu kantud kahjule, sest selle tootlikkus jäi stabiilseks ja isegi suurenes uurimisperioodil, selle tootmismaht ja tööhõive püsisid stabiilsena, tootmisvõimsus suurenes, müügihinnad jäid stabiilseks, langedes veidi, ning kasumlikkus ja investeeringud püsisid kõrgel tasemel. Samuti väitis Hiina kaubanduskoda, et juhtumis „Tai – H-talad“ (148) väitis vaekogu, et „sellised mitme teguri positiivsed muutused eeldaksid veenvat selgitust selle kohta, miks ja kuidas oli omamaine tootmisharu selliseid ilmseid positiivseid suundumusi arvesse võttes lepingu tähenduses kahju kannatanud või kannatas endiselt kahju“. Hiina kaubanduskoda väitis, et komisjon polnud esitanud sellist veenvat selgitust. Hiina kaubanduskoda väitis ka, et viinhappe juhtumis (149) järeldas komisjon, et asjaomasele tootmisharule ei tekitatud kahju, kuna kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja tööhõive suurenesid vaatlusalusel perioodil, hoolimata tootmisharu tootmise, müügimahu ja turuosa vähenemissuundumustest. |
| --- | --- |

(682)

Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Hiina kaubanduskoda, et mitu peamist näitajat ei osutanud liidu tootmisharu kantud kahjule, sest selle tootlikkus jäi stabiilseks ja isegi suurenes uurimisperioodil, selle tootmismaht ja tööhõive püsisid stabiilsena, tootmisvõimsus suurenes, müügihinnad jäid stabiilseks, langedes veidi, ning kasumlikkus ja investeeringud püsisid kõrgel tasemel. Samuti väitis Hiina kaubanduskoda, et juhtumis „Tai – H-talad“ (148) väitis vaekogu, et „sellised mitme teguri positiivsed muutused eeldaksid veenvat selgitust selle kohta, miks ja kuidas oli omamaine tootmisharu selliseid ilmseid positiivseid suundumusi arvesse võttes lepingu tähenduses kahju kannatanud või kannatas endiselt kahju“. Hiina kaubanduskoda väitis, et komisjon polnud esitanud sellist veenvat selgitust. Hiina kaubanduskoda väitis ka, et viinhappe juhtumis (149) järeldas komisjon, et asjaomasele tootmisharule ei tekitatud kahju, kuna kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja tööhõive suurenesid vaatlusalusel perioodil, hoolimata tootmisharu tootmise, müügimahu ja turuosa vähenemissuundumustest.

148

149

| (683) | Nagu on märgitud põhjenduses 679, tuleb nende näitajate hindamisel arvestada suurenenud tarbimist kasvaval turul ning see analüüs näitas, et liidu tootmisharu ei saanud laienevast turust piisavalt kasu, mis osutab sellele, et tegelik mõju liidu tootmisharu kasvule oli negatiivne. Lisaks näitas üksikasjalik hangete analüüs liidu tootmisharus väga selget hinna allalöömist ja kasvavat müügikahjumit. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(683)

Nagu on märgitud põhjenduses 679, tuleb nende näitajate hindamisel arvestada suurenenud tarbimist kasvaval turul ning see analüüs näitas, et liidu tootmisharu ei saanud laienevast turust piisavalt kasu, mis osutab sellele, et tegelik mõju liidu tootmisharu kasvule oli negatiivne. Lisaks näitas üksikasjalik hangete analüüs liidu tootmisharus väga selget hinna allalöömist ja kasvavat müügikahjumit. Seega lükati see väide tagasi.

| (684) | Komisjon tuletab meelde, et kahjutegurite kaal on iga juhtumi puhul erinev, sest see sõltub tootmisharust ja faktilisest olukorrast. Kumbki Hiina kaubanduskoja viidatud juhtumitest ei ole aga käesoleva juhtumiga faktiliselt võrreldav. Näiteks viinhappe juhtumi puhul kasvas liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil stabiilselt ja isegi ületas uurimisperioodil sihtkasumit, kuid käesoleval juhul see nii ei olnud. Samamoodi oli faktiline olukord vaekogu uuritud juhtumi „Tai – H-talad“ puhul põhimõtteliselt erinev. Mis kõige tähtsam, vaekogu kritiseeris asjaolu, et Tai uurimisasutus ei olnud selgitanud, kuidas positiivsed suundumused (eelkõige kasumlikkus) kinnitavad kindlakstehtud kahju. Taaskord ei ole käesoleva juhtumi asjaolud sarnased H-talade juhtumi omadega. Lisaks asjaolule, et käesoleva juhtumi puhul halvenesid mitu kahjunäitajat, on komisjon oma analüüsi ja järeldusi kahjutegurite kohta täielikult selgitanud. Seetõttu leidis komisjon, et nende Hiina kaubanduskoja viidatud juhtumite järeldused ei olnud käesolevas uurimises kohaldatavad. |
| --- | --- |

(684)

Komisjon tuletab meelde, et kahjutegurite kaal on iga juhtumi puhul erinev, sest see sõltub tootmisharust ja faktilisest olukorrast. Kumbki Hiina kaubanduskoja viidatud juhtumitest ei ole aga käesoleva juhtumiga faktiliselt võrreldav. Näiteks viinhappe juhtumi puhul kasvas liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil stabiilselt ja isegi ületas uurimisperioodil sihtkasumit, kuid käesoleval juhul see nii ei olnud. Samamoodi oli faktiline olukord vaekogu uuritud juhtumi „Tai – H-talad“ puhul põhimõtteliselt erinev. Mis kõige tähtsam, vaekogu kritiseeris asjaolu, et Tai uurimisasutus ei olnud selgitanud, kuidas positiivsed suundumused (eelkõige kasumlikkus) kinnitavad kindlakstehtud kahju. Taaskord ei ole käesoleva juhtumi asjaolud sarnased H-talade juhtumi omadega. Lisaks asjaolule, et käesoleva juhtumi puhul halvenesid mitu kahjunäitajat, on komisjon oma analüüsi ja järeldusi kahjutegurite kohta täielikult selgitanud. Seetõttu leidis komisjon, et nende Hiina kaubanduskoja viidatud juhtumite järeldused ei olnud käesolevas uurimises kohaldatavad.

| (685) | Samuti väitis Hiina kaubanduskoda, et kooskõlas vaekogu järeldusega juhtumis „EÜ ja teatavad liikmesriigid – suured tsiviilõhusõidukid“ (150) ei saa olulise kahju tuvastamise aluseks olla üksnes turuosa kriteeriumid ning et nõudluse kasvades suurenes kõigi turuosaliste müük, mis viitab avatud konkurentsiturule. Peale selle väitis Hiina kaubanduskoda, et liidu tootmisharu olukorra tulevane halvenemine ja eksportijate liigne tootmisvõimsus ei saa olla olulise kahju põhjus, sest uurimise käigus ei hinnatud kahju tekkimise ohtu ning täidetud polnud ka sel juhul kehtiv tõendamisnõue kooskõlas juhtumiga T-528/09: Hubei Xinyegang Steel vs. nõukogu, (151) milles Üldkohus pidas eksportijate liigse tootmisvõimsuse hindamist „kahju ohu“ hindamise osaks. |
| --- | --- |

(685)

Samuti väitis Hiina kaubanduskoda, et kooskõlas vaekogu järeldusega juhtumis „EÜ ja teatavad liikmesriigid – suured tsiviilõhusõidukid“ (150) ei saa olulise kahju tuvastamise aluseks olla üksnes turuosa kriteeriumid ning et nõudluse kasvades suurenes kõigi turuosaliste müük, mis viitab avatud konkurentsiturule. Peale selle väitis Hiina kaubanduskoda, et liidu tootmisharu olukorra tulevane halvenemine ja eksportijate liigne tootmisvõimsus ei saa olla olulise kahju põhjus, sest uurimise käigus ei hinnatud kahju tekkimise ohtu ning täidetud polnud ka sel juhul kehtiv tõendamisnõue kooskõlas juhtumiga T-528/09: Hubei Xinyegang Steel vs. nõukogu, (151) milles Üldkohus pidas eksportijate liigse tootmisvõimsuse hindamist „kahju ohu“ hindamise osaks.

150

vs.

151

| (686) | Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et olulise kahju tuvastamine ei põhine üksnes turuosadel, vaid põhjendustes 599, 606, 612 ja 661 hinnatud hulgal majandusnäitajatel, mis muu hulgas hõlmasid tegelikku negatiivset mõju kasvule, hinnalangust, hinna allalöömist, turuhinnast madalama hinnaga müüki ja vähenenud kasumit, mis viitavad olulisele kahjule. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(686)

Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et olulise kahju tuvastamine ei põhine üksnes turuosadel, vaid põhjendustes 599, 606, 612 ja 661 hinnatud hulgal majandusnäitajatel, mis muu hulgas hõlmasid tegelikku negatiivset mõju kasvule, hinnalangust, hinna allalöömist, turuhinnast madalama hinnaga müüki ja vähenenud kasumit, mis viitavad olulisele kahjule. Seega lükati see väide tagasi.

| (687) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(687)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (688) | Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas subsideeritud import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist pärit subsideeritud import, ei omistataks subsideeritud impordile. Need tegurid on järgmised: import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditegevus, tootmisharusisene müük ja toorainehinnad. |
| --- | --- |

(688)

Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas subsideeritud import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist pärit subsideeritud import, ei omistataks subsideeritud impordile. Need tegurid on järgmised: import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditegevus, tootmisharusisene müük ja toorainehinnad.

5.1.   Subsideeritud impordi mõju

Subsideeritud impordi mõju

| (689) | Liidu tootmisharu turuosa vähenemine toimus vaatlusalusel perioodil ühel ajal ja oli otseselt seotud Hiinast pärit olulises mahus impordi märkimisväärse tungimisega liidu turule, mis lõi liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla ja avaldas igal juhul liidu müügile märkimisväärset hinnasurvet. |
| --- | --- |

(689)

Liidu tootmisharu turuosa vähenemine toimus vaatlusalusel perioodil ühel ajal ja oli otseselt seotud Hiinast pärit olulises mahus impordi märkimisväärse tungimisega liidu turule, mis lõi liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla ja avaldas igal juhul liidu müügile märkimisväärset hinnasurvet.

| (690) | Hiinast pärit impordi maht suurenes (nagu osutatud tabelis 2) ligikaudu 189 000 kaablikilomeetrilt 2017. aastal ligikaudu 498 000 kaablikilomeetrini uurimisperioodil ehk kaks ja pool korda (+163 %). Turuosa suurenes samal perioodil 14,8 %-lt 28,3 %-le ehk ligi kaks korda (+91 %). Samal perioodil (nagu näidatud tabelis 5) suurenes liidu tootmisharu müük vabaturul üksnes 14 % ning tema turuosa langes 64,3 %-lt 53,5 %-le, mis on 10,8 protsendipunktiline (ehk –17 %) vähenemine. Väiksemal tootmisharusisesel turul vähenes müük mõõdukalt (–12 %). Subsideeritud import on suurenenud nii absoluut- kui ka suhtarvudes. Nagu tabelis 1 osutatud, on tarbimine liidu turul vaatlusalusel perioodil suurenenud 38 % ja on selge, et sellest kasvust sai peamiselt kasu Hiinast pärit import. |
| --- | --- |

(690)

Hiinast pärit impordi maht suurenes (nagu osutatud tabelis 2) ligikaudu 189 000 kaablikilomeetrilt 2017. aastal ligikaudu 498 000 kaablikilomeetrini uurimisperioodil ehk kaks ja pool korda (+163 %). Turuosa suurenes samal perioodil 14,8 %-lt 28,3 %-le ehk ligi kaks korda (+91 %). Samal perioodil (nagu näidatud tabelis 5) suurenes liidu tootmisharu müük vabaturul üksnes 14 % ning tema turuosa langes 64,3 %-lt 53,5 %-le, mis on 10,8 protsendipunktiline (ehk –17 %) vähenemine. Väiksemal tootmisharusisesel turul vähenes müük mõõdukalt (–12 %). Subsideeritud import on suurenenud nii absoluut- kui ka suhtarvudes. Nagu tabelis 1 osutatud, on tarbimine liidu turul vaatlusalusel perioodil suurenenud 38 % ja on selge, et sellest kasvust sai peamiselt kasu Hiinast pärit import.

| (691) | Subsideeritud impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, näiteks 62 % vastavalt tabelile 3-bis. Liidu tootmisharu võrreldavad müügihinnad sõltumatutele isikutele liidu turul (vabaturg) langesid tabelis 7-bis esitatud analüüsi põhjal vaatlusalusel perioodil kokku 12 % ja tabelis 7-ter esitatud täpsema analüüsi põhjal 41 %. Hinnatase sõltub suuresti müüdavate toodete keerukusest ning kõige täpsem vahend hinnasuundumuste uurimiseks on liidus toodetud ja asjaomasest riigist imporditud toodete võrdlus tooteliikide kaupa (valimisse kaasatud äriühingute põhjal). See näitab, et kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid olid uurimisperioodil suuremad kui 30 %. |
| --- | --- |

(691)

Subsideeritud impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, näiteks 62 % vastavalt tabelile 3-bis. Liidu tootmisharu võrreldavad müügihinnad sõltumatutele isikutele liidu turul (vabaturg) langesid tabelis 7-bis esitatud analüüsi põhjal vaatlusalusel perioodil kokku 12 % ja tabelis 7-ter esitatud täpsema analüüsi põhjal 41 %. Hinnatase sõltub suuresti müüdavate toodete keerukusest ning kõige täpsem vahend hinnasuundumuste uurimiseks on liidus toodetud ja asjaomasest riigist imporditud toodete võrdlus tooteliikide kaupa (valimisse kaasatud äriühingute põhjal). See näitab, et kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid olid uurimisperioodil suuremad kui 30 %.

bis

bis

ter

| (692) | See agressiivne käitumine hakkas vähendama liidu tootmisharu turuosa alates vaatlusaluse perioodi algusest ja Hiina tooted on olnud turul erakordselt madalate (liidu tootmisharu tootmiskuludest palju madalamate) hindadega kättesaadavad ka uurimisperioodil. See on muu hulgas eespool hankeid käsitlevas osas (põhjendused 670–673) kirjeldatud mehhanismide kaudu tekitanud hinnalangust, müügi vähenemist, turuosa vähenemist ja rahalist kahju nii vähenenud kasumlikkuse kui ka investeeringute vähenemise mõistes, seades ohtu liidu tootmisharu olemasolu. |
| --- | --- |

(692)

See agressiivne käitumine hakkas vähendama liidu tootmisharu turuosa alates vaatlusaluse perioodi algusest ja Hiina tooted on olnud turul erakordselt madalate (liidu tootmisharu tootmiskuludest palju madalamate) hindadega kättesaadavad ka uurimisperioodil. See on muu hulgas eespool hankeid käsitlevas osas (põhjendused 670–673) kirjeldatud mehhanismide kaudu tekitanud hinnalangust, müügi vähenemist, turuosa vähenemist ja rahalist kahju nii vähenenud kasumlikkuse kui ka investeeringute vähenemise mõistes, seades ohtu liidu tootmisharu olemasolu.

| (693) | Nagu kirjeldatud põhjenduses 665 eespool, oli tõendeid ka selle kohta, et liidu tootmisharu kavandatud investeeringud ja laienemisprojektid olid tühistatud või peatatud agressiivselt hinnastatud Hiina impordi suurenemise ja sellest tingitud liidu tootmisharu turuosa vähenemise tõttu. |
| --- | --- |

(693)

Nagu kirjeldatud põhjenduses 665 eespool, oli tõendeid ka selle kohta, et liidu tootmisharu kavandatud investeeringud ja laienemisprojektid olid tühistatud või peatatud agressiivselt hinnastatud Hiina impordi suurenemise ja sellest tingitud liidu tootmisharu turuosa vähenemise tõttu.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (694) | Kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea | Maht (kaablikilomeetrites) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Indeks | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Turuosa (%) | 1,6 | 3,3 | 2,7 | 2,6 |
| | Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Indeks | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Türgi | Maht (kaablikilomeetrites) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Indeks | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Turuosa (%) | 2,1 | 2,1 | 1,4 | 2,1 |
| | Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Indeks | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norra | Maht (kaablikilomeetrites) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Indeks | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Turuosa (%) | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 1,5 |
| | Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Indeks | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (kaablikilomeetrites) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Indeks | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Turuosa (%) | 9,9 | 7,4 | 4,7 | 6,1 |
| | Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Indeks | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Kõik kolmandad riigid kokku (v.a asjaomane riik) | Maht (kaablikilomeetrites) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Indeks | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Turuosa (%) | 14,5 | 13,7 | 10,1 | 12,3 |
| | Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Indeks | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Allikas: | ELi tolliasutuste andmed, Comext (Eurostat) |

(694)

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Korea

Maht (kaablikilomeetrites)

20 450

51 339

44 405

45 908

Indeks

Indeks

100

100

251

251

217

217

224

224

Turuosa (%)

1,6

3,3

2,7

2,6

Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta)

796

873

1 627

1 073

Indeks

Indeks

100

100

110

110

204

204

135

135

Türgi

Maht (kaablikilomeetrites)

26 732

32 932

22 922

37 008

Indeks

Indeks

100

100

123

123

86

86

138

138

Turuosa (%)

2,1

2,1

1,4

2,1

Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta)

428

501

776

594

Indeks

Indeks

100

100

117

117

181

181

139

139

Norra

Maht (kaablikilomeetrites)

12 143

11 622

22 728

26 471

Indeks

Indeks

100

100

96

96

187

187

218

218

Turuosa (%)

1,0

0,8

1,4

1,5

Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta)

330

271

279

261

Indeks

Indeks

100

100

82

82

85

85

79

79

Muud kolmandad riigid

Maht (kaablikilomeetrites)

126 307

114 520

77 787

107 334

Indeks

Indeks

100

100

91

91

62

62

85

85

Turuosa (%)

9,9

7,4

4,7

6,1

Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta)

1 631

1 728

2 447

1 218

Indeks

Indeks

100

100

106

106

150

150

75

75

Kõik kolmandad riigid kokku (v.a asjaomane riik)

Maht (kaablikilomeetrites)

185 633

210 414

167 842

216 721

Indeks

Indeks

100

100

113

113

90

90

117

117

Turuosa (%)

14,5

13,7

10,1

12,3

Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta)

1 280

1 247

1 708

964

Indeks

Indeks

100

100

97

97

133

133

75

75

Allikas:

Allikas:

ELi tolliasutuste andmed, Comext (Eurostat)

| (695) | Koreast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 20 000 kaablikilomeetrilt 2017. aastal ligikaudu 45 000 kaablikilomeetrini uurimisperioodil. Selle impordi turuosa suurenes 1,6 %-lt 2017. aastal 2,6 %ni uurimisperioodil. Korea keskmised hinnad paistavad olevat märkimisväärselt kõrgemad kui liidu tootmisharu ja eksportivate tootjate omad. Võttes arvesse kõrgeid hindu ja piiratud mahtusid, ei paistnud Koreast pärit impordil olevat mõju liidu tootmisharu kantud kahjule. |
| --- | --- |

(695)

Koreast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 20 000 kaablikilomeetrilt 2017. aastal ligikaudu 45 000 kaablikilomeetrini uurimisperioodil. Selle impordi turuosa suurenes 1,6 %-lt 2017. aastal 2,6 %ni uurimisperioodil. Korea keskmised hinnad paistavad olevat märkimisväärselt kõrgemad kui liidu tootmisharu ja eksportivate tootjate omad. Võttes arvesse kõrgeid hindu ja piiratud mahtusid, ei paistnud Koreast pärit impordil olevat mõju liidu tootmisharu kantud kahjule.

| (696) | Paistab, et Türgist pärit importi müüdi madala hinnaga, mis oli siiski kõrgem kui Hiina impordi hind ajavahemikul 2018. aastast uurimisperioodini ja tõusis järk-järgult. Türgi eksportijate turuosa oli vaatlusalusel perioodil üldjoontes stabiilne – veidi üle 2 %. Need suundumused põhinevad statistikal, mis hõlmab paljusid tooteliike, ning seetõttu ei saa komisjon, arvestades üldist piiratud mahtu, täpselt hinnata selle impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale. Ei saa välistada, et Türgi import võis liidu tootmisharu kantud kahju tekkele kaasa aidata, aga arvestades selle suhtelist mahtu asjaomase toote impordis ja stabiilset turuosa kogu perioodil, leidis komisjon, et isegi kui see import avaldas väikest mõju tootmisharu olukorrale, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost subsideeritud Hiina impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(696)

Paistab, et Türgist pärit importi müüdi madala hinnaga, mis oli siiski kõrgem kui Hiina impordi hind ajavahemikul 2018. aastast uurimisperioodini ja tõusis järk-järgult. Türgi eksportijate turuosa oli vaatlusalusel perioodil üldjoontes stabiilne – veidi üle 2 %. Need suundumused põhinevad statistikal, mis hõlmab paljusid tooteliike, ning seetõttu ei saa komisjon, arvestades üldist piiratud mahtu, täpselt hinnata selle impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale. Ei saa välistada, et Türgi import võis liidu tootmisharu kantud kahju tekkele kaasa aidata, aga arvestades selle suhtelist mahtu asjaomase toote impordis ja stabiilset turuosa kogu perioodil, leidis komisjon, et isegi kui see import avaldas väikest mõju tootmisharu olukorrale, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost subsideeritud Hiina impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

| (697) | Vaatlusalusel perioodil suurenes ka import Norrast. Norra hinnad, mis olid madalad juba 2017. aastal, jätkasid vaatlusalusel perioodil langemist (–21 % ajavahemikul 2017. aastast kuni uurimisperioodini), olles madalamad nii liidu tootmisharu kui ka Hiina eksportijate hinnatasemest. Norra eksportijate turuosa suurenes samal ajal 1 %-lt 1,5 %-ni. Need suundumused põhinevad statistikal, mis hõlmab paljusid tooteliike, ning seetõttu ei saa komisjon, arvestades üldist piiratud mahtu, täpselt hinnata selle impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale. Ei saa välistada, et Norra import võis liidu tootmisharu kantud kahju tekkele kaasa aidata, aga arvestades selle suhtelist mahtu asjaomase toote impordis, leidis komisjon, et isegi kui see import avaldas väikest mõju tootmisharu olukorrale, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost subsideeritud Hiina impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(697)

Vaatlusalusel perioodil suurenes ka import Norrast. Norra hinnad, mis olid madalad juba 2017. aastal, jätkasid vaatlusalusel perioodil langemist (–21 % ajavahemikul 2017. aastast kuni uurimisperioodini), olles madalamad nii liidu tootmisharu kui ka Hiina eksportijate hinnatasemest. Norra eksportijate turuosa suurenes samal ajal 1 %-lt 1,5 %-ni. Need suundumused põhinevad statistikal, mis hõlmab paljusid tooteliike, ning seetõttu ei saa komisjon, arvestades üldist piiratud mahtu, täpselt hinnata selle impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale. Ei saa välistada, et Norra import võis liidu tootmisharu kantud kahju tekkele kaasa aidata, aga arvestades selle suhtelist mahtu asjaomase toote impordis, leidis komisjon, et isegi kui see import avaldas väikest mõju tootmisharu olukorrale, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost subsideeritud Hiina impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

| (698) | Vaatlusalusel perioodil vähenes import muudest kolmandatest riikidest absoluutarvestuses mõnevõrra ja kaotas selle käigus olulise turuosa. Keskmised hinnad olid kõrged ja seega ei viita miski sellele, et need põhjustasid liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(698)

Vaatlusalusel perioodil vähenes import muudest kolmandatest riikidest absoluutarvestuses mõnevõrra ja kaotas selle käigus olulise turuosa. Keskmised hinnad olid kõrged ja seega ei viita miski sellele, et need põhjustasid liidu tootmisharule olulist kahju.

| (699) | Hiina kaubanduskoda väitis, et täielikult puudub seos Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu muutuste vahel. Eelkõige väitis Hiina kaubanduskoda, et Hiinast pärit impordi mahu suurima kasvu ajal aastatel 2017–2018 suurenes liidu tootmisharu kasumlikkus. Hiina kaubanduskoda väitis ka, et aastatel 2018–2019, kui Hiina import suurenes ja hinnad langesid, tõstsid liidu tootjad oma müügihindu ilma turuosa kaotamata. |
| --- | --- |

(699)

Hiina kaubanduskoda väitis, et täielikult puudub seos Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu muutuste vahel. Eelkõige väitis Hiina kaubanduskoda, et Hiinast pärit impordi mahu suurima kasvu ajal aastatel 2017–2018 suurenes liidu tootmisharu kasumlikkus. Hiina kaubanduskoda väitis ka, et aastatel 2018–2019, kui Hiina import suurenes ja hinnad langesid, tõstsid liidu tootjad oma müügihindu ilma turuosa kaotamata.

| (700) | Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et suurem osa turust tugineb pikaajalistele tarnelepingutele, nagu on selgitatud põhjendustes 668–678. Lisaks oli liidu tootmisharu kasumlikkus kogu vaatlusaluse perioodi jooksul taotletavast kasumist väiksem, mis näitab, et liidu tootmisharu sai kahju juba 2018. ja 2019. aastal, kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga import märkimisväärselt suurenes, nagu täheldas Hiina kaubanduskoda. Seepärast leiab komisjon, et Hiina kaubanduskoja eespool esitatud väited ei viita põhjusliku seose puudumisele dumpingu ja kahju vahel. Õigupoolest need üksnes kinnitasid, et teatav aeg jäi Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suurenemise ning mõne kahjunäitaja negatiivse suundumuse vahele. |
| --- | --- |

(700)

Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et suurem osa turust tugineb pikaajalistele tarnelepingutele, nagu on selgitatud põhjendustes 668–678. Lisaks oli liidu tootmisharu kasumlikkus kogu vaatlusaluse perioodi jooksul taotletavast kasumist väiksem, mis näitab, et liidu tootmisharu sai kahju juba 2018. ja 2019. aastal, kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga import märkimisväärselt suurenes, nagu täheldas Hiina kaubanduskoda. Seepärast leiab komisjon, et Hiina kaubanduskoja eespool esitatud väited ei viita põhjusliku seose puudumisele dumpingu ja kahju vahel. Õigupoolest need üksnes kinnitasid, et teatav aeg jäi Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suurenemise ning mõne kahjunäitaja negatiivse suundumuse vahele.

| (701) | Seega ei saanud muudest riikidest peale Hiina pärinev import põhjustada liidu tootmisharu tulemustes täheldatud halvenemist ning see import ei nõrgenda mitte mingil määral liidu tootmisharu tulemuste halvenemise ja Hiina impordi turule tungimise vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(701)

Seega ei saanud muudest riikidest peale Hiina pärinev import põhjustada liidu tootmisharu tulemustes täheldatud halvenemist ning see import ei nõrgenda mitte mingil määral liidu tootmisharu tulemuste halvenemise ja Hiina impordi turule tungimise vahelist põhjuslikku seost.

5.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditulemused

Liidu tootmisharu eksporditulemused

| (702) | Liidu tootmisharu ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Liidu tootmisharu eksporditulemused | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (kaablikilomeetrites) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Indeks | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Indeks | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Allikas: | liidu tootmisharu |

(702)

Liidu tootmisharu ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Liidu tootmisharu eksporditulemused

Liidu tootmisharu eksporditulemused

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Ekspordimaht (kaablikilomeetrites)

85 676

99 295

95 397

108 672

Indeks

Indeks

100

100

116

116

111

111

127

127

Keskmine hind (eurodes kaablikilomeetri kohta)

1 329

1 111

1 282

949

Indeks

Indeks

100

100

84

84

96

96

71

71

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu

| (703) | Liidu tootmisharu eksport suurenes vaatlusalusel perioodil 27 %, ligikaudu 85 000 kaablikilomeetrilt 2017. aastal ligikaudu 108 000 kaablikilomeetrini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(703)

Liidu tootmisharu eksport suurenes vaatlusalusel perioodil 27 %, ligikaudu 85 000 kaablikilomeetrilt 2017. aastal ligikaudu 108 000 kaablikilomeetrini uurimisperioodil.

| (704) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordi keskmine hind vähenes vaatlusalusel perioodil 29 % ehk 1 329 eurolt kaablikilomeetri kohta 2017. aastal 949 euroni kaablikilomeetri kohta uurimisperioodil. Hinnatasemed olid liidu omadest kõrgemad. |
| --- | --- |

(704)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordi keskmine hind vähenes vaatlusalusel perioodil 29 % ehk 1 329 eurolt kaablikilomeetri kohta 2017. aastal 949 euroni kaablikilomeetri kohta uurimisperioodil. Hinnatasemed olid liidu omadest kõrgemad.

| (705) | Suureneva ekspordi ja suhteliselt kõrge hinnataseme taustal on selge, et see eksport ei saanud põhjustada liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(705)

Suureneva ekspordi ja suhteliselt kõrge hinnataseme taustal on selge, et see eksport ei saanud põhjustada liidu tootmisharule olulist kahju.

5.2.3.   Tootmisharusisene maht

Tootmisharusisene maht

| (706) | Nagu näidatud tabelis 4, vähenes liidu tootmisharu sisekasutus uurimisperioodil 12 %. |
| --- | --- |

(706)

Nagu näidatud tabelis 4, vähenes liidu tootmisharu sisekasutus uurimisperioodil 12 %.

| (707) | Pidades silmas turu väiksust (hinnanguliselt vähem kui 5 % liidu toodangust uurimisperioodil), leidis komisjon, et tootmisharusisese kasutuse väike vähenemine ei tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(707)

Pidades silmas turu väiksust (hinnanguliselt vähem kui 5 % liidu toodangust uurimisperioodil), leidis komisjon, et tootmisharusisese kasutuse väike vähenemine ei tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju.

5.2.4.   Toorainete hind

Toorainete hind

| (708) | Liidu tootmisharu kasutatav põhitooraine on optilised kiud, mida toodetakse kas liidus või imporditakse. Mitu importijat on väitnud, et valimisse kaasatud liidu tootjad ostavad optilist kiudu oma väljaspool liitu asuvatelt sidusettevõtjatelt siirdehinnaga, mis ei vasta selle tooraine turuhinnale. Tegelikult kahtlustasid importijad, et see siirdehind on liiga kõrge ja vähendas seega valimisse kaasatud ELi tootjate kasumimäära. |
| --- | --- |

(708)

Liidu tootmisharu kasutatav põhitooraine on optilised kiud, mida toodetakse kas liidus või imporditakse. Mitu importijat on väitnud, et valimisse kaasatud liidu tootjad ostavad optilist kiudu oma väljaspool liitu asuvatelt sidusettevõtjatelt siirdehinnaga, mis ei vasta selle tooraine turuhinnale. Tegelikult kahtlustasid importijad, et see siirdehind on liiga kõrge ja vähendas seega valimisse kaasatud ELi tootjate kasumimäära.

| (709) | Täpsemalt väljendas Connect Com muret seoses Prysmiani ja Corningi kontserni äriühingutevaheliste tehingute sisemiste siirdehindadega. |
| --- | --- |

(709)

Täpsemalt väljendas Connect Com muret seoses Prysmiani ja Corningi kontserni äriühingutevaheliste tehingute sisemiste siirdehindadega.

| (710) | Et seda väidet uurida, nõudis komisjon valimisse kaasatud liidu tootjatelt lisateavet kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatud optilise kiu ostude kohta uurimisperioodil. Lisaks nõudis komisjon teavet valimisse kaasatud liidu tootjate sidusettevõtjate toodetud optilise kiu kohta ja nende kiudude müügi kohta (maht ja kogus) nii seotud kui ka sõltumatutele klientidele nii liidus kui ka sellest väljaspool. Võrreldes sama tooteliiki kiudude müüki seotud ja sõltumatutele isikutele, sai komisjon teha kindlaks, et hinnad olid samas suurusjärgus ning seega toimus kiu müük sidusettevõtjatele turutingimustel. Andmed selle tegevuse kohta on ettevõttepõhised ja konfidentsiaalsed ning seega ei saa neid avalikustada. |
| --- | --- |

(710)

Et seda väidet uurida, nõudis komisjon valimisse kaasatud liidu tootjatelt lisateavet kiudoptiliste kaablite tootmiseks kasutatud optilise kiu ostude kohta uurimisperioodil. Lisaks nõudis komisjon teavet valimisse kaasatud liidu tootjate sidusettevõtjate toodetud optilise kiu kohta ja nende kiudude müügi kohta (maht ja kogus) nii seotud kui ka sõltumatutele klientidele nii liidus kui ka sellest väljaspool. Võrreldes sama tooteliiki kiudude müüki seotud ja sõltumatutele isikutele, sai komisjon teha kindlaks, et hinnad olid samas suurusjärgus ning seega toimus kiu müük sidusettevõtjatele turutingimustel. Andmed selle tegevuse kohta on ettevõttepõhised ja konfidentsiaalsed ning seega ei saa neid avalikustada.

| (711) | Komisjon järeldas seega, et liidu tootmisharu kantud oluline kahju ei olnud põhjustatud siirdehindade mõjust valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(711)

Komisjon järeldas seega, et liidu tootmisharu kantud oluline kahju ei olnud põhjustatud siirdehindade mõjust valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkusele.

5.2.5.   COVID-19 pandeemia mõju

COVID-19 pandeemia mõju

| (712) | Põhjenduses 5 nimetatud algatamist käsitlevates märkustes väitis Hiina kaubanduskoda, et ELi (ja ülemaailmse) kiudoptiliste kaablite sektori müügi vähenemise ja pandeemia alguse vahel on selge seos ning et seda olukorda ei tohiks ära kasutada põhjendamatute kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamiseks. Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Connect Com, et ei ole selge, milline osa uurimisperioodi andmetest oli seotud 2019. aastaga ja milline osa 2020. aastaga, mistõttu pole võimalik COVID-19 pandeemia eeldatavat mõju hinnata, ning nõudis uurimisperioodi andmete liigendamist. Seoses selle väitega märgib komisjon, et ta palus kõigil osalistel esitada oma uurimisperioodi andmed kvartalite kaupa, et hinnata COVID-19 pandeemia võimalikku mõju uurimisperioodil. Uurimine näitas, et COVID-19 pandeemial oli tootmisharule üksnes väga piiratud ja ajutine mõju (nagu kirjeldatud põhjendustes 599 ja 729) ning see ei takistanud vaatlusalusel perioodil tarbimise märkimisväärset suurenemist liidus. |
| --- | --- |

(712)

Põhjenduses 5 nimetatud algatamist käsitlevates märkustes väitis Hiina kaubanduskoda, et ELi (ja ülemaailmse) kiudoptiliste kaablite sektori müügi vähenemise ja pandeemia alguse vahel on selge seos ning et seda olukorda ei tohiks ära kasutada põhjendamatute kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamiseks. Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Connect Com, et ei ole selge, milline osa uurimisperioodi andmetest oli seotud 2019. aastaga ja milline osa 2020. aastaga, mistõttu pole võimalik COVID-19 pandeemia eeldatavat mõju hinnata, ning nõudis uurimisperioodi andmete liigendamist. Seoses selle väitega märgib komisjon, et ta palus kõigil osalistel esitada oma uurimisperioodi andmed kvartalite kaupa, et hinnata COVID-19 pandeemia võimalikku mõju uurimisperioodil. Uurimine näitas, et COVID-19 pandeemial oli tootmisharule üksnes väga piiratud ja ajutine mõju (nagu kirjeldatud põhjendustes 599 ja 729) ning see ei takistanud vaatlusalusel perioodil tarbimise märkimisväärset suurenemist liidus.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (713) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust. Ükski muu tegur ei selgitanud liidu tootmisharu negatiivset arengut seoses turuosa kaotuse, hinnalanguse ning vähese kasumlikkusega, investeeringute ja investeeringutasuvuse vähenemisega. |
| --- | --- |

(713)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust. Ükski muu tegur ei selgitanud liidu tootmisharu negatiivset arengut seoses turuosa kaotuse, hinnalanguse ning vähese kasumlikkusega, investeeringute ja investeeringutasuvuse vähenemisega.

| (714) | Subsideeritud impordi põhjustatud negatiivne mõju kasumlikkusele ja pidev hinnasurve ei võimaldanud liidu tootmisharul teha vajalikke investeeringuid, et tagada tootmisharu pikaajaline toimimine. Seda kinnitab põhjenduses 657 kirjeldatud vähenemissuundumus ja põhjenduses 665 käsitletud kavandatud investeeringute tühistamine. |
| --- | --- |

(714)

Subsideeritud impordi põhjustatud negatiivne mõju kasumlikkusele ja pidev hinnasurve ei võimaldanud liidu tootmisharul teha vajalikke investeeringuid, et tagada tootmisharu pikaajaline toimimine. Seda kinnitab põhjenduses 657 kirjeldatud vähenemissuundumus ja põhjenduses 665 käsitletud kavandatud investeeringute tühistamine.

| (715) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon praeguses etapis järelduse, et asjaomasest riigist pärit subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Teised teadaolevad tegurid ei saanud koos ega eraldi nõrgendada subsideeritud impordi ja olulise kahju vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(715)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon praeguses etapis järelduse, et asjaomasest riigist pärit subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Teised teadaolevad tegurid ei saanud koos ega eraldi nõrgendada subsideeritud impordi ja olulise kahju vahelist põhjuslikku seost.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (716) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjulike subsiidiumide kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine praegusel juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi eri huvide, sh liidu tootmisharu, importijate, kasutajate ja muude asjaomaste ettevõtjate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(716)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjulike subsiidiumide kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine praegusel juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi eri huvide, sh liidu tootmisharu, importijate, kasutajate ja muude asjaomaste ettevõtjate huvide hindamisel.

| (717) | Liidu huvidega seoses esitati mitu märkust. Täpsemalt väitis Hiina valitsus, et Hiinast pärit import edendab tulemuslikult tootmisharu tehnoloogia arengut ja soodustab konkurentsi liidu turul. Hiina valitsuse sõnul kaotab liidu kiudoptiliste kaablite tootmisharu liigse kaitsmise korral oma osatähtsust kolmandatele riikidele, mistõttu uurimine selles sektoris ei ole liidu huvides ning võib kahjustada Hiina ja liidu kahepoolset koostööd digivaldkonnas. |
| --- | --- |

(717)

Liidu huvidega seoses esitati mitu märkust. Täpsemalt väitis Hiina valitsus, et Hiinast pärit import edendab tulemuslikult tootmisharu tehnoloogia arengut ja soodustab konkurentsi liidu turul. Hiina valitsuse sõnul kaotab liidu kiudoptiliste kaablite tootmisharu liigse kaitsmise korral oma osatähtsust kolmandatele riikidele, mistõttu uurimine selles sektoris ei ole liidu huvides ning võib kahjustada Hiina ja liidu kahepoolset koostööd digivaldkonnas.

| (718) | Peale selle väitis Connect Com, et meetmete kehtestamine kahjustaks tootmisharu, sest Hiina importijad ei saaks enam teha hangetel atraktiivseid pakkumusi. Selle tagajärjel tõuseks hankemenetluste hinnatase, mis avaldaks negatiivset mõju riigieelarvetele. |
| --- | --- |

(718)

Peale selle väitis Connect Com, et meetmete kehtestamine kahjustaks tootmisharu, sest Hiina importijad ei saaks enam teha hangetel atraktiivseid pakkumusi. Selle tagajärjel tõuseks hankemenetluste hinnatase, mis avaldaks negatiivset mõju riigieelarvetele.

| (719) | Hiina kaubanduskoda märkis, et ELi digiteerimiskava ja 5G-tehnoloogiale ülemineku huvides oleks, kui Hiinast pärit kvaliteetsete kiudoptiliste kaablite tarneid enam ei piirataks. |
| --- | --- |

(719)

Hiina kaubanduskoda märkis, et ELi digiteerimiskava ja 5G-tehnoloogiale ülemineku huvides oleks, kui Hiinast pärit kvaliteetsete kiudoptiliste kaablite tarneid enam ei piirataks.

| (720) | Seevastu Cable 77 rõhutas, et kiudoptilistele kaablitele tollimaksu kehtestamine mõjutaks ka teisi tootmisharusid ning et kui kaablite suhtes kehtestataks tollimaks, tuleks see kehtestada ka optiliste kiudude suhtes, sest liidu tootjad kasutavad ka liidust väljaspool toodetud kiude. |
| --- | --- |

(720)

Seevastu Cable 77 rõhutas, et kiudoptilistele kaablitele tollimaksu kehtestamine mõjutaks ka teisi tootmisharusid ning et kui kaablite suhtes kehtestataks tollimaks, tuleks see kehtestada ka optiliste kiudude suhtes, sest liidu tootjad kasutavad ka liidust väljaspool toodetud kiude.

| (721) | Nagu järgmistes põhjendustes selgitatud, ei leidnud komisjon aga mõjuvaid põhjuseid arvata, et meetmete kehtestamine Hiinast pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(721)

Nagu järgmistes põhjendustes selgitatud, ei leidnud komisjon aga mõjuvaid põhjuseid arvata, et meetmete kehtestamine Hiinast pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ei ole liidu huvides.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (722) | Liidus toodab kiudoptilisi kaableid 29 äriühingut, kus töötab umbes 4 700 töötajat (täistööajale taandatud töötajate arv). Tootjad on laialt üle liidu jaotunud. |
| --- | --- |

(722)

Liidus toodab kiudoptilisi kaableid 29 äriühingut, kus töötab umbes 4 700 töötajat (täistööajale taandatud töötajate arv). Tootjad on laialt üle liidu jaotunud.

| (723) | Meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul säilitada turul konkurentsivõimelise positsiooni ja taastada kaotatud turuosa, tõstes ühtlasi oma kasumlikkuse jätkusuutlikule tasemele. |
| --- | --- |

(723)

Meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul säilitada turul konkurentsivõimelise positsiooni ja taastada kaotatud turuosa, tõstes ühtlasi oma kasumlikkuse jätkusuutlikule tasemele.

| (724) | Meetmete puudumisel on liidu tootmisharule tõenäoliselt märkimisväärne halb mõju edasise hinnalanguse ning väiksema müügi- ja tootmismahu, samuti kasumlikkuse ja investeeringute täiendava vähenemise mõttes, mis seab ohtu selle tuleviku. |
| --- | --- |

(724)

Meetmete puudumisel on liidu tootmisharule tõenäoliselt märkimisväärne halb mõju edasise hinnalanguse ning väiksema müügi- ja tootmismahu, samuti kasumlikkuse ja investeeringute täiendava vähenemise mõttes, mis seab ohtu selle tuleviku.

6.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (725) | Importiv sektor tegi suhteliselt vähe koostööd. Viis sõltumatut importijat esitasid väljavõttelise uuringu vormi tähtaja jooksul. Nendest viiest importijast neli vastasid küsimustikule. Pärast Hiinast pärit kiudoptiliste kaablitega seotud subsiidiumivastase uurimise algatamist andis endast teada uus importija ja soovis käesolevas uurimises koostööd teha. Komisjon andis sellele importijale käesolevas uurimises huvitatud isiku staatuse alates päevast, mil ta endast teada andis, ning kaalus käesoleva uurimise jaoks esitatud teavet, ilma et see piiraks juba tehtud menetlustoiminguid. |
| --- | --- |

(725)

Importiv sektor tegi suhteliselt vähe koostööd. Viis sõltumatut importijat esitasid väljavõttelise uuringu vormi tähtaja jooksul. Nendest viiest importijast neli vastasid küsimustikule. Pärast Hiinast pärit kiudoptiliste kaablitega seotud subsiidiumivastase uurimise algatamist andis endast teada uus importija ja soovis käesolevas uurimises koostööd teha. Komisjon andis sellele importijale käesolevas uurimises huvitatud isiku staatuse alates päevast, mil ta endast teada andis, ning kaalus käesoleva uurimise jaoks esitatud teavet, ilma et see piiraks juba tehtud menetlustoiminguid.

| (726) | Viie koostööd tegeva importija import moodustab umbes 12 % Hiina impordist. Kaks importijat esitasid oma vastuses küsimustikule täielikku teavet, samas kui kolm ei olnud võimelised vaatlusaluse toote kohta täpseid uurimisperioodi kasumiandmeid esitama. Kõik koostööd tegevad importijad olid meetmete vastu. |
| --- | --- |

(726)

Viie koostööd tegeva importija import moodustab umbes 12 % Hiina impordist. Kaks importijat esitasid oma vastuses küsimustikule täielikku teavet, samas kui kolm ei olnud võimelised vaatlusaluse toote kohta täpseid uurimisperioodi kasumiandmeid esitama. Kõik koostööd tegevad importijad olid meetmete vastu.

| (727) | Koostööd tegevad importijad asuvad neljas liikmesriigis ja nad on oma tegevuse peamiselt sinna koondanud. Nad impordivad 70–90 % oma kiudoptilise kaabli ostudest Hiinast ning hangivad ülejäänud osa liidu tootjatelt ja teiste kolmandate riikide tootjatelt. Nad rõhutasid eri tarneallikate olemasolu tähtsust. Kolmandatest riikidest pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ei kohaldata liidus tollimaksu. |
| --- | --- |

(727)

Koostööd tegevad importijad asuvad neljas liikmesriigis ja nad on oma tegevuse peamiselt sinna koondanud. Nad impordivad 70–90 % oma kiudoptilise kaabli ostudest Hiinast ning hangivad ülejäänud osa liidu tootjatelt ja teiste kolmandate riikide tootjatelt. Nad rõhutasid eri tarneallikate olemasolu tähtsust. Kolmandatest riikidest pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ei kohaldata liidus tollimaksu.

| (728) | Üks oluline osa koostööd tegevate importijate tegevusest on teha pakkumusi seoses väiksemate projektidega. Peale nende pakkumuste pakuvad nad klientidele ka lisatooteid (nt kaablikanaleid, pistikühendusi ja jaotuskilpe) ja keerulisi teenuseid (nt võrgu projekteerimine ja paigaldamine). Keskmiselt moodustab vaatlusalune toode nende kogukäibest kolmandiku. |
| --- | --- |

(728)

Üks oluline osa koostööd tegevate importijate tegevusest on teha pakkumusi seoses väiksemate projektidega. Peale nende pakkumuste pakuvad nad klientidele ka lisatooteid (nt kaablikanaleid, pistikühendusi ja jaotuskilpe) ja keerulisi teenuseid (nt võrgu projekteerimine ja paigaldamine). Keskmiselt moodustab vaatlusalune toode nende kogukäibest kolmandiku.

| (729) | Ükski importijatest ei väitnud, et COVID-19 pandeemia avaldas nende äritegevusele suurt mõju. Üks importija väitis, et 2020. aasta märtsis esines liikumispiirangute tõttu teatav aeglustumine, kuid rõhutas, et kriis suurendas valguskaabelühenduse lõppkasutajani viimise projektide olulisust. |
| --- | --- |

(729)

Ükski importijatest ei väitnud, et COVID-19 pandeemia avaldas nende äritegevusele suurt mõju. Üks importija väitis, et 2020. aasta märtsis esines liikumispiirangute tõttu teatav aeglustumine, kuid rõhutas, et kriis suurendas valguskaabelühenduse lõppkasutajani viimise projektide olulisust.

| (730) | Importijad leiavad, et nende konkurentsieelis liidu tootjate ees peitub nende tõhusas müügistruktuuris ja logistikas. Nad vähendavad tarneaegu suurte laovarude abil ning püüavad rahuldada klientide vajadusi kiirelt ja paindlikult. |
| --- | --- |

(730)

Importijad leiavad, et nende konkurentsieelis liidu tootjate ees peitub nende tõhusas müügistruktuuris ja logistikas. Nad vähendavad tarneaegu suurte laovarude abil ning püüavad rahuldada klientide vajadusi kiirelt ja paindlikult.

| (731) | Importijad väitsid, et nad ei saa hankida kõiki kiudoptilisi kaableid liidu tootmisharust, sest tootmisharu ei suuda tarnida nõutud koguseid ettenähtud tähtaja jooksul. Nad väitsid, et turul oli 2017.–2018. aastal puudus kiudoptilistest kaablitest ja nende põhitoorainest, optilisest kiust, sest liidu tootmisharu ei suutnud nende nõudlust rahuldada ning seega pidid nad leidma teisi tarnijaid. Mõni importija rõhutas, et nõudlus kiudoptiliste kaablite järele on kiudoptiliste ja 5G-võrkude kasutuselevõtu tõttu suurenenud ning kasvab eeldatavasti veelgi. Nad väitsid, et see suurenenud nõudlus võib koos võimalike kaubanduse kaitsemeetmetega põhjustada turul uue puuduse ning kiudoptiliste ja 5G-võrkude laiendamist edasi lükata. |
| --- | --- |

(731)

Importijad väitsid, et nad ei saa hankida kõiki kiudoptilisi kaableid liidu tootmisharust, sest tootmisharu ei suuda tarnida nõutud koguseid ettenähtud tähtaja jooksul. Nad väitsid, et turul oli 2017.–2018. aastal puudus kiudoptilistest kaablitest ja nende põhitoorainest, optilisest kiust, sest liidu tootmisharu ei suutnud nende nõudlust rahuldada ning seega pidid nad leidma teisi tarnijaid. Mõni importija rõhutas, et nõudlus kiudoptiliste kaablite järele on kiudoptiliste ja 5G-võrkude kasutuselevõtu tõttu suurenenud ning kasvab eeldatavasti veelgi. Nad väitsid, et see suurenenud nõudlus võib koos võimalike kaubanduse kaitsemeetmetega põhjustada turul uue puuduse ning kiudoptiliste ja 5G-võrkude laiendamist edasi lükata.

| (732) | Liidu tootmisharu lükkas väite tarneprobleemide kohta tagasi, väites, et liidu tootmisharul on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Tõepoolest, uurimise käigus leiti, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine oli uurimisperioodil 59 % ja kiudoptiliste kaablite tootmisvõimsus on rohkem kui 2 miljonit kaablikilomeetrit, mis on tublisti suurem kui liidu hinnanguline kiudoptiliste kaablite tarbimine eelolevatel aastatel. Liidu tootmisharu esitas tõendeid, et liidu tootjatel on vajaduse korral tootmisvõimsust, et toota rohkem kiudoptilisi kaableid. Lisaks on olemas alternatiivsed tarneallikad kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(732)

Liidu tootmisharu lükkas väite tarneprobleemide kohta tagasi, väites, et liidu tootmisharul on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Tõepoolest, uurimise käigus leiti, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine oli uurimisperioodil 59 % ja kiudoptiliste kaablite tootmisvõimsus on rohkem kui 2 miljonit kaablikilomeetrit, mis on tublisti suurem kui liidu hinnanguline kiudoptiliste kaablite tarbimine eelolevatel aastatel. Liidu tootmisharu esitas tõendeid, et liidu tootjatel on vajaduse korral tootmisvõimsust, et toota rohkem kiudoptilisi kaableid. Lisaks on olemas alternatiivsed tarneallikad kolmandates riikides.

| (733) | Peale selle on importijad väitnud, et neil on klientidega pikaajalised tarnelepingud, milles on kokku lepitud fikseeritud hinnad 2–4 aastaks ja mis ei sisalda hinna korrigeerimise klauslit juhuks, kui nende ostuhinnad peaksid ootamatult tõusma. Seega ei ole neil võimalik suurenenud kulusid klientidele üle kanda. Lisaks on importijad väitnud, et nad ei ole võimelised tegema pakkumusi hangetes, mis kuulutatakse välja käesoleva uurimise ajal, kuna nad ei tea, mis hinda nad meetmete kehtestamise korral kiudoptiliste kaablite eest maksavad. |
| --- | --- |

(733)

Peale selle on importijad väitnud, et neil on klientidega pikaajalised tarnelepingud, milles on kokku lepitud fikseeritud hinnad 2–4 aastaks ja mis ei sisalda hinna korrigeerimise klauslit juhuks, kui nende ostuhinnad peaksid ootamatult tõusma. Seega ei ole neil võimalik suurenenud kulusid klientidele üle kanda. Lisaks on importijad väitnud, et nad ei ole võimelised tegema pakkumusi hangetes, mis kuulutatakse välja käesoleva uurimise ajal, kuna nad ei tea, mis hinda nad meetmete kehtestamise korral kiudoptiliste kaablite eest maksavad.

| (734) | Peale selle väitsid importijad, et teiste kolmandate riikide tarneallikaid poleks võimalik praeguste lepingute puhul kasutada, sest kaablid on läbinud keerulised heakskiitmisprotsessid ning seega tekiks suurte viivituste ja märkimisväärsete raskuste risk seoses puhumisprotsessiga, mida tuleb kohandada kaabli jäikuse järgi, mis erineb tarnijate hulgas isegi sama tehnilise kirjeldusega toodete puhul. |
| --- | --- |

(734)

Peale selle väitsid importijad, et teiste kolmandate riikide tarneallikaid poleks võimalik praeguste lepingute puhul kasutada, sest kaablid on läbinud keerulised heakskiitmisprotsessid ning seega tekiks suurte viivituste ja märkimisväärsete raskuste risk seoses puhumisprotsessiga, mida tuleb kohandada kaabli jäikuse järgi, mis erineb tarnijate hulgas isegi sama tehnilise kirjeldusega toodete puhul.

| (735) | Lisaks on mõni importija väitnud, et Hiina kaablid on kvaliteetsemad kui liidu tootmisharu toodetud kaablid. Kuigi tehniline kirjeldus on sama, väidavad nad, et Hiina kiudoptilised kaablid toodetakse uuematel tootmisliinidel ning nende viimistlus, rullikeeramine ja tehnilised omadused vastavad rangemale standardile. Samuti väidavad need importijad, et kvaliteedierinevus ei ole ainult seotud tootega, vaid Hiina tootjad täidavad oma klientide individuaalsed vajadused paindlikumalt ja õigel ajal ning pakuvad paremaid müügijärgseid teenuseid. Lisaks väidab üks importija, et liidu ja Hiina kiudoptiliste kaablite hinnavahe on väiksem, kui kaebuses mainitud. Peale selle väidab see importija, et liidu tootjad tarnivad teisi tooteid (kaablikanalid, ühenduskastid, sulgurid), ja leiab, et meetmed võimaldaksid liidu tootjatel siduda need muud tooted kiudoptiliste kaablitega ning müüa neid projektiosana. Lisaks leiab ta, et meetmed oleksid liidu tootjatele innovatsiooni takistav asjaolu, kuna need kaitseksid neid konkurentsi eest. Tema arvamuse kohaselt võib see võrkude kasutuselevõttu aeglustada. |
| --- | --- |

(735)

Lisaks on mõni importija väitnud, et Hiina kaablid on kvaliteetsemad kui liidu tootmisharu toodetud kaablid. Kuigi tehniline kirjeldus on sama, väidavad nad, et Hiina kiudoptilised kaablid toodetakse uuematel tootmisliinidel ning nende viimistlus, rullikeeramine ja tehnilised omadused vastavad rangemale standardile. Samuti väidavad need importijad, et kvaliteedierinevus ei ole ainult seotud tootega, vaid Hiina tootjad täidavad oma klientide individuaalsed vajadused paindlikumalt ja õigel ajal ning pakuvad paremaid müügijärgseid teenuseid. Lisaks väidab üks importija, et liidu ja Hiina kiudoptiliste kaablite hinnavahe on väiksem, kui kaebuses mainitud. Peale selle väidab see importija, et liidu tootjad tarnivad teisi tooteid (kaablikanalid, ühenduskastid, sulgurid), ja leiab, et meetmed võimaldaksid liidu tootjatel siduda need muud tooted kiudoptiliste kaablitega ning müüa neid projektiosana. Lisaks leiab ta, et meetmed oleksid liidu tootjatele innovatsiooni takistav asjaolu, kuna need kaitseksid neid konkurentsi eest. Tema arvamuse kohaselt võib see võrkude kasutuselevõttu aeglustada.

| (736) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Connect Com, et kavandatud tollimaksude tase ületas märkimisväärselt tema kasumimarginaale. Selline olukord tekitaks talle olulist kahju, kuna tal ei oleks võimalik kanda tollimakse edasi oma klientidele, kellega tal on pikaajalised lepingud kindlaksmääratud hindadega. Lisaks väitis Connect Com, et tema kasumimarginaal riigihankelepingute puhul oli tavaliselt märkimisväärselt madalam kui 20 % ning et subsiidiumivastased meetmed koos dumpinguvastaste tollimaksudega ei võimaldaks tal täita oma kehtivaid lepinguid. Seega võivad tollimaksud lõpuks kaasa tuua tema pankroti. Samuti väitsid nad, et liidu tootjad ei suuda või ei soovi tarnida nende nõuetele vastavaid kiudoptilisi kaableid õigel ajal ja et meetmete kehtestamise korral tekiks kiudoptiliste kaablite puudus ning märkimisväärne tellimuste täitmise ja võrkude kasutuselevõtu aja pikenemine. Lisaks väitis Connect Com, et ei olnud õige suurendada liidu tootjate kasumimarginaali 8 %-lt 12 %-ni, vähendades samal ajal importijate kasumimarginaali nullini või isegi kahjumini. |
| --- | --- |

(736)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Connect Com, et kavandatud tollimaksude tase ületas märkimisväärselt tema kasumimarginaale. Selline olukord tekitaks talle olulist kahju, kuna tal ei oleks võimalik kanda tollimakse edasi oma klientidele, kellega tal on pikaajalised lepingud kindlaksmääratud hindadega. Lisaks väitis Connect Com, et tema kasumimarginaal riigihankelepingute puhul oli tavaliselt märkimisväärselt madalam kui 20 % ning et subsiidiumivastased meetmed koos dumpinguvastaste tollimaksudega ei võimaldaks tal täita oma kehtivaid lepinguid. Seega võivad tollimaksud lõpuks kaasa tuua tema pankroti. Samuti väitsid nad, et liidu tootjad ei suuda või ei soovi tarnida nende nõuetele vastavaid kiudoptilisi kaableid õigel ajal ja et meetmete kehtestamise korral tekiks kiudoptiliste kaablite puudus ning märkimisväärne tellimuste täitmise ja võrkude kasutuselevõtu aja pikenemine. Lisaks väitis Connect Com, et ei olnud õige suurendada liidu tootjate kasumimarginaali 8 %-lt 12 %-ni, vähendades samal ajal importijate kasumimarginaali nullini või isegi kahjumini.

| (737) | Komisjon leidis, et kuigi koostööd tegevatel importijatel on stabiilsed majandussidemed oma Hiinas asuvate kiudoptilise kaabli tarnijatega, ei ole neil nende tarnijatega pikaajalisi fikseeritud mahtude või ostuhindadega lepinguid. Tegelikult esitavad importijad regulaarseid suuremate kiudoptiliste kaablite mahtudega tellimusi ja saavad Hiina tootjatelt iga tellimuse kohta hinnapakkumuse. Kuigi importijad väidavad, et tarnijate vahetamine oleks kulukas ja ajamahukas, ostavad nad kõik ka teistest allikatest (nt liit, Ameerika Ühendriigid, India, Kasahstan, Valgevene, Ukraina) ning leidsid 2017.–2018. aastal ilmnenud väidetava puuduse ajal edukalt uusi tarnijaid. See viitab, et kuigi importijad peaksid tõepoolest maksma enne meetmete kehtestamist esitatud, kuid kätte saamata tellimuste eest kõrgemat hinda, ei oleks neil ülemäära keeruline hakata suhteliselt lühikese aja jooksul uusi tarnijaid kasutama. |
| --- | --- |

(737)

Komisjon leidis, et kuigi koostööd tegevatel importijatel on stabiilsed majandussidemed oma Hiinas asuvate kiudoptilise kaabli tarnijatega, ei ole neil nende tarnijatega pikaajalisi fikseeritud mahtude või ostuhindadega lepinguid. Tegelikult esitavad importijad regulaarseid suuremate kiudoptiliste kaablite mahtudega tellimusi ja saavad Hiina tootjatelt iga tellimuse kohta hinnapakkumuse. Kuigi importijad väidavad, et tarnijate vahetamine oleks kulukas ja ajamahukas, ostavad nad kõik ka teistest allikatest (nt liit, Ameerika Ühendriigid, India, Kasahstan, Valgevene, Ukraina) ning leidsid 2017.–2018. aastal ilmnenud väidetava puuduse ajal edukalt uusi tarnijaid. See viitab, et kuigi importijad peaksid tõepoolest maksma enne meetmete kehtestamist esitatud, kuid kätte saamata tellimuste eest kõrgemat hinda, ei oleks neil ülemäära keeruline hakata suhteliselt lühikese aja jooksul uusi tarnijaid kasutama.

| (738) | Kuigi tasakaalustusmeetmed avaldavad importijatele tõenäoliselt teatavat negatiivset mõju ja võivad vähendada nende kasumlikkust, on importijatel võimalik mõnede tollimaksu tõttu suurenenud kuludega sammu pidada ja/või kanda nendest osa klientidele üle, arvestades nende märkimisväärseid, üle 20 % kasumimarginaale. Samuti on neil võimalus leida muid tarneallikaid, muu hulgas teistest kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharust. Seega tähendaks kombinatsioon muudest vaatlusaluse toote tarneallikatest ja võimest tollimaksude mõjuga sammu pidada ja/või kanda see vähemalt osaliselt oma klientidele edasi, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks sõltumatuid importijaid ebaproportsionaalselt. |
| --- | --- |

(738)

Kuigi tasakaalustusmeetmed avaldavad importijatele tõenäoliselt teatavat negatiivset mõju ja võivad vähendada nende kasumlikkust, on importijatel võimalik mõnede tollimaksu tõttu suurenenud kuludega sammu pidada ja/või kanda nendest osa klientidele üle, arvestades nende märkimisväärseid, üle 20 % kasumimarginaale. Samuti on neil võimalus leida muid tarneallikaid, muu hulgas teistest kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharust. Seega tähendaks kombinatsioon muudest vaatlusaluse toote tarneallikatest ja võimest tollimaksude mõjuga sammu pidada ja/või kanda see vähemalt osaliselt oma klientidele edasi, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks sõltumatuid importijaid ebaproportsionaalselt.

| (739) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Hiina kaubanduskoda, et tasakaalustusmeetmete kehtestamine kahjustaks ELi digiteerimiskava ja ühenduvuseesmärke, kuna see toob kaasa 5G-võrkude jaoks hädavajaliku toote olulise puudujäägi ja hinnatõusu, kuid kaubanduskoda ei esitanud selle kohta tõendeid. |
| --- | --- |

(739)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Hiina kaubanduskoda, et tasakaalustusmeetmete kehtestamine kahjustaks ELi digiteerimiskava ja ühenduvuseesmärke, kuna see toob kaasa 5G-võrkude jaoks hädavajaliku toote olulise puudujäägi ja hinnatõusu, kuid kaubanduskoda ei esitanud selle kohta tõendeid.

| (740) | Väited seoses kvaliteedierinevustega, ebapiisava pakkumisega, liidu tootmisharu võimetuse või soovimatusega turgu varustada, hinnaerinevustega, importijate kasumlikkusega, monopoli või oligopoli tekke riskiga, innovatsioonistiimulitega ja telekommunikatsioonivõrkude kasutuselevõtmise aegadega ei olnud põhjendatud ning neid ei saanud seega arvesse võtta. |
| --- | --- |

(740)

Väited seoses kvaliteedierinevustega, ebapiisava pakkumisega, liidu tootmisharu võimetuse või soovimatusega turgu varustada, hinnaerinevustega, importijate kasumlikkusega, monopoli või oligopoli tekke riskiga, innovatsioonistiimulitega ja telekommunikatsioonivõrkude kasutuselevõtmise aegadega ei olnud põhjendatud ning neid ei saanud seega arvesse võtta.

| (741) | Igal juhul on uurimine näidanud, et käesoleval juhul on kahju üks olulisemaid aspekte just see, et dumpinguhinnaga Hiina impordi tõttu ei suutnud liidu tootmisharu saavutada sellist kasumitaset, mis võimaldaks tal jätkata investeerimist muu hulgas täiendavasse tootmisvõimsusesse, et rahuldada suurenevat nõudlust kasvaval liidu turul. Meetmete oodatav mõju on just nimelt võrdsete võimaluste taastamine ning kasumi, investeeringute ja tootmisvõimsuse suurendamise võimaldamine. |
| --- | --- |

(741)

Igal juhul on uurimine näidanud, et käesoleval juhul on kahju üks olulisemaid aspekte just see, et dumpinguhinnaga Hiina impordi tõttu ei suutnud liidu tootmisharu saavutada sellist kasumitaset, mis võimaldaks tal jätkata investeerimist muu hulgas täiendavasse tootmisvõimsusesse, et rahuldada suurenevat nõudlust kasvaval liidu turul. Meetmete oodatav mõju on just nimelt võrdsete võimaluste taastamine ning kasumi, investeeringute ja tootmisvõimsuse suurendamise võimaldamine.

| (742) | Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Connect Com, et toorainekulud suurenesid märkimisväärselt kõigis sektorites ja et see mõjutas ka lairibakaablite tootmist. Sellega seoses esitas Connect Com näiteid avalikustamata Hiina tarnija hinnatõusu kohta alates 2020. aasta teisest kvartalist kuni 2021. aasta teise kvartalini. Seejuures väitis Connect Com, et Euroopas on kiiresti vaja lairibavõrke laiendada, kuid liidu tootjad ei suudaks nõudlust lühikeses perspektiivis konkurentsivõimeliste ja vastuvõetavate hindadega rahuldada ning seetõttu ei tohiks tollimakse kehtestada või need tuleks vähemalt peatada. |
| --- | --- |

(742)

Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Connect Com, et toorainekulud suurenesid märkimisväärselt kõigis sektorites ja et see mõjutas ka lairibakaablite tootmist. Sellega seoses esitas Connect Com näiteid avalikustamata Hiina tarnija hinnatõusu kohta alates 2020. aasta teisest kvartalist kuni 2021. aasta teise kvartalini. Seejuures väitis Connect Com, et Euroopas on kiiresti vaja lairibavõrke laiendada, kuid liidu tootjad ei suudaks nõudlust lühikeses perspektiivis konkurentsivõimeliste ja vastuvõetavate hindadega rahuldada ning seetõttu ei tohiks tollimakse kehtestada või need tuleks vähemalt peatada.

| (743) | Kõnealuse hinnatõusu esindavust ega mõju kasutajatele ja importijatele ei põhjendatud. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(743)

Kõnealuse hinnatõusu esindavust ega mõju kasutajatele ja importijatele ei põhjendatud. Seega lükati see väide tagasi.

6.3.   Kasutajate ja turustajate huvid

Kasutajate ja turustajate huvid

| (744) | Vaatlusalust toodet hangib mitu tootmisharu, peamiselt suured telekommunikatsioonivõrgu operaatorid, avaliku sektori asutused (nt omavalitsusüksused), kes vastutavad lairibavõrkude laiendamise eest, paigaldajad ja operaatorid ning turustajad. |
| --- | --- |

(744)

Vaatlusalust toodet hangib mitu tootmisharu, peamiselt suured telekommunikatsioonivõrgu operaatorid, avaliku sektori asutused (nt omavalitsusüksused), kes vastutavad lairibavõrkude laiendamise eest, paigaldajad ja operaatorid ning turustajad.

| (745) | Uurimise käigus tegi koostööd tagasihoidlik arv kasutajaid: kaks suurt telekommunikatsioonivõrgu operaatorit (Deutsche Telekom Saksamaal ja Proximus Belgias), viis võrgupaigaldajat ja -operaatorit, üks turustaja ning üks väikekasutaja. Koostööd tegevate kasutajate arvele langeb kokku alla 12 % Hiinast pärit kiudoptiliste kaablite impordi kogumahust ja alla 9 % ELi kiudoptiliste kaablite tarbimise kogumahust uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(745)

Uurimise käigus tegi koostööd tagasihoidlik arv kasutajaid: kaks suurt telekommunikatsioonivõrgu operaatorit (Deutsche Telekom Saksamaal ja Proximus Belgias), viis võrgupaigaldajat ja -operaatorit, üks turustaja ning üks väikekasutaja. Koostööd tegevate kasutajate arvele langeb kokku alla 12 % Hiinast pärit kiudoptiliste kaablite impordi kogumahust ja alla 9 % ELi kiudoptiliste kaablite tarbimise kogumahust uurimisperioodil.

| (746) | Paljud kasutajate vastused küsimustikule olid väga puudulikud ega sisaldanud argumente ega teavet liidu huvide kohta. Uurimise käigus ei teinud koostööd ükski avaliku sektori asutus, kes hangib kiudoptilisi kaableid. |
| --- | --- |

(746)

Paljud kasutajate vastused küsimustikule olid väga puudulikud ega sisaldanud argumente ega teavet liidu huvide kohta. Uurimise käigus ei teinud koostööd ükski avaliku sektori asutus, kes hangib kiudoptilisi kaableid.

| (747) | BYCN Axione ja üks teine kasutaja, kes ostavad kiudoptilisi kaableid peamiselt liidu tootjatelt, ei väljendanud meetmete suhtes vastuseisu. Deutsche Telekom ja Hispaania turustaja Comercial Electro Industrial S.A. (edaspidi „Comel“) olid meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(747)

BYCN Axione ja üks teine kasutaja, kes ostavad kiudoptilisi kaableid peamiselt liidu tootjatelt, ei väljendanud meetmete suhtes vastuseisu. Deutsche Telekom ja Hispaania turustaja Comercial Electro Industrial S.A. (edaspidi „Comel“) olid meetmete kehtestamise vastu.

| (748) | Deutsche Telekom prognoosib 5G-tehnoloogia ulatusliku kasutuselevõtu tõttu suuremat nõudlust kiudoptiliste kaablite järele ning väidab, et kiudoptiliste kaablite turg on ülemaailmne turg, kus kasutatakse standardiseeritud tehnoloogiat ning kasutuselevõtt ja tarnijad on ülemaailmsed. Ta väidab, et Hiinast pärit kiudoptiliste kaablite suhtes kehtestatav tollimaks võib põhjustada märkimisväärseid probleeme liidu kaablinõudluse rahuldamisel ja võrkude kasutuselevõtu takistatuse või edasilükkumise ohtu ning võib tuua ELi klientidele kaasa kulude märkimisväärse suurenemise. Lisaks väidab ta, et hinnad on olemasoleva liigse tootmisvõimsuse tõttu langenud ja kõik osalised investeerisid mõni aasta tagasi ilmnenud väidetava puuduse ajal võimsuse suurendamisesse. |
| --- | --- |

(748)

Deutsche Telekom prognoosib 5G-tehnoloogia ulatusliku kasutuselevõtu tõttu suuremat nõudlust kiudoptiliste kaablite järele ning väidab, et kiudoptiliste kaablite turg on ülemaailmne turg, kus kasutatakse standardiseeritud tehnoloogiat ning kasutuselevõtt ja tarnijad on ülemaailmsed. Ta väidab, et Hiinast pärit kiudoptiliste kaablite suhtes kehtestatav tollimaks võib põhjustada märkimisväärseid probleeme liidu kaablinõudluse rahuldamisel ja võrkude kasutuselevõtu takistatuse või edasilükkumise ohtu ning võib tuua ELi klientidele kaasa kulude märkimisväärse suurenemise. Lisaks väidab ta, et hinnad on olemasoleva liigse tootmisvõimsuse tõttu langenud ja kõik osalised investeerisid mõni aasta tagasi ilmnenud väidetava puuduse ajal võimsuse suurendamisesse.

| (749) | Komisjon leidis, et tasakaalustavatel tollimaksudel on paratamatult kulumõju kasutajatele, kes ostavad kiudoptilisi kaableid Hiinast, kuid see on tingitud Hiina eksportijate ebaausast ekspordikäitumisest. Lisaks tehti uurimise käigus kindlaks, et kiudoptilised kaablid moodustavad digivõrkude kasutuselevõtu projektide kogukulust vaid väikese osa – 5G puhul palju vähem kui 5 %. Koostööd tegevate telekommunikatsioonivõrgu operaatorite vaatlusaluse toote ostud moodustavad äriühingu käibest tähtsusetu protsendi ja nad ostavad märkimisväärse osa oma kiudoptilistest kaablitest teistest allikatest. Mis puutub teise kasutaja väitesse, et tarnijate vahetamine on keeruline, siis nagu on selgitatud põhjenduses 737, leiti, et ka teised importijad ostavad erinevatest kolmandate riikide allikatest. Samuti on kasutajatel võimalus leida muid tarneallikaid, muu hulgas tarnijaid muudest kolmandatest riikidest. Kuna nõudlus kiudoptiliste kaablite järele hakkab järgnevatel aastatel eeldatavasti suurenema, konkureerivad kasutajad ja turustajad varasemast suuremal turul. See annab neile võimaluse säilitada ja arendada oma äri isegi siis, kui nende hinnad peaksid tasakaalustavate tollimaksude tõttu tõusma. |
| --- | --- |

(749)

Komisjon leidis, et tasakaalustavatel tollimaksudel on paratamatult kulumõju kasutajatele, kes ostavad kiudoptilisi kaableid Hiinast, kuid see on tingitud Hiina eksportijate ebaausast ekspordikäitumisest. Lisaks tehti uurimise käigus kindlaks, et kiudoptilised kaablid moodustavad digivõrkude kasutuselevõtu projektide kogukulust vaid väikese osa – 5G puhul palju vähem kui 5 %. Koostööd tegevate telekommunikatsioonivõrgu operaatorite vaatlusaluse toote ostud moodustavad äriühingu käibest tähtsusetu protsendi ja nad ostavad märkimisväärse osa oma kiudoptilistest kaablitest teistest allikatest. Mis puutub teise kasutaja väitesse, et tarnijate vahetamine on keeruline, siis nagu on selgitatud põhjenduses 737, leiti, et ka teised importijad ostavad erinevatest kolmandate riikide allikatest. Samuti on kasutajatel võimalus leida muid tarneallikaid, muu hulgas tarnijaid muudest kolmandatest riikidest. Kuna nõudlus kiudoptiliste kaablite järele hakkab järgnevatel aastatel eeldatavasti suurenema, konkureerivad kasutajad ja turustajad varasemast suuremal turul. See annab neile võimaluse säilitada ja arendada oma äri isegi siis, kui nende hinnad peaksid tasakaalustavate tollimaksude tõttu tõusma.

| (750) | Lisaks rõhutatakse, et Hiinast tingitud liigse tootmisvõimsuse olemasolu ei õigusta ebaausaid kaubandustavasid, millest tulenev kahju liidu tootmisharule seab ohtu selle tuleviku, samuti tarne mitmekesisuse ja seega ka konkurentsi liidu turul. |
| --- | --- |

(750)

Lisaks rõhutatakse, et Hiinast tingitud liigse tootmisvõimsuse olemasolu ei õigusta ebaausaid kaubandustavasid, millest tulenev kahju liidu tootmisharule seab ohtu selle tuleviku, samuti tarne mitmekesisuse ja seega ka konkurentsi liidu turul.

| (751) | Sellepärast leidis komisjon, et meetmete kehtestamine ei mõjuta kasutajaid ja turustajaid ebaproportsionaalselt. |
| --- | --- |

(751)

Sellepärast leidis komisjon, et meetmete kehtestamine ei mõjuta kasutajaid ja turustajaid ebaproportsionaalselt.

6.4.   Muud tegurid

Muud tegurid

| (752) | Kiudoptilisi kaableid on vaja, et ehitada kiireid lairibavõrke, ning need on seega väga tähtsad kogu ELi kodanike, ettevõtete ja avaliku sektori asutuste jaoks, kelle kaugtöö, koduõpe, ärijuhtimine või teenuste osutamine sõltub nendest võrkudest. Investeerimine taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu (152) on üks Euroopa Liidu prioriteete, mille eesmärk on ka võtta kasutusele kõrgtehnoloogiline lairibainfrastruktuur, mis jõuab igasse ELi nurka. Seega on kiudoptilised kaablid ELi digikümnendi (153) ja ka selle tehnoloogilise suveräänsuse jaoks olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

(752)

Kiudoptilisi kaableid on vaja, et ehitada kiireid lairibavõrke, ning need on seega väga tähtsad kogu ELi kodanike, ettevõtete ja avaliku sektori asutuste jaoks, kelle kaugtöö, koduõpe, ärijuhtimine või teenuste osutamine sõltub nendest võrkudest. Investeerimine taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu (152) on üks Euroopa Liidu prioriteete, mille eesmärk on ka võtta kasutusele kõrgtehnoloogiline lairibainfrastruktuur, mis jõuab igasse ELi nurka. Seega on kiudoptilised kaablid ELi digikümnendi (153) ja ka selle tehnoloogilise suveräänsuse jaoks olulise tähtsusega.

152

153

| (753) | Arvestades vaatlusaluse toote olulisust seoses eespool mainitud avaliku poliitika eesmärkidega, on komisjon hoolega analüüsinud võimalike meetmete mõju lairibavõrkude kasutuselevõtu projektidele. |
| --- | --- |

(753)

Arvestades vaatlusaluse toote olulisust seoses eespool mainitud avaliku poliitika eesmärkidega, on komisjon hoolega analüüsinud võimalike meetmete mõju lairibavõrkude kasutuselevõtu projektidele.

| (754) | Mitu isikut väitsid, et meetmete kehtestamine kahjustaks liidu tarbijaid ja riigieelarveid, sest kiudoptiliste kaablite hind ja seega võrguprojektide koguhind tõuseks. |
| --- | --- |

(754)

Mitu isikut väitsid, et meetmete kehtestamine kahjustaks liidu tarbijaid ja riigieelarveid, sest kiudoptiliste kaablite hind ja seega võrguprojektide koguhind tõuseks.

| (755) | Sellepärast on komisjon analüüsinud kiudoptiliste kaablite maksumust võrguprojektide kogukulus. Uurimisest nähtus, et kiudoptilised kaablid moodustavad digivõrkude kasutuselevõtu kogukulust vaid väikese osa. Tegelikult on nende projektide kõige olulisem kuluartikkel ehitustööd (st maa kaevamine kaablite paigaldamiseks), mis moodustavad kuludest ligi 80 %. Ülejäänud 20 % moodustavad materjalikulud, mis hõlmavad ka teisi tooteid, näiteks kaablikanaleid, jaotuskilpe ja pistikühendusi. Komisjon leidis, et kiudoptilised kaablid moodustavad väikese osa võrguprojektide kogukulust – ühe suure kasutaja sõnul 5G puhul alla 5 %. ELi tootjad ja koostööd tegevad importijad on samuti väitnud, et kiudoptilised kaablid moodustavad võrguprojektide kogukulust umbes 5–10 %. |
| --- | --- |

(755)

Sellepärast on komisjon analüüsinud kiudoptiliste kaablite maksumust võrguprojektide kogukulus. Uurimisest nähtus, et kiudoptilised kaablid moodustavad digivõrkude kasutuselevõtu kogukulust vaid väikese osa. Tegelikult on nende projektide kõige olulisem kuluartikkel ehitustööd (st maa kaevamine kaablite paigaldamiseks), mis moodustavad kuludest ligi 80 %. Ülejäänud 20 % moodustavad materjalikulud, mis hõlmavad ka teisi tooteid, näiteks kaablikanaleid, jaotuskilpe ja pistikühendusi. Komisjon leidis, et kiudoptilised kaablid moodustavad väikese osa võrguprojektide kogukulust – ühe suure kasutaja sõnul 5G puhul alla 5 %. ELi tootjad ja koostööd tegevad importijad on samuti väitnud, et kiudoptilised kaablid moodustavad võrguprojektide kogukulust umbes 5–10 %.

| (756) | Suurte ELi võrguoperaatorite ja ulatuslike võrguprojektide eest vastutavate avaliku sektori asutuste tagasihoidlik koostöö osutab ka sellele, et võimalikud kiudoptiliste kaablite suhtes kehtestatavad meetmed ei mõjuta märkimisväärselt nende projektide hinda ega ajakava. |
| --- | --- |

(756)

Suurte ELi võrguoperaatorite ja ulatuslike võrguprojektide eest vastutavate avaliku sektori asutuste tagasihoidlik koostöö osutab ka sellele, et võimalikud kiudoptiliste kaablite suhtes kehtestatavad meetmed ei mõjuta märkimisväärselt nende projektide hinda ega ajakava.

6.5.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (757) | Uurimise käigus leiti, et liidus ja teistes kolmandates riikides on piisavalt võimsust, et Hiinast pärit import asendada. Lisaks võimaldaks tasakaalustusmeetmete kehtestamine liidu tootmisharul investeerida oma liidus asuvatesse tootmiskohtadesse ja uude tehnoloogiasse, et tuua kasu toodet kasutavale tööstusharule. Samal ajal ei takistaks meetmed kolmandatest riikidest (sh Hiina) pärit impordil liidu turul ausalt konkureerida. Isegi kui nõudlus kiudoptiliste kaablite järele peaks järgnevatel aastatel suurenema, nagu turuosalised prognoosivad, ei ähvardaks vaatlusaluse toote importijaid ja kasutajaid märgatav puuduserisk ning kiudoptilise lairibavõrgu kasutuselevõtt kodudes ja ettevõtetes ei lükkuks seega edasi. |
| --- | --- |

(757)

Uurimise käigus leiti, et liidus ja teistes kolmandates riikides on piisavalt võimsust, et Hiinast pärit import asendada. Lisaks võimaldaks tasakaalustusmeetmete kehtestamine liidu tootmisharul investeerida oma liidus asuvatesse tootmiskohtadesse ja uude tehnoloogiasse, et tuua kasu toodet kasutavale tööstusharule. Samal ajal ei takistaks meetmed kolmandatest riikidest (sh Hiina) pärit impordil liidu turul ausalt konkureerida. Isegi kui nõudlus kiudoptiliste kaablite järele peaks järgnevatel aastatel suurenema, nagu turuosalised prognoosivad, ei ähvardaks vaatlusaluse toote importijaid ja kasutajaid märgatav puuduserisk ning kiudoptilise lairibavõrgu kasutuselevõtt kodudes ja ettevõtetes ei lükkuks seega edasi.

| (758) | Kuigi kasutajad, importijad, lõpptarbijad ja riigieelarved võivad meetmete puudumise korral odavamatest toodetest lühikest aega kasu saada, tõrjub Hiinast pärit subsideeritud import paratamatult liidu tootjad liidu turult välja, mille tagajärjel kaotavad toodet kasutavad tööstusharud väärtuslikke tarneallikaid ja mis võib tõsta liidu tootjate konkurentsi puudumise korral impordihindu. Samuti on liidu tootjate püsimajäämine hädavajalik ELi tehnoloogilise suveräänsuse jaoks. |
| --- | --- |

(758)

Kuigi kasutajad, importijad, lõpptarbijad ja riigieelarved võivad meetmete puudumise korral odavamatest toodetest lühikest aega kasu saada, tõrjub Hiinast pärit subsideeritud import paratamatult liidu tootjad liidu turult välja, mille tagajärjel kaotavad toodet kasutavad tööstusharud väärtuslikke tarneallikaid ja mis võib tõsta liidu tootjate konkurentsi puudumise korral impordihindu. Samuti on liidu tootjate püsimajäämine hädavajalik ELi tehnoloogilise suveräänsuse jaoks.

| (759) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et uurimise praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi, mille tõttu ei oleks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(759)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et uurimise praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi, mille tõttu ei oleks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides.

7.   LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED

LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED

| (760) | Subsideerimise, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades ning kooskõlas alusmääruse artikliga 15 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(760)

Subsideerimise, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades ning kooskõlas alusmääruse artikliga 15 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks.

7.1.   Lõplike tasakaalustusmeetmete tase

Lõplike tasakaalustusmeetmete tase

| (761) | Artikli 15 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatakse, et lõpliku tasakaalustava tollimaksu summa ei tohi ületada tuvastatud tasakaalustatavate subsiidiumide summat. |
| --- | --- |

(761)

Artikli 15 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatakse, et lõpliku tasakaalustava tollimaksu summa ei tohi ületada tuvastatud tasakaalustatavate subsiidiumide summat.

| (762) | Artikli 15 lõike 1 neljandas lõigus on märgitud, et „kui komisjon saab kogu esitatud teabe alusel selgelt järeldada, et liidu huvides ei ole kehtestada nimetatud meetme summat kooskõlas kolmanda lõiguga, määratakse väiksem tasakaalustava tollimaksu summa, tingimusel et sellest piisab liidu tootmisharule tekkiva kahju kõrvaldamiseks“. |
| --- | --- |

(762)

Artikli 15 lõike 1 neljandas lõigus on märgitud, et „kui komisjon saab kogu esitatud teabe alusel selgelt järeldada, et liidu huvides ei ole kehtestada nimetatud meetme summat kooskõlas kolmanda lõiguga, määratakse väiksem tasakaalustava tollimaksu summa, tingimusel et sellest piisab liidu tootmisharule tekkiva kahju kõrvaldamiseks“.

| (763) | Komisjonile ei ole sellist teavet esitatud ja sellepärast määratakse tasakaalustusmeetmete tase artikli 15 lõike 1 kolmanda lõigu alusel. |
| --- | --- |

(763)

Komisjonile ei ole sellist teavet esitatud ja sellepärast määratakse tasakaalustusmeetmete tase artikli 15 lõike 1 kolmanda lõigu alusel.

| (764) | Eelneva põhjal peaksid lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.






  Äriühing | Tasakaalustava tollimaksu määr |
| --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(764)

Eelneva põhjal peaksid lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Äriühing

Tasakaalustava tollimaksu määr

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

7,8  %

Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

10,3  %

Kõik muud äriühingud

10,3  %

| (765) | Subsiidiumivastane uurimine tehti paralleelselt eraldiseisva dumpinguvastase uurimisega, mis puudutas HRVst pärit sama asjaomast toodet ja milles komisjon kehtestas dumpinguvastased meetmed vastavalt dumpingumarginaali tasemele. Komisjon kandis hoolt selle eest, et kumuleeritud tollimaksu kehtestamine, mis kajastab subsideerimise taset, ning dumpingu kogutase ei tooks kaasa subsideerimise mõju kahekordset tasaarvestamist (edaspidi „topeltarvestus“) kooskõlas alusmääruse artikli 24 lõikega 1 ja artikli 15 lõikega 2. |
| --- | --- |

(765)

Subsiidiumivastane uurimine tehti paralleelselt eraldiseisva dumpinguvastase uurimisega, mis puudutas HRVst pärit sama asjaomast toodet ja milles komisjon kehtestas dumpinguvastased meetmed vastavalt dumpingumarginaali tasemele. Komisjon kandis hoolt selle eest, et kumuleeritud tollimaksu kehtestamine, mis kajastab subsideerimise taset, ning dumpingu kogutase ei tooks kaasa subsideerimise mõju kahekordset tasaarvestamist (edaspidi „topeltarvestus“) kooskõlas alusmääruse artikli 24 lõikega 1 ja artikli 15 lõikega 2.

| (766) | Normaalväärtus arvutati kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (154) artikli 2 lõikega 6a, lähtudes moonutamata kuludest ja kasumist sobivas välises võrdlusriigis. Seega kehtestas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõikega 2 ning topeltarvestuse vältimiseks esmalt lõpliku tasakaalustava tollimaksu kindlakstehtud lõplike subsiidiumide kogusumma tasemel ja seejärel ülejäänud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis vastab asjakohasele dumpingumarginaalile, millest on arvatud maha tasakaalustava tollimaksu summa, asjaomasel kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel, mis on kehtestatud eraldiseisva dumpinguvastase uurimisega. Kuna komisjon lahutas kindlakstehtud dumpingumarginaalist HRVs kehtestatud subsiidiumide kogusumma, siis alusmääruse artikli 24 lõike 1 tähenduses topeltarvestuse probleeme ei esinenud. |
| --- | --- |

(766)

Normaalväärtus arvutati kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (154) artikli 2 lõikega 6a, lähtudes moonutamata kuludest ja kasumist sobivas välises võrdlusriigis. Seega kehtestas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõikega 2 ning topeltarvestuse vältimiseks esmalt lõpliku tasakaalustava tollimaksu kindlakstehtud lõplike subsiidiumide kogusumma tasemel ja seejärel ülejäänud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis vastab asjakohasele dumpingumarginaalile, millest on arvatud maha tasakaalustava tollimaksu summa, asjaomasel kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel, mis on kehtestatud eraldiseisva dumpinguvastase uurimisega. Kuna komisjon lahutas kindlakstehtud dumpingumarginaalist HRVs kehtestatud subsiidiumide kogusumma, siis alusmääruse artikli 24 lõike 1 tähenduses topeltarvestuse probleeme ei esinenud.

154

| (767) | Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, leidis komisjon, et valimisse kaasatud äriühingutele määratud kõrgeima tollimaksu tase võiks olla tüüpiline kõigi muude äriühingute puhul. Kõigi muude äriühingute puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud selles uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(767)

Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, leidis komisjon, et valimisse kaasatud äriühingutele määratud kõrgeima tollimaksu tase võiks olla tüüpiline kõigi muude äriühingute puhul. Kõigi muude äriühingute puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud selles uurimises koostööd.

| (768) | Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõikele 3 arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate subsiidiumide kogusumma valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, jättes arvesse võtmata tähtsusetud summad ning subsiidiumid, mille suhtes kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid. Komisjon arvestas summade kindlaksmääramisel siiski järeldusi, mis osaliselt põhinevad kättesaadavatel faktidel. Tõepoolest – komisjon leidis, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik saadud subsiidiumide summa õiglaseks arvutamiseks, ning seega ei kahjusta selle käsitlusviisi rakendamine eksportijaid, kellel uurimise käigus koostööd teha ei palutud. |
| --- | --- |

(768)

Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõikele 3 arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate subsiidiumide kogusumma valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, jättes arvesse võtmata tähtsusetud summad ning subsiidiumid, mille suhtes kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid. Komisjon arvestas summade kindlaksmääramisel siiski järeldusi, mis osaliselt põhinevad kättesaadavatel faktidel. Tõepoolest – komisjon leidis, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik saadud subsiidiumide summa õiglaseks arvutamiseks, ning seega ei kahjusta selle käsitlusviisi rakendamine eksportijaid, kellel uurimise käigus koostööd teha ei palutud.

| (769) | Eespool kirjeldatu põhjal on kõnealuste kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.










  Äriühing | Dumpingumarginaal | Subsiidiumimäär | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Tasakaalustava tollimaksu määr | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(769)

Eespool kirjeldatu põhjal on kõnealuste kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Subsiidiumimäär

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Tasakaalustava tollimaksu määr

Dumpinguvastase tollimaksu määr

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

5,1  %

42,0  %

5,1  %

14,6  %

Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

31,2  %

7,8  %

52,7  %

7,8  %

23,4  %

Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

31,2  %

10,3  %

52,8  %

10,3  %

20,9  %

Kõik muud äriühingud

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

| (770) | Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seetõttu vastab määr asjaomase äriühingu olukorrale uurimise ajal. Seda tollimaksumäära (erinevalt kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühing. Imporditavate toodete suhtes, mille tootja on mõni muu määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(770)

Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seetõttu vastab määr asjaomase äriühingu olukorrale uurimise ajal. Seda tollimaksumäära (erinevalt kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühing. Imporditavate toodete suhtes, mille tootja on mõni muu määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (771) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile. Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(771)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile. Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

7.2.   Järelevalveklausel

Järelevalveklausel

| (772) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade kohaldamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne tasakaalustav tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu. |
| --- | --- |

(772)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade kohaldamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne tasakaalustav tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu.

| (773) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peaksid liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja (nagu ka kõigil muudel juhtudel) nõudma lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete paikapidavust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(773)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peaksid liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja (nagu ka kõigil muudel juhtudel) nõudma lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete paikapidavust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (774) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 23 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste esinemise korral võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(774)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 23 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste esinemise korral võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (775) | Et tagada tasakaalustava tollimaksu nõuetekohane rakendamine, ei tohiks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada üksnes koostööst hoidunud eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(775)

Et tagada tasakaalustava tollimaksu nõuetekohane rakendamine, ei tohiks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada üksnes koostööst hoidunud eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

8.   AVALIKUSTAMINE

AVALIKUSTAMINE

| (776) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti teha ettepanek kehtestada lõplik tasakaalustav imporditollimaks HRVst pärit kiudoptiliste kaablite impordile. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta. |
| --- | --- |

(776)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti teha ettepanek kehtestada lõplik tasakaalustav imporditollimaks HRVst pärit kiudoptiliste kaablite impordile. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta.

9.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (777) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (155) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(777)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (155) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

155

Euroopa Liidu Teataja

| (778) | Nagu selgitatud eespool põhjendustes 765 ja 769, arvas komisjon topeltarvestuse vältimiseks dumpingumarginaalilt maha osa subsiidiumisummast. Seega, kui lõplikku tasakaalustavat tollimaksu muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks, peaksid dumpinguvastased tollimaksud muutmise või kehtetuks tunnistamise tulemusel automaatselt samas proportsioonis vastavalt topeltarvestuse tegelikule ulatusele suurenema. See dumpinguvastaste tollimaksude muutmine peaks toimuma alates käesoleva määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

(778)

Nagu selgitatud eespool põhjendustes 765 ja 769, arvas komisjon topeltarvestuse vältimiseks dumpingumarginaalilt maha osa subsiidiumisummast. Seega, kui lõplikku tasakaalustavat tollimaksu muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks, peaksid dumpinguvastased tollimaksud muutmise või kehtetuks tunnistamise tulemusel automaatselt samas proportsioonis vastavalt topeltarvestuse tegelikule ulatusele suurenema. See dumpinguvastaste tollimaksude muutmine peaks toimuma alates käesoleva määruse jõustumisest.

| (779) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega (156), |
| --- | --- |

(779)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega (156),

156

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit selliste ühemoodiliste kiudoptiliste kaablite impordi suhtes, mis koosnevad ühest või mitmest eraldi varjestatud kiust, on kaitsekihiga, võivad sisaldada elektrijuhte ja kuuluvad praegu CN-koodi ex 8544 70 00 (TARICi kood 8544700010) alla.

Vaatlusalune toode ei hõlma järgmist:

| i) | kaablid, mille kõik optilised kiud on kas ühes või mõlemas otsas eraldi ühendusliidestega, ning |
| --- | --- |

i)

kaablid, mille kõik optilised kiud on kas ühes või mõlemas otsas eraldi ühendusliidestega, ning

| ii) | merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid. Merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid on plastisolatsiooniga kiudoptilised kaablid, mis sisaldavad vask- või alumiiniumjuhti ning milles kiud asuvad ühes või mitmes metallmoodulis. |
| --- | --- |

ii)

merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid. Merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid on plastisolatsiooniga kiudoptilised kaablid, mis sisaldavad vask- või alumiiniumjuhti ning milles kiud asuvad ühes või mitmes metallmoodulis.

2.   Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine.

| Äriühing | Lõplik tasakaalustav tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  1. | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

Äriühing

Lõplik tasakaalustav tollimaks

TARICi lisakood

FTT kontsern:

1.

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| 2. | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

2.

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| 3. | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

C696

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

C697

Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

7,8  %

Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

10,3  %

Kõik muud äriühingud

10,3  %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (vaatlusaluse toote) (koguses ...) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

5.   Tollideklaratsioonis tuleb märkida ära artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toote pikkus kilomeetrites, eeldusel et see märge on kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (157) I lisaga.

6.   Juhtudel, mil tasakaalustav tollimaks on maha arvatud dumpinguvastasest tollimaksust teatavate eksportivate tootjate puhul, peaksid määruse (EL) 2016/1037 artikli 21 kohased tagastamise taotlused käivitama ka dumpingumarginaali hindamise selle eksportiva tootja jaoks, mis kehtib tagasimakse uurimisperioodi jooksul.

Artikkel 2

Komisjoni rakendusmäärust (EL) 2021/2011 (158) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.







  Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

33,7  %

C696

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

14,6  %

C697

Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

23,4  %

Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

20,9  %

Kõik muud äriühingud

33,7  %

C699“

| 2) | Artiklile 1 lisatakse uus lõige 7:

  „7.   Kui komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/72 (*1) artiklis 1 kehtestatud lõplikke tasakaalustavaid tollimakse muudetakse või kui need tunnistatakse kehtetuks, suurendatakse lõikes 2 või I või II lisas sätestatud tollimakse proportsionaalselt tegeliku tuvastatud dumpingumarginaaliga või tuvastatud kahjumarginaaliga vajaduse korral iga äriühingu kohta eraldi alates käesoleva määruse jõustumisest.


  (*1)  Komisjoni 18. jaanuari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes (ELT L 12, 19.1.2022, lk 34)“." |
| --- | --- |

2)

Artiklile 1 lisatakse uus lõige 7:

„7.   Kui komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/72 (*1) artiklis 1 kehtestatud lõplikke tasakaalustavaid tollimakse muudetakse või kui need tunnistatakse kehtetuks, suurendatakse lõikes 2 või I või II lisas sätestatud tollimakse proportsionaalselt tegeliku tuvastatud dumpingumarginaaliga või tuvastatud kahjumarginaaliga vajaduse korral iga äriühingu kohta eraldi alates käesoleva määruse jõustumisest.

(*1)  Komisjoni 18. jaanuari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes (ELT L 12, 19.1.2022, lk 34)“."

*1

| 3) | Artiklile 1 lisatakse uus lõige 8:

  „8.   Juhtudel, mil tasakaalustav tollimaks on maha arvatud dumpinguvastasest tollimaksust teatavate eksportivate tootjate puhul, peaksid määruse (EL) 2016/1037 artikli 21 kohased tagastamise taotlused käivitama ka dumpingumarginaali hindamise selle eksportiva tootja jaoks, mis kehtib tagasimakse uurimisperioodi jooksul.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklile 1 lisatakse uus lõige 8:

„8.   Juhtudel, mil tasakaalustav tollimaks on maha arvatud dumpinguvastasest tollimaksust teatavate eksportivate tootjate puhul, peaksid määruse (EL) 2016/1037 artikli 21 kohased tagastamise taotlused käivitama ka dumpingumarginaali hindamise selle eksportiva tootja jaoks, mis kehtib tagasimakse uurimisperioodi jooksul.“

| 4) | I lisa asendatakse käesoleva määruse I ja II lisaga. |
| --- | --- |

4)

I lisa asendatakse käesoleva määruse I ja II lisaga.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  
  ELT C 442, 21.12.2020, lk 18.

2

(3)  Terminit „Hiina valitsus“ on käesolevas määruses kasutatud laiemas mõttes ning see hõlmab riiginõukogu, samuti kõiki ministeeriume, ameteid, agentuure ja asutusi riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil.

3

(4)  Teade dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes (ELT C 316, 24.9.2020, lk 10).

4

(5)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17) (edaspidi „kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum“), komisjoni 9. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1690, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163 (ELT L 283, 12.11.2018, lk 1) (edaspidi „rehvide juhtum“), ning komisjoni 17. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes (ELT L 16, 18.1.2019, lk 5) (edaspidi „elektrijalgrataste juhtum“), komisjoni 12. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/776, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (ELT L 189, 15.6.2020, lk 33) (edaspidi „klaaskiust kangaste juhtum“).

5

(6)  Vt apellatsioonikogu aruanne „USA – tasakaalustavad tollimeetmed teatavatele Hiina toodetele“, WT/DS437/R, vastu võetud 16. jaanuaril 2015, punkt 7.152.

6

(7)  Vt joonealuses märkuses 5 viidatud juhtumid.

7

(8)  Kättesaadav aadressil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2508.

8

(9)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (2020/C 86/06) (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

9

(10)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017, SWD(2017) 483 final/2 (edaspidi „aruanne“) – 4. peatükk, lk 41–42 ja 83.

10

(11)  Vt strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude oluliste toodete ja teenuste suuniskataloog http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf; tegevuskava „Made in China 2025“ juurde kuuluv nelja olulise valdkonna kataloog: http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html ja http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf, kõik viimati vaadatud 18. augustil 2021.

11

(12)  Aruande 2. peatükk, lk 17.

12

(13)  Riiginõukogu teatis algatuse „Made in China 2025“ avaldamise kohta (Guofa (2015) nr 28) – valitsuse avaldatud teabe jaotis (www.gov.cn), viimati vaadatud 28. juunil 2021.

13

(14)  Vt USA-Hiina majandus- ja julgeolekuküsimuste komisjon: 13. viisaastakukava, lk 12.

14

(15)  http://www.gov.cn/xinwen/2014-10/14/content_2764849.htm, viimati vaadatud 6. augustil 2021.

15

(16)  http://www.forestry.gov.cn/lczb/5/20210429/101204144404645.html, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

16

(17)  https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/gjss/sjdt/201806/t20180612_1154987.html?code=&state=123, viimati vaadatud 6. augustil 2021.

17

(18)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf, viimati vaadatud 28. juunil 2021.

18

(19)  Vt tegevuskava „Made in China 2025“, 4. peatükk „Strateegiline toetus ja tarne“.

19

(20)  http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html, viimati vaadatud 6. augustil 2021.

20

(21)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-06/24/content_9972.htm, viimati vaadatud 6. augustil 2021.

21

(22)  http://www.gov.cn/xinwen/2016-12/08/content_5145162.htm, viimati vaadatud 6. augustil 2021.

22

(23)  http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n4509627/c5862297/part/5862506.doc, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

23

(24)  https://www.miit.gov.cn/ztzl/rdzt/znzzxggz/wjfb/art/2020/art_4430cca546bd4f4c9dd7c96b31bc7c11.html, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

24

(25)  https://www.directindustry.com/soc/yangtze-optical-fibre-cable-joint-stock-limited-company-212621.html, viimati vaadatud 6. augustil 2021.

25

(26)  http://www.gov.cn/zwgk/2009-04/15/content_1282430.htm, viimati vaadatud 2. augustil 2021.

26

(27)  http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm, viimati vaadatud 2. augustil 2021.

27

(28)  http://www.gov.cn/zwgk/2010-04/08/content_1576039.htm, viimati vaadatud 2. augustil 2021.

28

(29)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-07/04/content_10002.htm, viimati vaadatud 2. augustil 2021.

29

(30)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm, viimati vaadatud 5. augustil 2021.

30

(31)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/gg/201702/t20170204_961174.html?code=&state=123, viimati vaadatud 3. augustil 2021.

31

(32)  http://www.gov.cn/zwgk/2006-12/21/content_474651.htm, viimati vaadatud 7. augustil 2021.

32

(33)  http://www.most.gov.cn/xwzx/xwfb/200312/t20031214_10451.html, viimati vaadatud 7. augustil 2021.

33

(34)  Apellatsioonikogu aruanne „Euroopa ühendused ja teatavad liikmesriigid – suurte tsiviilõhusõidukitega kauplemist mõjutavad meetmed“.

34

(35)  https://itlaw.wikia.org/wiki/Broadband_infrastructure, viimati vaadatud 26. oktoobril 2021.

35

https://www.investopedia.com/terms/b/broadband.asp, viimati vaadatud 26. oktoobril 2021.

(36)  Riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. märtsi 2011. aasta korraldusega nr 9 vastu võetud suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus), mida on muudetud riikliku arengu- ja reformikomisjoni otsusega, millega muudetakse suuniskataloogi (struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon), vastu võetud arendus- ja reformikomisjoni 16. veebruari 2013. aasta korraldusega nr 21) asjaomaseid punkte.

36

(37)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

37

(38)  13. viisaastakuplaan riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade kohta (2017), lk 9, http://www.most.gov.cn/xxgk/xinxifenlei/fdzdgknr/fgzc/gfxwj/gfxwj2017/201705/t20170510_132712.html, viimati vaadatud 10. augustil 2021.

38

(39)  Riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade sooduspoliitika, lk 1.

39

(40)  Riiklike kõrgtehnoloogia arenduspiirkondade sooduspoliitika, lk 1.

40

(41)  Vt kataloogi punkt 3.3.1,

41

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

(42)  Vt Zhejiangi provintsi valitsuse teade dokumendi „Zhejiangi provintsi tegevuskava traditsioonilise töötleva tööstuse põhjalikuks ümberkujundamiseks ja uuendamiseks (2017–2020)“ väljaandmise kohta: http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html, viimati vaadatud 11. augustil 2021.

42

(43)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

43

(44)  Vt artikkel „Wuhanis asuv East Lake: riiklikus kõrgtehnoloogia arenduspiirkonnas kombineeritakse investeeringu- ja maksusoodustuspoliitikat“, Pedata veebisait, 27. veebruar 2013, https://free.pedata.cn/755314.html, viimati vaadatud 10. augustil 2021. Vt väljavõte artiklist: „Kümme ettevõtet on noteeritud riiklikul aktsiabörsil NEEQ ja saanud valitsuselt asjaomaseid subsiidiume. [---] Mis puudutab omakapitali investeerivate institutsioonide ligimeelitamist, et nad end tööstuspargis sisse seaksid või investeeriksid pargis tegutsevatesse ettevõtetesse, on Hubei provintsi, Wuhani linna ja East Lake’i kõrgtehnoloogia piirkonna vastavad osakonnad asutanud riskikapitali arendusfonde. Ehkki sisemaal asuvas East Lake’i kõrgtehnoloogia piirkonnas alustati omakapitaliinvesteeringutega hiljem, on selle ligitõmbavus börsivälise kapitali / riskikapitali institutsioonide hulgas võrreldes rannikul asuvate kõrgtehnoloogia piirkondadega üsna märkimisväärne, kuna seal ei ole ettevõtete registreerimisele seatud erilisi piiranguid, rakendatakse tugevat soodustuste poliitikat ja tegutseb suur hulk riiklikke arendusfonde.“

44

(45)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, lk 133, 138–139, viimati vaadatud 11. augustil 2021.

45

(46)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf, lk 205, 215, viimati vaadatud 11. augustil 2021.

46

(47)  
  EÜT C 394, 17.12.1998, lk 6.

47

(48)  Näiteks nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 452/2011 (ELT L 128, 14.5.2011, lk 18) (kaetud kvaliteetpaber), nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 215/2013 (ELT L 73, 11.3.2013, lk 16) (orgaanilise kattega terastooted), komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/366 (ELT L 56, 3.3.2017, lk 1) (päikesepaneelid), komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1379/2014 (ELT L 367, 23.12.2014, lk 22) (klaasfilamentkiud), komisjoni rakendusotsus 2014/918/EL (ELT L 360, 17.12.2014, lk 65) (polüesterstaapelkiud).

48

kaetud kvaliteetpaber

orgaanilise kattega terastooted

päikesepaneelid

klaasfilamentkiud

polüesterstaapelkiud

(49)  Vaekogu aruanne „EÜ – suured tsiviilõhusõidukid“, punktid 7.1230–7.1231; vaekogu aruanne „USA – AD/CVD (Hiina)“, punktid 9.138–9.139.

49

(50)  Vaekogu aruanne „Ühendriigid – teatavate Hiina toodete suhtes kehtestatud lõplikud dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud“ (WT/DS379/R), punktid 9.140–9.144, 9.157.

50

(51)  WT/DS379/AB/R (USA – dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud teatavatele Hiina toodetele), 11. märtsi 2011. aasta apellatsioonikogu aruanne, DS 379, punkt 318. Vt ka WT/DS436/AB/R (USA – süsinikteras (India)), apellatsioonikogu aruanne, 8. detsember 2014, punktid 4.9–4.10, 4.17–4.20, ja WT/DS437/AB/R (USA – tasakaalustavad tollimeetmed teatavatele Hiina toodetele), apellatsioonikogu aruanne, 18. detsember 2014, punkt 4.92.

51

(52)  Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu dekreet (nr 283).

52

(53)  https://www.reuters.com/article/us-china-banks-party-idUSKBN1JN0XN, viimati vaadatud 13. augustil 2021.

53

(54)  Vastavalt CBIRC rakendusmeetmetele Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBIRC korraldus [2017] nr 1), CBIRC rakendusmeetmetele välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBIRC korraldus [2015] nr 4) ning pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmetele (CBIRC [2013] nr 3)

54

(55)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html, viimati vaadatud 3. augustil 2021.

55

(56)  Vt näiteks joonealuses märkuses 5 viidatud kuumvaltsitud lehtterastoodete, rehvide ja elektrijalgrataste juhtumid, vastavalt punkti 3.4.1.1 alapunkt b, punkti 3.4.1.1 alapunkt b ja punkt 3.5.1.1.

56

(57)  Vt http://english.eximbank.gov.cn/Profile/AboutTB/Introduction/, viimati vaadatud 28.10.2021.

57

(58)  Vt joonealuses märkuses 5 nimetatud klaaskiust kangaste ja rehvide juhtumid.

58

(59)  Vt joonealuses märkuses 5 nimetatud klaaskiust kangaste ja rehvide juhtumid.

59

(60)  WT/DS/296, DS 296 USA – Koreast pärit dünaamiliste muutmälude (DRAMS) tasakaalustava tollimaksu uurimine, apellatsioonikogu aruanne, 21. veebruar 2005, punkt 116.

60

(61)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 116.

61

(62)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

62

(63)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 114, milles nõustutakse vaekogu aruande DS 194 punktiga 8.31 selles küsimuses.

63

(64)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

64

(65)  Vt joonealuses märkuses 5 nimetatud klaaskiust kangaste ja rehvide juhtumid.

65

(66)  IMFi töödokument „Resolving China’s Corporate Debt Problem“, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktoober 2016, WP/16/203.

66

(67)  Livingston, M. Poon, W. P. H. ja Zhou, L., „Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry“, Journal of Banking & Finance, 2017, lk 24.

67

Journal of Banking & Finance

(68)  Hiina võlakirjaturu ülevaade 2021, https://assets.bbhub.io/professional/sites/10/China-bond-market-booklet.pdf, viimati vaadatud 8. augustil 2021.

68

(69)  Hiina võlakirjaturu ülevaade 2021, joonealune märkus 59, lk 31.

69

(70)  Price, A. H., Brightbill T. C., DeFrancesco R. E., Claeys, S. J., Teslik, A. ja Neelakantan, U., China’s broken promises: why it is not a market-economy, Wiley Rein LLP, 2017, lk 68.

70

China’s broken promises: why it is not a market-economy

(71)  Vt Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse kehtestatud ajutised meetmed krediidireitingualase tegevuse haldamiseks seoses väärtpaberituruga, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus nr 50, 24. august 2007; Hiina Rahvavabariigi Panga teatis China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. ja teiste äriühingu võlakirjade krediidireitingute valdkonnas tegutsevate asutuste kohta, Yinfa nr 547, 16. detsember 1997, ning Hiina Rahvavabariigi Panga ja Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse 2018. aasta teatis nr 14, mis käsitleb reitinguagentuuride poolt võlakirjade krediidireitingu teenuste osutamist pankadevahelisel võlakirjaturul ja börsivõlakirjade turul.

71

(72)  PBOC töödokument nr 2017/5, 25. mai 2017, lk 28.

72

(73)  Vt Hiina arengupanga fondi veebisait: http://www.cdb.com.cn/English/ywgl/zhjryw/gkfzjj/, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

73

(74)  Vt joonealuses märkuses 5 viidatud kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum (põhjendused 152–244), rehvide juhtum (põhjendus 236) ja klaaskiust kangaste juhtum (põhjendus 300).

74

(75)  Vt põhjendus 189 eespool.

75

(76)  Fikseeritud intressimääraga laenude puhul. Muutuva intressimääraga laenude puhul võeti aluseks PBOC viiteintressimäär või pärast 20. augustit 2019 laenu põhimäär.

76

(77)  Võla ja omakapitali suhe on suhtarv, mida kasutatakse äriühingu finantsvõimenduse hindamiseks. Võla ja omakapitali suhet väljendatakse äriühingu kohustuste kogusumma ja tema omakapitali võrdlusena.

77

(78)  Omakapitali tootlus näitab äriühingu kasumlikkust võrreldes omakapitaliga. Omakapitali tootluse arvutamiseks jagatakse maksueelne kasum omakapitaliga.

78

(79)  Allikas: Capital IQ, 2018, esitatud Jiangsu Zhongtian Technology võlakirjade prospektis.

79

(80)  Seeläbi saab äriühing konverteerida osa oma võlast aktsiateks ning vähendada seega bilansis kohustisi.

80

(81)  Joonealuses märkuses 5 viidatud kuumvaltsitud lehtterastoodete ja rehvide juhtumid; põhjendused 175–187 kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtumi puhul ja alates põhjendusest 256 rehvide juhtumi puhul.

81

(82)  Vt https://www.barclays.co.uk/current-accounts/bank-account/overdrafts/overdraft-charges/ (viimati vaadatud 18. augustil 2021), arvelduskrediidi tasud – „

  15 000 naela ületava arvelduskrediidi avamistasu moodustab arvelduskrediidi limiidist 1,5 % ja pikendustasu on 1,5 %“
  .

82

15 000 naela ületava arvelduskrediidi avamistasu moodustab arvelduskrediidi limiidist 1,5 % ja pikendustasu on 1,5 %“

(83)  Vt joonealuses märkuses 5 viidatud klaaskiust kangaste juhtum (põhjendused 354 ja 355).

83

(84)  Vt joonealune märkus 79.

84

(85)  https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/finance/commitment-fee/

85

(86)  https://www.barclays.co.uk/business-banking/borrow/overdrafts/

86

(87)  Vt Hiina Rahvavabariigi Panga veebisait:

87

https://www.boc.cn/en/cbservice/cncb6/cb61/200811/t20081112_1324239.html, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

(88)  Samas.

88

(89)  Vt DBS Banki veebisait: https://www.dbs.com.cn/corporate/financing/working-capital/bank-acceptance-draft-bad-issuance, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

89

(90)  Vt joonealuses märkuses 5 viidatud klaaskiust kangaste juhtum (põhjendus 385).

90

(91)  Vt joonealuses märkuses 5 viidatud klaaskiust kangaste juhtum (põhjendus 399).

91

(92)  Quarterly Review, Summer 1981

92

(93)  Vt Kanada Panga aruteludokument „A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market“ jahttps://fast.bnm.gov.my/fastweb/public/files/BA_Apr2004_Updated.pdf

93

(94)  Vt põhjendus 189 eespool.

94

(95)  Õigusaktid, mis olid kohaldatavad vahetusvõlakirjade emiteerimise ajal.

95

(96)  Viimati muudetud 28. detsembril 2019 presidendi dekreediga nr 37, mis jõustus 1. märtsil 2020.

96

(97)  Viimati muudetud 14. veebruaril 2020 vastavalt Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse otsusele dokumendi „Börsil noteeritud äriühingute poolse väärtpaberite emiteerimise suhtes kohaldatavad haldusmeetmed“ läbivaatamise kohta, mis jõustus 14. veebruaril 2020.

97

(98)  Asendatud Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse 12. juuni 2020. aasta dekreediga nr 170 väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise sponsori teenuste suhtes kohaldatavate haldusmeetmete kohta, mis jõustus 12. juunil 2020.

98

(99)  Vt Hiina võlakirjaturu ülevaade 2021, joonealune märkus 59, lk 33.

99

(100)  Kuna äriühingu vahetusvõlakirjade kohta puudusid avalikult kättesaadavad andmed, kasutas komisjon kättesaadavaid andmeid äriühingute võlakirjade kohta, mis peaksid hõlmama ka äriühingu vahetusvõlakirju.

100

(101)  Vt põhjendus 189 eespool.

101

(102)  Viimati muudetud 28. detsembril 2019 presidendi dekreediga nr 37, mis jõustus 1. märtsil 2020.

102

(103)  Vt Hiina võlakirjaturu ülevaade 2021, joonealune märkus 59, lk 33.

103

(104)  OECD uuring Hiina ekspordikrediidi poliitika ja programmide kohta, lk 7, punkt 32, kättesaadav aadressil https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

104

(105)  Vt Sinosure’i veebisait, ettevõtte profiil, programmi „Made in China“ toetamine, https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml, viimati vaadatud 17. augustil 2021.

105

(106)  Vt joonealuses märkuses 5 viidatud rehvide juhtum, põhjendus 429.

106

(107)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

107

(108)  Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloog, nt numbrid 775, 780, 781, 1035, 1098, 1100, 1104, 1107 ja 1109.

108

(109)  http://www.mofcom.gov.cn/aarticle/b/g/200411/20041100300040.html, viimati vaadatud 12. augustil 2021.

109

(110)  Sinosure’i 2019. aasta aruanne, lk 11, https://www.sinosure.com.cn/images/xwzx/ndbd/2020/08/27/38BBA5826A689D7D5B1DAE8BB66FACF8.pdf, viimati vaadatud 18. augustil 2019.

110

(111)  Samas, lk-d 28 ja 29.

111

(112)  Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 23.

112

(113)  Hiina Rahvavabariigi ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad (muudetud 2019. aastal) – Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu korraldus nr 714.

113

(114)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm, viimati vaadatud 17. augustil 2021.

114

(115)  Rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti 2021. aasta teatis nr 13, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude kaalutud maksueelse mahaarvamise korra edasisi täiustusi.

115

(116)  Vt joonealuses märkuses 5 viidatud kuumvaltsitud lehtterastoodete, rehvide ja klaaskiust kangaste juhtumid (põhjendused 330, 521 ja 560).

116

(117)  Nõukogu 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 215/2013, millega kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes (ELT L 73, 15.3.2013, lk 16), põhjendus 182.

117

Nõukogu 6. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 451/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaetud kvaliteetpaberi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 128, 14.5.2011, lk 1).

(118)  Vt klaaskiust kangaste juhtum, põhjendus 531.

118

(119)  Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu mitu arvamust energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhong Fa [2015] nr 9), III jao punkt 4.

119

(120)  Riikliku arengu- ja reformikomisjoni ringkiri, mis käsitleb äriühingute elektrikulude vähendamist, et toetada töö ja tootmise arengu taastamist ning reformida hindu, [2020] nr 258.

120

(121)  Vt klaaskiust kangaste, orgaanilise kattega terastoodete ja päikesepaneelide juhtumid.

121

(122)  Vt punkt 3.1 eespool.

122

(123)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017, SWD(2017) 483 final/2 – 9. peatükk, lk-d 213–215.

123

(124)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017, SWD(2017) 483 final/2 – 9. peatükk, lk 209–211.

124

(125)  Vt joonealune märkus 121.

125

(126)  Nagu möönis Üldkohus kohtuasjas T-444/11: Gold East Paper ja Gold Huacheng Paper vs. nõukogu, Üldkohtu 11. septembri 2014. aasta otsus ECLI:EU:T:2014:773.

126

vs.

(127)  Vt klaaskiust kangaste, orgaanilise kattega terastoodete ja päikesepaneelide juhtumid.

127

(128)  https://idbpark.moeaidb.gov.tw/, viimati vaadatud 18. augustil 2021.

128

(129)  Hubei – Wikipedia

129

(130)  Jiangsu – Wikipedia

130

(131)  https://www.earthmagazine.org/article/mineral-resource-month-germanium/, viimati vaadatud 17. augustil 2021.

131

(132)  https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/gjfzgh/201603/P020191104614882474091.pdf, viimati vaadatud 4. augustil 2021.

132

(133)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/201701/t20170106_143075.html, viimati vaadatud 4. augustil 2021.

133

(134)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/202004/t20200426_203069.html, viimati vaadatud 4. augustil 2021.

134

(135)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202104221487092732_1.pdf?1619123432000.pdf, lk 171, viimati vaadatud 5. augustil 2021.

135

(136)  https://chxz.chinalco.com.cn/tzzgx/dqbg/202103/P020210325553668267186.pdf, lk 221, viimati vaadatud 6. augustil 2021.

136

(137)  Vt mutatis mutandis ka WT/DS294/AB/RW (USA – Zeroing) (artikkel 21.5 DSU), apellatsioonikogu 14. mai 2009. aasta aruanne, punkt 453.

137

mutatis mutandis

(138)  
  „CRU Cable Market Outlook“ (august 2020), mida täiendab kaebuste esitajate turuteave.

138

(139)  Need näitajad põhinesid kaebuse esitaja kogutud otsestel andmetel kaheksa kaebava või toetava liidu tootja kohta (v.a üks äriühing põhjenduses 574 selgitatud põhjustel), kelle arvele langes uurimisperioodil ligi 80 % liidu toodangust, ning ülejäänud liidu tootjaid käsitleval hinnangul, mis põhineb turu-uuringutel ja -teabel.

139

(140)  
  „CRU Cable Market Outlook“, august 2020, lk 29, ja „CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region“, veebruar 2021.

140

(141)  Avalikel allikatel (CRU 10. jaanuari 2020. aasta artikkel „Further instability on the horizon as tumultuous year ends“ ning CRU juhtmete ja kaablite konverentsi slaidid, juuni 2019) põhinevad hinnangud, mis on esitatud kaebuse lisadena 6.1 ja 6.5 ning mida käsitleti täpsemalt kaebuses.

141

(142)  Vaekogu aruanne, Hiina – Euroopa Liidust pärit turvakontrolli röntgenseadmete suhtes kohaldatav lõplik dumpinguvastane tollimaks, WT/DS425/R, punkt 7.67.

142

(143)  
  EÜT L 362, 30.12.1988, lk 59, põhjendus 7.

143

(144)  Kohtuotsus, 17. detsember 1997, EFMA vs. nõukogu, T-121/95, EU:T:1997:198, punktid 105 jj.

144

vs.

(145)  Täistööaja ekvivalent.

145

(146)  Need on esindavad, hõlmates 36 % liidu tootmisharu müügist uurimisperioodil.

146

(147)  Komisjoni 20. märtsi 1998. aasta otsus 98/230/EÜ Hiina Rahvavabariigist pärit volframoksiidi ja volframhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta (EÜT L 87, 21.3.1998, lk 24).

147

(148)  Vaekogu aruanne „Tai – dumpinguvastased tollimaksud Poolast pärit rauast või legeerimata terasest kujuprofiilide ja H-talade suhtes“, WT/DS122/R, punktid 7.245–7.256.

148

(149)  Komisjoni 9. veebruari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/176, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit, ettevõtja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd toodetud viinhappe importi käsitlev dumpinguvastane menetlus (ELT L 33, 10.2.2016, lk 14–37), põhjendus 140.

149

(150)  Vaekogu aruanne „Euroopa ühendused ja teatavad liikmesriigid – suurte tsiviilõhusõidukitega kauplemist mõjutavad meetmed“, WT/DS316, punkt 7.2083.

150

(151)  Kohtuotsus, Üldkohus, 29. jaanuar 2014, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu, T-528/09, EU:T:2014:35, punktid 79–80.

151

vs.

(152)  Komisjoni president Ursula von der Leyen märkis oma 2020. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et:
  „NextGenerationEU kaudu toimuv investeerimise hoogustamine on ainulaadne võimalus viia kasv igasse külla. Seepärast tahame me oma investeeringutes keskenduda turvalisele ühenduvusele ning 5G, 6G ja kiudoptika laiendamisele. NextGenerationEU on ühtlasi ainulaadne võimalus töötada välja sidusam üleeuroopaline ühenduvuse ja digitaalse taristu kasutuselevõtu strateegia.“

152

„NextGenerationEU kaudu toimuv investeerimise hoogustamine on ainulaadne võimalus viia kasv igasse külla. Seepärast tahame me oma investeeringutes keskenduda turvalisele ühenduvusele ning 5G, 6G ja kiudoptika laiendamisele. NextGenerationEU on ühtlasi ainulaadne võimalus töötada välja sidusam üleeuroopaline ühenduvuse ja digitaalse taristu kasutuselevõtu strateegia.“

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/SPEECH_20_1655.

(153)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil, Brüssel, 9.3.2021 COM(2021) 118 final.

153

(154)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

154

(155)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

155

(156)  Viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrusega (EL) 2018/825, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ning määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

156

(157)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1), I lisa „Kombineeritud nomenklatuur“.

157

(158)  Komisjoni 17. novembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes (ELT L 410, 18.11.2021, lk 51).

158

---

I LISA

Muud äriühingud, kes tegid koostööd subsiidiumivastases või dumpinguvastases uurimises

| Äriühingu nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd. | C700 |
| Fasten Group: | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd. |

Äriühingu nimi

TARICi lisakood

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd.

C700

Fasten Group:

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd.

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd.

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd.

C703

Jiangsu Etern Co., Ltd.

C704

Jiangsu Hengtong Group:

| | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd. |
| --- | --- |

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd.

| | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd.

| | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd.

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd.

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd.

C709

SDG group:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd.

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd.

C725

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd.

C712

Shenzhen Wanbao Optical Fiber Communication Co., Ltd.

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd.

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd.

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd.

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd.

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd.

C718

Yangtze Optical Fibre and Cable group:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd.

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd.

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

II LISA

Muud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

| Äriühingu nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd. | C698 |
| Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd. | C710 |

Äriühingu nimi

TARICi lisakood

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd.

C698

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd.

C710

---

OTSUSED

| 19.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/148

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/73,

18. jaanuar 2022,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1490 seoses Ungarile loa andmisega kohaldada täiendavaks ajavahemikuks erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punkti 12 kohaselt võib Ungari vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi omavääringus tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 35 000 eurot. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punkti 12 kohaselt võib Ungari vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi omavääringus tema ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 35 000 eurot.

| (2) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/1490 (2) lubati Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 287, et vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi omavääringus liiduga ühinemise kuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 48 000 eurot; meedet lubati kohaldada kuni 31. detsembrini 2021 või kuni direktiivi 2006/112/EÜ artikleid 281–294 muutva direktiivi jõustumiseni, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem (edaspidi „erimeede“). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/1490 (2) lubati Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 287, et vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi omavääringus liiduga ühinemise kuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 48 000 eurot; meedet lubati kohaldada kuni 31. detsembrini 2021 või kuni direktiivi 2006/112/EÜ artikleid 281–294 muutva direktiivi jõustumiseni, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem (edaspidi „erimeede“).

| (3) | 19. aprillil 2021. aasta kirjas taotles Ungari komisjonilt luba jätkata erimeetme kohaldamist kuni 31. detsembrini 2024, mis on kuupäev, mil liikmesriigid peavad üle võtma nõukogu direktiivi (EL) 2020/285, (3) milles sätestatakse lihtsamad käibemaksureeglid väikeettevõtjatele. Kõnealuse direktiiviga lubatakse liikmesriikidel vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive ei ületa 85 000 eurost künnist või sellega võrdväärset summat liikmesriigi omavääringus. |
| --- | --- |

(3)

19. aprillil 2021. aasta kirjas taotles Ungari komisjonilt luba jätkata erimeetme kohaldamist kuni 31. detsembrini 2024, mis on kuupäev, mil liikmesriigid peavad üle võtma nõukogu direktiivi (EL) 2020/285, (3) milles sätestatakse lihtsamad käibemaksureeglid väikeettevõtjatele. Kõnealuse direktiiviga lubatakse liikmesriikidel vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive ei ületa 85 000 eurost künnist või sellega võrdväärset summat liikmesriigi omavääringus.

| (4) | Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule edastas komisjon Ungari esitatud taotluse 28. juuni 2021. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 29. juuni 2021. aasta kirjas Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule edastas komisjon Ungari esitatud taotluse 28. juuni 2021. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 29. juuni 2021. aasta kirjas Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (5) | Erimeede on kooskõlas direktiiviga (EL) 2020/285, mille eesmärk on vähendada väikeettevõtjate käibemaksunõuete täitmisega seotud kulusid, konkurentsimoonutusi nii liikmesriikide kui ka liidu tasandil ning maksuvabastuselt maksustamisele ülemineku negatiivset mõju („künniseefekt“). Samuti püütakse sellega lihtsustada väikeettevõtjatel nõuete järgimist ja maksuhalduritel järelevalve teostamist Taotletav 48 000 euro suurune künnis on kooskõlas direktiivis (EL) 2020/285 sätestatud erandi uue künnisega. |
| --- | --- |

(5)

Erimeede on kooskõlas direktiiviga (EL) 2020/285, mille eesmärk on vähendada väikeettevõtjate käibemaksunõuete täitmisega seotud kulusid, konkurentsimoonutusi nii liikmesriikide kui ka liidu tasandil ning maksuvabastuselt maksustamisele ülemineku negatiivset mõju („künniseefekt“). Samuti püütakse sellega lihtsustada väikeettevõtjatel nõuete järgimist ja maksuhalduritel järelevalve teostamist Taotletav 48 000 euro suurune künnis on kooskõlas direktiivis (EL) 2020/285 sätestatud erandi uue künnisega.

| (6) | Erimeede on maksukohustuslaste jaoks endiselt vabatahtlik. Maksukohustuslastele jääb võimalus valida tavapärane käibemaksukord kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 290. |
| --- | --- |

(6)

Erimeede on maksukohustuslaste jaoks endiselt vabatahtlik. Maksukohustuslastele jääb võimalus valida tavapärane käibemaksukord kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 290.

| (7) | Ungari esitatud teabe kohaselt on erimeetme mõju Ungaris lõpptarbimisetapis kogutavale maksutulu kogusummale tühine. |
| --- | --- |

(7)

Ungari esitatud teabe kohaselt on erimeetme mõju Ungaris lõpptarbimisetapis kogutavale maksutulu kogusummale tühine.

| (8) | Pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2021/769 (4) jõustumist ei arvuta Ungari käibemaksupõhiste omavahendite aruande alusel hüvitist alates 2021. eelarveaastast. |
| --- | --- |

(8)

Pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2021/769 (4) jõustumist ei arvuta Ungari käibemaksupõhiste omavahendite aruande alusel hüvitist alates 2021. eelarveaastast.

| (9) | Võttes arvesse erimeetme positiivset mõju käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamisele, kuna selle tulemusel vähenevad väikeettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormus ja nõuete täitmisega seotud kulud, ning asjaolu, et see ei avalda olulist mõju kogu käibemaksutulule, tuleks Ungaril lubada erimeedet kohaldada veel ühe ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse erimeetme positiivset mõju käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamisele, kuna selle tulemusel vähenevad väikeettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormus ja nõuete täitmisega seotud kulud, ning asjaolu, et see ei avalda olulist mõju kogu käibemaksutulule, tuleks Ungaril lubada erimeedet kohaldada veel ühe ajavahemiku jooksul.

| (10) | Luba kohaldada erimeedet peaks olema ajaliselt piiratud. Tähtaeg peaks olema piisav, et võimaldada hinnata künnise tulemuslikkust ja sobivust. Lisaks peavad liikmesriigid direktiivi (EL) 2020/285 artikli 3 lõike 1 kohaselt võtma vastu ja avaldama 31. detsembriks 2024 kõnealuse direktiivi artikli 1 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning kohaldama neid norme alates 1. jaanuarist 2025. Seega on asjakohane anda Ungarile luba jätkata erimeetme kohaldamist kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

(10)

Luba kohaldada erimeedet peaks olema ajaliselt piiratud. Tähtaeg peaks olema piisav, et võimaldada hinnata künnise tulemuslikkust ja sobivust. Lisaks peavad liikmesriigid direktiivi (EL) 2020/285 artikli 3 lõike 1 kohaselt võtma vastu ja avaldama 31. detsembriks 2024 kõnealuse direktiivi artikli 1 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning kohaldama neid norme alates 1. jaanuarist 2025. Seega on asjakohane anda Ungarile luba jätkata erimeetme kohaldamist kuni 31. detsembrini 2024.

| (11) | Kahjuliku mõju vältimiseks peaks Ungaril olema lubatud kohaldada erimeedet ilma katkestusteta. Seepärast tuleks rakendusotsusega (EL) 2018/1490 kehtestatud varasema korra sujuva kohaldamise jätkamiseks anda taotletud luba alates 1. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

(11)

Kahjuliku mõju vältimiseks peaks Ungaril olema lubatud kohaldada erimeedet ilma katkestusteta. Seepärast tuleks rakendusotsusega (EL) 2018/1490 kehtestatud varasema korra sujuva kohaldamise jätkamiseks anda taotletud luba alates 1. jaanuarist 2022.

| (12) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2018/1490 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2018/1490 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2018/1490 artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2024.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Brüssel, 18. jaanuar 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1490, millega lubatakse Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 (ELT L 252, 8.10.2018, lk 38).

2

(3)  Nõukogu 18. veebruari 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/285, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) väikeettevõtete erikorra osas ning määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ja teabevahetuse osas, mille eesmärk on teostada järelevalvet väikeettevõtete erikorra nõuetekohase kohaldamise üle (ELT L 62, 2.3.2020, lk 13).

3

(4)  Nõukogu 30. aprilli 2021. aasta määrus (EL, Euratom) 2021/769, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta (ELT L 165, 11.5.2021, lk 9).

4

---

| 19.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/151 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/151

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/74,

17. jaanuar 2022,

milles sätestatakse Interregi programmide loetelu ning esitatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist ja igast liidu välistegevuse rahastusest iga programmi jaoks antava toetuse kogusumma ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames tegevussuundade vahel ümberpaigutatud summade loetelu aastateks 2021–2027

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 131 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1059, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

olles konsulteerinud komiteega, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/1060 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid) (2) artikli 115 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2021/1059 artiklis 9 on sätestatud Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) raames Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) jaoks ettenähtud kogusumma ning selle jaotus piiriülesele, riikidevahelisele, piirkondadevahelisele ja äärepoolseimate piirkondade koostööle. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2021/1059 artiklis 9 on sätestatud Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) raames Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) jaoks ettenähtud kogusumma ning selle jaotus piiriülesele, riikidevahelisele, piirkondadevahelisele ja äärepoolseimate piirkondade koostööle.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) 2021/1059 artikli 9 lõikega 3 teatas komisjon igale liikmesriigile tema osa piiriülese koostöö, riikidevahelise koostöö ja äärepoolseimate piirkondade koostöö kogusummast aastate kaupa vastavalt määruse (EL) 2021/1060 XXVI lisa punktis 8 sätestatud metoodikale. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) 2021/1059 artikli 9 lõikega 3 teatas komisjon igale liikmesriigile tema osa piiriülese koostöö, riikidevahelise koostöö ja äärepoolseimate piirkondade koostöö kogusummast aastate kaupa vastavalt määruse (EL) 2021/1060 XXVI lisa punktis 8 sätestatud metoodikale.

| (3) | Määruse (EL) 2021/1059 artikli 9 lõike 5 kohaselt teavitas iga liikmesriik komisjoni poolt kõnealuse artikli lõike 3 kohaselt teatatud summade põhjal komisjoni, kas ja kuidas ta on kasutanud kõnealuse artikli lõikes 4 ette nähtud ümberpaigutamise võimalust ning milline on tema osa lõplik jagunemine nende Interregi programmide vahel, milles liikmesriik osaleb. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2021/1059 artikli 9 lõike 5 kohaselt teavitas iga liikmesriik komisjoni poolt kõnealuse artikli lõike 3 kohaselt teatatud summade põhjal komisjoni, kas ja kuidas ta on kasutanud kõnealuse artikli lõikes 4 ette nähtud ümberpaigutamise võimalust ning milline on tema osa lõplik jagunemine nende Interregi programmide vahel, milles liikmesriik osaleb.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) 2021/1059 artikli 10 lõikele 2 määravad komisjon ja asjaomased liikmesriigid kindlaks ERFist liiduvälistele piiriülestele Interregi programmidele antava panuse, mida rahastatakse ka piiriülese koostöö jaoks ette nähtud IPA III piiriülese koostöö programmist või naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (NDICI) piiriülese koostöö programmist. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) 2021/1059 artikli 10 lõikele 2 määravad komisjon ja asjaomased liikmesriigid kindlaks ERFist liiduvälistele piiriülestele Interregi programmidele antava panuse, mida rahastatakse ka piiriülese koostöö jaoks ette nähtud IPA III piiriülese koostöö programmist või naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (NDICI) piiriülese koostöö programmist.

| (5) | Kooskõlas määruse (EL) 2021/1059 artikli 11 lõikega 2 koostab komisjon ka loetelu kõnealuse määruse artikli 9 lõike 4 kohaselt ümber paigutatud summadest jaotatuna liikmesriikide kaupa. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas määruse (EL) 2021/1059 artikli 11 lõikega 2 koostab komisjon ka loetelu kõnealuse määruse artikli 9 lõike 4 kohaselt ümber paigutatud summadest jaotatuna liikmesriikide kaupa.

| (6) | Seepärast on vaja sätestada Interregi programmide loetelu ja esitada ERFist antava kogutoetuse kogusumma ja, kui see on kohaldatav, igast liidu välistegevuse rahastusest iga programmi jaoks antava toetuse kogusumma ning määruse (EL) 2021/1059 artikli 9 lõike 4 kohaselt ümber paigutatud summade loetelu jaotatuna liikmesriikide kaupa, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast on vaja sätestada Interregi programmide loetelu ja esitada ERFist antava kogutoetuse kogusumma ja, kui see on kohaldatav, igast liidu välistegevuse rahastusest iga programmi jaoks antava toetuse kogusumma ning määruse (EL) 2021/1059 artikli 9 lõike 4 kohaselt ümber paigutatud summade loetelu jaotatuna liikmesriikide kaupa,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Piiriülese koostöö programmide loetelu, ERFist antava toetuse kogusumma ja, kui see on kohaldatav, igast liidu välistegevuse rahastusest igale programmile antava toetuse kogusumma on esitatud I lisas.

Artikkel 2

Riikidevahelise koostöö programmide loetelu, ERFist antava toetuse kogusumma ja, kui see on kohaldatav, igast liidu välistegevuse rahastusest igale programmile antava toetuse kogusumma on esitatud II lisas.

Artikkel 3

Piirkondadevahelise koostöö programmide loetelu, ERFist antava kogutoetuse kogusumma ja, kui see on kohaldatav, igast liidu välistegevuse rahastusest igale programmile antava toetuse kogusumma on esitatud III lisas.

Artikkel 4

Äärepoolseimate piirkondade koostöö programmide loetelu, ERFist antava toetuse kogusumma ja, kui see on kohaldatav, igast liidu välistegevuse rahastusest igale programmile antava toetuse kogusumma on esitatud IV lisas.

Artikkel 5

Määruse (EL) 2021/1059 artikli 9 lõike 4 kohaselt ümber paigutatud summad jaotatuna liikmesriikide kaupa on esitatud V lisas.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elisa FERREIRA

---

(1)  
  ELT L 231, 30.6.2021, lk 94.

1

(2)  
  ELT L 231, 30.6.2021, lk 159.

2

---

I LISA

Piiriülese koostöö programmide loetelu koos Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA III) ning naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist (NDICI) igale piiriülese koostöö programmile antava toetuse kogusummaga

| Nr | CCI | Programmi nimi | Liikmesriigid | Mitte-liikmesriigid | Kogu ERFi toetus | IPA III toetus | NDICI toetus | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFCB001 | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) | NL BE DE | | 125 677 095 | | | 125 677 095 |
| 2 | 2021TC16RFCB002 | (Interreg VI-A) Austria–Tšehhi | AT CZ | | 86 821 148 | | | 86 821 148 |
| 3 | 2021TC16RFCB003 | (Interreg VI-A) Slovakkia–Austria | SK AT | | 55 500 000 | | | 55 500 000 |
| 4 | 2021TC16RFCB004 | (Interreg VI-A) Austria–Saksamaa/Baier | AT DE | | 61 547 037 | | | 61 547 037 |
| 5 | 2021TC16RFCB005 | (Interreg VI-A) Hispaania–Portugal (POCTEP) | ES PT | | 320 622 726 | | | 320 622 726 |
| 6 | 2021TC16RFCB006 | (Interreg VI-A) Hispaania–Prantsusmaa–Andorra (POCTEFA) | ES FR | AD | 243 079 964 | | | 243 079 964 |
| 7 | 2021TC16RFCB007 | (Interreg VI-A) Ungari–Horvaatia | HU HR | | 70 034 030 | | | 70 034 030 |
| 8 | 2021TC16RFCB008 | (Interreg VI-A) Saksamaa/Baier–Tšehhi | DE CZ | | 99 064 772 | | | 99 064 772 |
| 9 | 2021TC16RFCB009 | (Interreg VI-A) Austria–Ungari | AT HU | | 49 561 200 | | | 49 561 200 |
| 10 | 2021TC16RFCB010 | (Interreg VI-A) Saksamaa/Brandenburg–Poola | DE PL | | 88 300 000 | | | 88 300 000 |
| 11 | 2021TC16RFCB011 | (Interreg VI-A) Poola–Slovakkia | PL SK | | 129 286 462 | | | 129 286 462 |
| 12 | 2021TC16RFCB012 | (Interreg VI-A) Poola-Taani-Saksamaa-Leedu-Rootsi (South Baltic) | PL DK DE LT SE | | 83 802 411 | | | 83 802 411 |
| 13 | 2021TC16RFCB013 | (Interreg VI-A) Soome-Eesti-Läti-Rootsi (Central Baltic) | FI EE LV SE | | 126 788 865 | | | 126 788 865 |
| 14 | 2021TC16RFCB014 | (Interreg VI-A) Ungari–Slovakkia | HU SK | | 129 000 000 | | | 129 000 000 |
| 15 | 2021TC16RFCB015 | (Interreg VI-A) Rootsi–Norra | SE | NO | 47 200 000 | | | 47 200 000 |
| 16 | 2021TC16RFCB016 | (Interreg VI-A) Saksamaa/Saksimaa–Tšehhi | DE CZ | | 152 364 968 | | | 152 364 968 |
| 17 | 2021TC16RFCB017 | (Interreg VI-A) Poola–Saksamaa/Saksimaa | PL DE | | 60 275 000 | | | 60 275 000 |
| 18 | 2021TC16RFCB018 | (Interreg VI-A) Saksamaa/Mecklenburg-Vorpommern/Brandenburg–Poola | DE PL | | 124 580 000 | | | 124 580 000 |
| 19 | 2021TC16RFCB019 | (Interreg VI-A) Kreeka–Itaalia | EL IT | | 79 582 928 | | | 79 582 928 |
| 20 | 2021TC16RFCB020 | (Interreg VI-A) Rumeenia–Bulgaaria | RO BG | | 163 497 401 | | | 163 497 401 |
| 21 | 2021TC16RFCB021 | (Interreg VI-A) Kreeka–Bulgaaria | EL BG | | 67 162 945 | | | 67 162 945 |
| 22 | 2021TC16RFCB022 | (Interreg VI-A) Saksamaa–Madalmaad | DE NL | | 240 775 132 | | | 240 775 132 |
| 23 | 2021TC16RFCB023 | (Interreg VI-A) Saksamaa-Austria-Šveits-Liechtenstein
  (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) | DE AT | CH LI | 47 569 062 | | | 47 569 062 |
| 24 | 2021TC16RFCB024 | (Interreg VI-A) Tšehhi–Poola | CZ PL | | 178 870 508 | | | 178 870 508 |
| 25 | 2021TC16RFCB025 | (Interreg VI-A) Rootsi-Taani-Norra
  (Öresund-Kattegat-Skagerrak) | SE DK | NO | 141 300 000 | | | 141 300 000 |
| 26 | 2021TC16RFCB026 | (Interreg VI-A) Läti–Leedu | LV LT | | 31 752 230 | | | 31 752 230 |
| 27 | 2021TC16RFCB027 | (Interreg VI-A) Rootsi-Soome-Norra (AURORA) | SE FI | NO | 93 809 500 | | | 93 809 500 |
| 28 | 2021TC16RFCB028 | (Interreg VI-A) Sloveenia–Horvaatia | SI HR | | 39 344 493 | | | 39 344 493 |
| 29 | 2021TC16RFCB029 | (Interreg VI-A) Slovakkia–Tšehhi | SK CZ | | 85 323 597 | | | 85 323 597 |
| 30 | 2021TC16RFCB030 | (Interreg VI-A) Leedu–Poola | LT PL | | 45 706 836 | | | 45 706 836 |
| 31 | 2021TC16RFCB031 | (Interreg VI-A) Itaalia–Prantsusmaa (Maritime) | IT FR | | 154 636 861 | | | 154 636 861 |
| 32 | 2021TC16RFCB032 | (Interreg VI-A) Prantsusmaa–Itaalia (ALCOTRA) | FR IT | | 182 330 487 | | | 182 330 487 |
| 33 | 2021TC16RFCB033 | (Interreg VI-A) Itaalia–Šveits | IT | CH | 82 346 673 | | | 82 346 673 |
| 34 | 2021TC16RFCB034 | (Interreg VI-A) Itaalia–Sloveenia | IT SI | | 70 898 662 | | | 70 898 662 |
| 35 | 2021TC16RFCB035 | (Interreg VI-A) Itaalia–Malta | IT MT | | 46 083 225 | | | 46 083 225 |
| 36 | 2021TC16RFCB036 | (Interreg VI-A) Prantsusmaa-Saksamaa-Šveits (Reini jõe ülemjooks) | FR DE | CH | 125 117 615 | | | 125 117 615 |
| 37 | 2021TC16RFCB037 | (Interreg VI-A) Prantsusmaa–Šveits | FR | CH | 69 766 796 | | | 69 766 796 |
| 38 | 2021TC16RFCB038 | (Interreg VI-A) Itaalia–Horvaatia | IT HR | | 172 986 266 | | | 172 986 266 |
| 39 | 2021TC16RFCB039 | (Interreg VI-A) Belgia–Prantsusmaa (Wallonie-Vlaanderen-Prantsusmaa) | BE FR | | 286 882 570 | | | 286 882 570 |
| 40 | 2021TC16RFCB040 | (Interreg VI-A) Prantsusmaa–Belgia–Saksamaa–Luksemburg (Grande Région/Großregion) | FR BE DE LU | | 181 942 401 | | | 181 942 401 |
| 41 | 2021TC16RFCB041 | (Interreg VI-A) Belgia–Madalmaad (Vlaanderen-Nederland) | BE NL | | 205 405 605 | | | 205 405 605 |
| 42 | 2021TC16RFCB042 | (Interreg VI-A) Rumeenia–Ungari | RO HU | | 140 752 020 | | | 140 752 020 |
| 43 | 2021TC16RFCB043 | (Interreg VI-A) Eesti–Läti | EE LV | | 26 004 949 | | | 26 004 949 |
| 44 | 2021TC16RFCB044 | (Interreg VI-A) Itaalia–Austria | IT AT | | 73 071 805 | | | 73 071 805 |
| 45 | 2021TC16RFCB045 | (Interreg VI-A) Sloveenia–Ungari | SI HU | | 14 109 017 | | | 14 109 017 |
| 46 | 2021TC16RFCB046 | (Interreg VI-A) Sloveenia–Austria | SI AT | | 45 846 198 | | | 45 846 198 |
| 47 | 2021TC16RFCB047 | (Interreg VI-A) Kreeka–Küpros | EL CY | | 45 991 214 | | | 45 991 214 |
| 48 | 2021TC16RFCB048 | (Interreg VI-A) Saksamaa–Taani | DE DK | | 93 771 505 | | | 93 771 505 |
| 49 | 2014TC16RFPC001 | PEACE PLUS Iirimaa – Põhja-Iirimaa/Ühendkuningriik | IE | UK | 234 474 919 | | | 234 474 919 |
| 50 | 2021TC16IPCB006 | (Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Põhja-Makedoonia | BG | MK | 12 916 849 | 13 562 691 | | 26 479 540 |
| 51 | 2021TC16IPCB007 | (Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Serbia | BG | RS | 15 804 360 | 16 594 578 | | 32 398 938 |
| 52 | 2021TC16IPCB005 | (Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Türgi | BG | TR | 14 269 738 | 14 983 225 | | 29 252 963 |
| 53 | 2021TC16IPCB003 | (Interreg VI-A) IPA Horvaatia Serbia | HR | RS | 18 673 977 | 19 607 676 | | 38 281 653 |
| 54 | 2021TC16IPCB004 | (Interreg VI-A) IPA Horvaatia–Bosnia ja Hertsegoviina–Montenegro | HR | BA ME | 57 407 658 | 60 278 041 | | 117 685 699 |
| 55 | 2021TC16IPCB010 | (Interreg VI-A) IPA Kreeka Albaania | EL | AL | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 56 | 2021TC16IPCB009 | (Interreg VI-A) IPA Kreeka Põhja-Makedoonia | EL | MK | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 57 | 2021TC16IPCB001 | (Interreg VI-A) IPA Ungari Serbia | HU | RS | 31 000 000 | 32 550 000 | | 63 550 000 |
| 58 | 2021TC16IPCB008 | (Interreg VI-A) IPA Itaalia Albaania Montenegro (South Adriatic) | IT | AL ME | 32 695 846 | 34 330 638 | | 67 026 484 |
| 59 | 2021TC16IPCB002 | (Interreg VI-A) IPA Rumeenia Serbia | RO | RS | 36 374 062 | 38 192 765 | | 74 566 827 |
| 60 | 2021TC16NXCB004 | (Interreg VI-A) NEXT Eesti Venemaa | EE | RU | 10 906 623 | | 11 124 755 | 22 031 378 |
| 61 | 2021TC16NXCB010 | (Interreg VI-A) NEXT Ungari Slovakkia Rumeenia Ukraina | HU SK RO | UA | 30 998 055 | | 31 618 016 | 62 616 071 |
| 62 | 2021TC16NXCB013 | (Interreg VI-A) NEXT Itaalia Tuneesia | IT | TN | 16 010 314 | | 16 330 520 | 32 340 834 |
| 63 | 2021TC16NXCB002 | (Interreg VI-A) NEXT Karjala | FI | RU | 14 003 500 | | 14 283 570 | 28 287 070 |
| 64 | 2021TC16NXCB001 | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic | FI SE | RU NO | 17 501 359 | | 17 851 386 | 35 352 745 |
| 65 | 2021TC16NXCB005 | (Interreg VI-A) NEXT Läti Venemaa | LV | RU | 7 000 000 | | 7 140 000 | 14 140 000 |
| 66 | 2021TC16NXCB006 | (Interreg VI-A) NEXT Leedu Venemaa | LT | RU | 11 952 500 | | 12 191 550 | 24 144 050 |
| 67 | 2021TC16NXCB009 | (Interreg VI-A) NEXT Poola Valgevene Ukraina | PL | BY UA | 87 900 000 | | 89 658 000 | 177 558 000 |
| 68 | 2021TC16NXCB007 | (Interreg VI-A) NEXT Poola Venemaa | PL | RU | 43 240 000 | | 44 104 800 | 87 344 800 |
| 69 | 2021TC16NXCB011 | (Interreg VI-A) NEXT Rumeenia Moldova | RO | MD | 36 250 000 | | 36 975 000 | 73 225 000 |
| 70 | 2021TC16NXCB012 | (Interreg VI-A) NEXT Rumeenia Ukraina | RO | UA | 25 350 000 | | 25 857 000 | 51 207 000 |
| 71 | 2021TC16NXCB003 | (Interreg VI-A) NEXT Kagu-Soome Venemaa | FI | RU | 24 003 500 | | 24 483 570 | 48 487 070 |
| 72 | 2021TC16NXCB008 | (Interreg VI-A) NEXT Läti Valgevene | LV | BY | 5 860 134 | | 5 977 337 | 11 837 471 |
| 73 | 2021TC16NXCB014 | (Interreg VI-A) NEXT Leedu Valgevene | LT | BY | 16 000 000 | | 16 320 000 | 32 320 000 |
| | | | | Kokku: | 6 115 505 509 | 257 399 614 | 353 915 504 | 6 726 820 627 |

Nr

CCI

Programmi nimi

Liikmesriigid

Mitte-liikmesriigid

Kogu ERFi toetus

IPA III toetus

NDICI toetus

Kokku

1

2021TC16RFCB001

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

NL BE DE

125 677 095

125 677 095

2

2021TC16RFCB002

(Interreg VI-A) Austria–Tšehhi

AT CZ

86 821 148

86 821 148

3

2021TC16RFCB003

(Interreg VI-A) Slovakkia–Austria

SK AT

55 500 000

55 500 000

4

2021TC16RFCB004

(Interreg VI-A) Austria–Saksamaa/Baier

AT DE

61 547 037

61 547 037

5

2021TC16RFCB005

(Interreg VI-A) Hispaania–Portugal (POCTEP)

ES PT

320 622 726

320 622 726

6

2021TC16RFCB006

(Interreg VI-A) Hispaania–Prantsusmaa–Andorra (POCTEFA)

ES FR

AD

243 079 964

243 079 964

7

2021TC16RFCB007

(Interreg VI-A) Ungari–Horvaatia

HU HR

70 034 030

70 034 030

8

2021TC16RFCB008

(Interreg VI-A) Saksamaa/Baier–Tšehhi

DE CZ

99 064 772

99 064 772

9

2021TC16RFCB009

(Interreg VI-A) Austria–Ungari

AT HU

49 561 200

49 561 200

10

2021TC16RFCB010

(Interreg VI-A) Saksamaa/Brandenburg–Poola

DE PL

88 300 000

88 300 000

11

2021TC16RFCB011

(Interreg VI-A) Poola–Slovakkia

PL SK

129 286 462

129 286 462

12

2021TC16RFCB012

(Interreg VI-A) Poola-Taani-Saksamaa-Leedu-Rootsi (South Baltic)

PL DK DE LT SE

83 802 411

83 802 411

13

2021TC16RFCB013

(Interreg VI-A) Soome-Eesti-Läti-Rootsi (Central Baltic)

FI EE LV SE

126 788 865

126 788 865

14

2021TC16RFCB014

(Interreg VI-A) Ungari–Slovakkia

HU SK

129 000 000

129 000 000

15

2021TC16RFCB015

(Interreg VI-A) Rootsi–Norra

SE

NO

47 200 000

47 200 000

16

2021TC16RFCB016

(Interreg VI-A) Saksamaa/Saksimaa–Tšehhi

DE CZ

152 364 968

152 364 968

17

2021TC16RFCB017

(Interreg VI-A) Poola–Saksamaa/Saksimaa

PL DE

60 275 000

60 275 000

18

2021TC16RFCB018

(Interreg VI-A) Saksamaa/Mecklenburg-Vorpommern/Brandenburg–Poola

DE PL

124 580 000

124 580 000

19

2021TC16RFCB019

(Interreg VI-A) Kreeka–Itaalia

EL IT

79 582 928

79 582 928

20

2021TC16RFCB020

(Interreg VI-A) Rumeenia–Bulgaaria

RO BG

163 497 401

163 497 401

21

2021TC16RFCB021

(Interreg VI-A) Kreeka–Bulgaaria

EL BG

67 162 945

67 162 945

22

2021TC16RFCB022

(Interreg VI-A) Saksamaa–Madalmaad

DE NL

240 775 132

240 775 132

23

2021TC16RFCB023

(Interreg VI-A) Saksamaa-Austria-Šveits-Liechtenstein

(Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

DE AT

CH LI

47 569 062

47 569 062

24

2021TC16RFCB024

(Interreg VI-A) Tšehhi–Poola

CZ PL

178 870 508

178 870 508

25

2021TC16RFCB025

(Interreg VI-A) Rootsi-Taani-Norra

(Öresund-Kattegat-Skagerrak)

SE DK

NO

141 300 000

141 300 000

26

2021TC16RFCB026

(Interreg VI-A) Läti–Leedu

LV LT

31 752 230

31 752 230

27

2021TC16RFCB027

(Interreg VI-A) Rootsi-Soome-Norra (AURORA)

SE FI

NO

93 809 500

93 809 500

28

2021TC16RFCB028

(Interreg VI-A) Sloveenia–Horvaatia

SI HR

39 344 493

39 344 493

29

2021TC16RFCB029

(Interreg VI-A) Slovakkia–Tšehhi

SK CZ

85 323 597

85 323 597

30

2021TC16RFCB030

(Interreg VI-A) Leedu–Poola

LT PL

45 706 836

45 706 836

31

2021TC16RFCB031

(Interreg VI-A) Itaalia–Prantsusmaa (Maritime)

IT FR

154 636 861

154 636 861

32

2021TC16RFCB032

(Interreg VI-A) Prantsusmaa–Itaalia (ALCOTRA)

FR IT

182 330 487

182 330 487

33

2021TC16RFCB033

(Interreg VI-A) Itaalia–Šveits

IT

CH

82 346 673

82 346 673

34

2021TC16RFCB034

(Interreg VI-A) Itaalia–Sloveenia

IT SI

70 898 662

70 898 662

35

2021TC16RFCB035

(Interreg VI-A) Itaalia–Malta

IT MT

46 083 225

46 083 225

36

2021TC16RFCB036

(Interreg VI-A) Prantsusmaa-Saksamaa-Šveits (Reini jõe ülemjooks)

FR DE

CH

125 117 615

125 117 615

37

2021TC16RFCB037

(Interreg VI-A) Prantsusmaa–Šveits

FR

CH

69 766 796

69 766 796

38

2021TC16RFCB038

(Interreg VI-A) Itaalia–Horvaatia

IT HR

172 986 266

172 986 266

39

2021TC16RFCB039

(Interreg VI-A) Belgia–Prantsusmaa (Wallonie-Vlaanderen-Prantsusmaa)

BE FR

286 882 570

286 882 570

40

2021TC16RFCB040

(Interreg VI-A) Prantsusmaa–Belgia–Saksamaa–Luksemburg (Grande Région/Großregion)

FR BE DE LU

181 942 401

181 942 401

41

2021TC16RFCB041

(Interreg VI-A) Belgia–Madalmaad (Vlaanderen-Nederland)

BE NL

205 405 605

205 405 605

42

2021TC16RFCB042

(Interreg VI-A) Rumeenia–Ungari

RO HU

140 752 020

140 752 020

43

2021TC16RFCB043

(Interreg VI-A) Eesti–Läti

EE LV

26 004 949

26 004 949

44

2021TC16RFCB044

(Interreg VI-A) Itaalia–Austria

IT AT

73 071 805

73 071 805

45

2021TC16RFCB045

(Interreg VI-A) Sloveenia–Ungari

SI HU

14 109 017

14 109 017

46

2021TC16RFCB046

(Interreg VI-A) Sloveenia–Austria

SI AT

45 846 198

45 846 198

47

2021TC16RFCB047

(Interreg VI-A) Kreeka–Küpros

EL CY

45 991 214

45 991 214

48

2021TC16RFCB048

(Interreg VI-A) Saksamaa–Taani

DE DK

93 771 505

93 771 505

49

2014TC16RFPC001

PEACE PLUS Iirimaa – Põhja-Iirimaa/Ühendkuningriik

IE

UK

234 474 919

234 474 919

50

2021TC16IPCB006

(Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Põhja-Makedoonia

BG

MK

12 916 849

13 562 691

26 479 540

51

2021TC16IPCB007

(Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Serbia

BG

RS

15 804 360

16 594 578

32 398 938

52

2021TC16IPCB005

(Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Türgi

BG

TR

14 269 738

14 983 225

29 252 963

53

2021TC16IPCB003

(Interreg VI-A) IPA Horvaatia Serbia

HR

RS

18 673 977

19 607 676

38 281 653

54

2021TC16IPCB004

(Interreg VI-A) IPA Horvaatia–Bosnia ja Hertsegoviina–Montenegro

HR

BA ME

57 407 658

60 278 041

117 685 699

55

2021TC16IPCB010

(Interreg VI-A) IPA Kreeka Albaania

EL

AL

13 000 000

13 650 000

26 650 000

56

2021TC16IPCB009

(Interreg VI-A) IPA Kreeka Põhja-Makedoonia

EL

MK

13 000 000

13 650 000

26 650 000

57

2021TC16IPCB001

(Interreg VI-A) IPA Ungari Serbia

HU

RS

31 000 000

32 550 000

63 550 000

58

2021TC16IPCB008

(Interreg VI-A) IPA Itaalia Albaania Montenegro (South Adriatic)

IT

AL ME

32 695 846

34 330 638

67 026 484

59

2021TC16IPCB002

(Interreg VI-A) IPA Rumeenia Serbia

RO

RS

36 374 062

38 192 765

74 566 827

60

2021TC16NXCB004

(Interreg VI-A) NEXT Eesti Venemaa

EE

RU

10 906 623

11 124 755

22 031 378

61

2021TC16NXCB010

(Interreg VI-A) NEXT Ungari Slovakkia Rumeenia Ukraina

HU SK RO

UA

30 998 055

31 618 016

62 616 071

62

2021TC16NXCB013

(Interreg VI-A) NEXT Itaalia Tuneesia

IT

TN

16 010 314

16 330 520

32 340 834

63

2021TC16NXCB002

(Interreg VI-A) NEXT Karjala

FI

RU

14 003 500

14 283 570

28 287 070

64

2021TC16NXCB001

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI SE

RU NO

17 501 359

17 851 386

35 352 745

65

2021TC16NXCB005

(Interreg VI-A) NEXT Läti Venemaa

LV

RU

7 000 000

7 140 000

14 140 000

66

2021TC16NXCB006

(Interreg VI-A) NEXT Leedu Venemaa

LT

RU

11 952 500

12 191 550

24 144 050

67

2021TC16NXCB009

(Interreg VI-A) NEXT Poola Valgevene Ukraina

PL

BY UA

87 900 000

89 658 000

177 558 000

68

2021TC16NXCB007

(Interreg VI-A) NEXT Poola Venemaa

PL

RU

43 240 000

44 104 800

87 344 800

69

2021TC16NXCB011

(Interreg VI-A) NEXT Rumeenia Moldova

RO

MD

36 250 000

36 975 000

73 225 000

70

2021TC16NXCB012

(Interreg VI-A) NEXT Rumeenia Ukraina

RO

UA

25 350 000

25 857 000

51 207 000

71

2021TC16NXCB003

(Interreg VI-A) NEXT Kagu-Soome Venemaa

FI

RU

24 003 500

24 483 570

48 487 070

72

2021TC16NXCB008

(Interreg VI-A) NEXT Läti Valgevene

LV

BY

5 860 134

5 977 337

11 837 471

73

2021TC16NXCB014

(Interreg VI-A) NEXT Leedu Valgevene

LT

BY

16 000 000

16 320 000

32 320 000

Kokku:

6 115 505 509

257 399 614

353 915 504

6 726 820 627

---

II LISA

Riikidevahelise koostöö programmide loetelu koos Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA III) ning naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist (NDICI) igale piiriülese koostöö programmile antava toetuse kogusummaga

| Nr | CCI | Programmi nimi | Liikmesriigid | Mitte-liikmesriigid | ERFi kogutoetus | IPA III toetus | NDICI toetus | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16IPTN001 | (Interreg VI-B) IPA Aadria-Joonia mere piirkond | EL HR IT SI | AL BA ME RS SM | 65 848 129 | 70 840 386 | | 136 688 515 |
| 2 | 2021TC16RFTN001 | (Interreg VI-B) Alpide piirkond | DE FR IT AT SI | CH LI | 107 051 188 | | | 107 051 188 |
| 3 | 2021TC16RFTN002 | (Interreg VI-B) Atlandi ookeani piirkond | ES FR PT | | 113 075 964 | | | 113 075 964 |
| 4 | 2021TC16FFTN003 | (Interreg VI-B) Läänemere piirkond | DE DK EE LV LT PL FI SE | BY NO RU | 250 984 823 | | 8 800 000 | 259 784 823 |
| 5 | 2021TC16RFTN003 | (Interreg VI-B) Kesk-Euroopa | CZ DE IT HR HU AT PL SI SK | | 224 623 802 | | | 224 623 802 |
| 6 | 2021TC16FFTN004 | (Interreg VI-B) Doonau piirkond | AT BG CZ DE HR HU RO SI SK | BA ME RS MD UA | 165 424 228 | 30 000 000 | 17 679 725 | 213 103 953 |
| 7 | 2021TC16FFTN001 | (Interreg VI-B) Euroopa – Vahemere piirkond (EURO MED) | BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI | ME MK AL BA | 216 559 226 | 18 340 000 | | 234 899 226 |
| 8 | 2021TC16FFTN005 | (Interreg VI-B) Põhjapoolsed äärealad ja Arktika | IE FI SE | FO GL IS NO | 43 716 415 | | | 43 716 415 |
| 9 | 2021TC16RFTN004 | (Interreg VI-B) Põhjamere piirkond | BE DK DE FR NL SE | NO | 171 154 311 | | | 171 154 311 |
| 10 | 2021TC16RFTN005 | (Interreg VI-B) Loode-Euroopa | BE DE FR IE NL LU | CH | 310 480 455 | | | 310 480 455 |
| 11 | 2021TC16RFTN006 | (Interreg V-B) Edela-Euroopa (SUDOE) | ES FR PT | AD | 106 260 516 | | | 106 260 516 |
| 12 | 2021TC16NXTN001 | (Interreg VI-B) NEXT Vahemere vesikond (NEXT MED) | EL ES FR IT MT CY PT | TR DZ EG IL JO LB PS TN | 96 199 962 | 9 500 000 | 138 713 588 | 244 413 550 |
| 13 | 2021TC16NXTN003 | (Interreg VI-B) NEXT Kesk-Atlandi piirkond | ES PT | MA | 55 100 000 | | 55 100 000 | 110 200 000 |
| 14 | 2021TC16NXTN002 | (Interreg VI-B) NEXT Musta mere vesikond | BG EL RO | TR UA AM GE MD RU | 14 552 489 | 9 500 000 | 36 934 183 | 60 986 672 |
| Kokku: | 1 941 031 508 | 138 180 386 | 257 227 496 | 2 336 439 390 |

Nr

CCI

Programmi nimi

Liikmesriigid

Mitte-liikmesriigid

ERFi kogutoetus

IPA III toetus

NDICI toetus

Kokku

1

2021TC16IPTN001

(Interreg VI-B) IPA Aadria-Joonia mere piirkond

EL HR IT SI

AL BA ME RS SM

65 848 129

70 840 386

136 688 515

2

2021TC16RFTN001

(Interreg VI-B) Alpide piirkond

DE FR IT AT SI

CH LI

107 051 188

107 051 188

3

2021TC16RFTN002

(Interreg VI-B) Atlandi ookeani piirkond

ES FR PT

113 075 964

113 075 964

4

2021TC16FFTN003

(Interreg VI-B) Läänemere piirkond

DE DK EE LV LT PL FI SE

BY NO RU

250 984 823

8 800 000

259 784 823

5

2021TC16RFTN003

(Interreg VI-B) Kesk-Euroopa

CZ DE IT HR HU AT PL SI SK

224 623 802

224 623 802

6

2021TC16FFTN004

(Interreg VI-B) Doonau piirkond

AT BG CZ DE HR HU RO SI SK

BA ME RS MD UA

165 424 228

30 000 000

17 679 725

213 103 953

7

2021TC16FFTN001

(Interreg VI-B) Euroopa – Vahemere piirkond (EURO MED)

BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI

ME MK AL BA

216 559 226

18 340 000

234 899 226

8

2021TC16FFTN005

(Interreg VI-B) Põhjapoolsed äärealad ja Arktika

IE FI SE

FO GL IS NO

43 716 415

43 716 415

9

2021TC16RFTN004

(Interreg VI-B) Põhjamere piirkond

BE DK DE FR NL SE

NO

171 154 311

171 154 311

10

2021TC16RFTN005

(Interreg VI-B) Loode-Euroopa

BE DE FR IE NL LU

CH

310 480 455

310 480 455

11

2021TC16RFTN006

(Interreg V-B) Edela-Euroopa (SUDOE)

ES FR PT

AD

106 260 516

106 260 516

12

2021TC16NXTN001

(Interreg VI-B) NEXT Vahemere vesikond (NEXT MED)

EL ES FR IT MT CY PT

TR DZ EG IL JO LB PS TN

96 199 962

9 500 000

138 713 588

244 413 550

13

2021TC16NXTN003

(Interreg VI-B) NEXT Kesk-Atlandi piirkond

ES PT

MA

55 100 000

55 100 000

110 200 000

14

2021TC16NXTN002

(Interreg VI-B) NEXT Musta mere vesikond

BG EL RO

TR UA AM GE MD RU

14 552 489

9 500 000

36 934 183

60 986 672

Kokku:

1 941 031 508

138 180 386

257 227 496

2 336 439 390

---

III LISA

Piirkondadevahelise koostöö programmide loetelu koos Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA III) igale piiriülese koostöö programmile eraldatava toetuse kogusummaga

| Nr | CCI | Programmi nimi | Liikmesriigid | Mitte-liikmesriigid | ERFi kogutoetus | IPA III toetus | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFIR001 | (Interreg VI-C) lnterreg Europe | Kõik liikmesriigid | NO CH | 379 482 670 | | 379 482 670 |
| 2 | 2021TC16FFIR001 | (Interreg VI-C) Urbact IV | Kõik liikmesriigid | NO CH AL BA ME MK RS | 79 769 799 | 5 000 000 | 84 769 799 |
| 3 | 2021TC16RFIR004 | (Interreg VI-C) ESPON 2030. aasta koostööprogramm | Kõik liikmesriigid | NO CH IS LI | 48 000 000 | | 48 000 000 |
| 4 | 2021TC16RFIR002 | (Interreg VI-C) Interact | Kõik liikmesriigid | NO CH | 45 000 000 | | 45 000 000 |
| Kokku: | 552 252 469 | 5 000 000 | 557 252 469 |

Nr

CCI

Programmi nimi

Liikmesriigid

Mitte-liikmesriigid

ERFi kogutoetus

IPA III toetus

Kokku

1

2021TC16RFIR001

(Interreg VI-C) lnterreg Europe

Kõik liikmesriigid

NO CH

379 482 670

379 482 670

2

2021TC16FFIR001

(Interreg VI-C) Urbact IV

Kõik liikmesriigid

NO CH AL BA ME MK RS

79 769 799

5 000 000

84 769 799

3

2021TC16RFIR004

(Interreg VI-C) ESPON 2030. aasta koostööprogramm

Kõik liikmesriigid

NO CH IS LI

48 000 000

48 000 000

4

2021TC16RFIR002

(Interreg VI-C) Interact

Kõik liikmesriigid

NO CH

45 000 000

45 000 000

Kokku:

552 252 469

5 000 000

557 252 469

---

IV LISA

Äärepoolseimate piirkondade koostöö programmide loetelu koos Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) igale piiriülese koostöö programmile eraldatava toetuse kogusummaga

| Nr | CCI | Programmi nimi | Liikmesriigid | Mitte-liikmesriigid | ERFi kogutoetus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16FFOR004 | (Interreg VI-D) India ookean | FR | Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid | 62 252 459 |
| 2 | 2021TC16FFOR003 | (Interreg VI-D) Kariibi piirkond | FR | Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid | 67 895 832 |
| 3 | 2021TC16FFOR005 | (Interreg VI-D) Amazonas | FR | Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid | 18 899 049 |
| 4 | 2021TC16FFOR001 | (Interreg VI-D) Madeira-Assoorid-Kanaari saared (MAC) | ES PT | Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid | 169 898 663 |
| 5 | 2021TC16FFOR002 | (Interreg VI-D) Mosambiigi väin | FR | Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid | 10 228 777 |
| Kokku: | 329 174 780 |

Nr

CCI

Programmi nimi

Liikmesriigid

Mitte-liikmesriigid

ERFi kogutoetus

1

2021TC16FFOR004

(Interreg VI-D) India ookean

FR

Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid

62 252 459

2

2021TC16FFOR003

(Interreg VI-D) Kariibi piirkond

FR

Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid

67 895 832

3

2021TC16FFOR005

(Interreg VI-D) Amazonas

FR

Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid

18 899 049

4

2021TC16FFOR001

(Interreg VI-D) Madeira-Assoorid-Kanaari saared (MAC)

ES PT

Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid

169 898 663

5

2021TC16FFOR002

(Interreg VI-D) Mosambiigi väin

FR

Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid

10 228 777

Kokku:

329 174 780

---

V LISA

Liikmesriikide kavandatud ümberpaigutused tegevussuundade vahel

| ID | RIIK | TEGEVUSSUUND | ERALDISED KOKKU | LIIKMESRIIGI PANUS | ÜMBERPAIGUTUS | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Belgia | | 374 383 720 | | | |
| BE | piiriülene | 332 648 155 | 301 477 183 | -31 170 972 | -9,37  % |
| BE | riikidevaheline | 41 735 565 | 72 906 537 | 31 170 972 | |
| BG | Bulgaaria | | 135 521 264 | | | |
| BG | piiriülene | 109 183 390 | 113 134 071 | 3 950 681 | |
| BG | riikidevaheline | 26 337 874 | 22 387 193 | -3 950 681 | -15,00  % |
| CZ | Tšehhi | | 310 867 301 | | | |
| CZ | piiriülene | 271 822 272 | 277 679 027 | 5 856 755 | |
| CZ | riikidevaheline | 39 045 029 | 33 188 274 | -5 856 755 | -15,00  % |
| DK | Taani | | 152 000 000 | | | |
| DK | piiriülene | 130 840 407 | 115 300 000 | -15 540 407 | -11,88  % |
| DK | riikidevaheline | 21 159 593 | 36 700 000 | 15 540 407 | |
| DE | Saksamaa | | 1 017 882 396 | | | |
| DE | piiriülene | 714 007 944 | 699 742 467 | -14 265 477 | -2,00  % |
| DE | riikidevaheline | 303 874 452 | 318 139 929 | 14 265 477 | |
| EE | Eesti | | 58 059 611 | | | |
| EE | piiriülene | 53 200 437 | 53 200 437 | 0 | 0,00  % |
| EE | riikidevaheline | 4 859 174 | 4 859 174 | 0 | |
| IE | Iirimaa | | 293 402 230 | | | |
| IE | piiriülene | 275 852 846 | 234 474 919 | -41 377 927 | -15,00  % |
| IE | riikidevaheline | 17 549 384 | 58 927 311 | 41 377 927 | |
| EL | Kreeka | | 128 236 156 | | | |
| EL | piiriülene | 88 385 657 | 94 363 232 | 5 977 575 | |
| EL | riikidevaheline | 39 850 499 | 33 872 924 | -5 977 575 | -15,00  % |
| ES | Hispaania | | 694 796 132 | | | |
| ES | piiriülene | 382 709 233 | 358 561 065 | -24 148 168 | -6,31  % |
| ES | riikidevaheline | 171 704 452 | 199 155 881 | 27 451 429 | |
| ES | äärepoolseimad piirkonnad | 140 382 447 | 137 079 186 | -3 303 261 | -2,35  % |
| FR | Prantsusmaa | | 1 107 421 089 | | | |
| FR | piiriülene | 718 304 673 | 639 687 357 | -78 617 316 | -10,94  % |
| FR | riikidevaheline | 246 523 404 | 308 457 615 | 61 934 211 | |
| FR | äärepoolseimad piirkonnad | 142 593 012 | 159 276 117 | 16 683 105 | |
| HR | Horvaatia | | 186 871 939 | | | |
| HR | piiriülene | 171 461 871 | 171 461 871 | 0 | 0,00  % |
| HR | riikidevaheline | 15 410 068 | 15 410 068 | 0 | |
| IT | Itaalia | | 947 705 559 | | | |
| IT | piiriülene | 723 649 055 | 682 037 150 | -41 611 905 | -5,75  % |
| IT | riikidevaheline | 224 056 504 | 265 668 409 | 41 611 905 | |
| CY | Küpros | | 37 259 150 | | | |
| CY | piiriülene | 34 107 311 | 28 991 214 | -5 116 097 | -15,00  % |
| CY | riikidevaheline | 3 151 839 | 8 267 936 | 5 116 097 | |
| LV | Läti | | 49 764 070 | | | |
| LV | piiriülene | 42 523 827 | 43 609 864 | 1 086 037 | |
| LV | riikidevaheline | 7 240 243 | 6 154 206 | -1 086 037 | -15,00  % |
| LT | Leedu | | 83 055 466 | | | |
| LT | piiriülene | 72 459 911 | 72 459 911 | 0 | 0,00  % |
| LT | riikidevaheline | 10 595 555 | 10 595 555 | 0 | |
| LU | Luksemburg | | 29 026 447 | | | |
| LU | piiriülene | 26 870 192 | 23 026 447 | -3 843 745 | -14,30  % |
| LU | riikidevaheline | 2 156 255 | 6 000 000 | 3 843 745 | |
| HU | Ungari | | 258 768 190 | | | |
| HU | piiriülene | 222 498 055 | 222 498 055 | 0 | 0,00  % |
| HU | riikidevaheline | 36 270 135 | 36 270 135 | 0 | |
| MT | Malta | | 23 116 871 | | | |
| MT | piiriülene | 21 429 922 | 20 416 871 | -1 013 051 | -4,73  % |
| MT | riikidevaheline | 1 686 949 | 2 700 000 | 1 013 051 | |
| NL | Madalmaad | | 378 695 652 | | | |
| NL | piiriülene | 315 751 099 | 274 554 348 | -41 196 751 | -13,05  % |
| NL | riikidevaheline | 62 944 553 | 104 141 304 | 41 196 751 | |
| AT | Austria | | 219 711 720 | | | |
| AT | piiriülene | 187 482 629 | 186 882 629 | - 600 000 | -0,32  % |
| AT | riikidevaheline | 32 229 091 | 32 829 091 | 600 000 | |
| PL | Poola | | 567 530 160 | | | |
| PL | piiriülene | 425 499 779 | 446 804 336 | 21 304 557 | |
| PL | riikidevaheline | 142 030 381 | 120 725 824 | -21 304 557 | -15,00  % |
| PT | Portugal | | 138 751 654 | | | |
| PT | piiriülene | 67 766 585 | 73 491 424 | 5 724 839 | |
| PT | riikidevaheline | 38 165 592 | 32 440 753 | -5 724 839 | -15,00  % |
| PT | äärepoolseimad piirkonnad | 32 819 477 | 32 819 477 | 0 | |
| RO | Rumeenia | | 372 637 625 | | | |
| RO | piiriülene | 299 820 777 | 310 743 304 | 10 922 527 | |
| RO | riikidevaheline | 72 816 848 | 61 894 321 | -10 922 527 | -15,00  % |
| SI | Sloveenia | | 75 065 477 | | | |
| SI | piiriülene | 67 436 070 | 67 436 070 | 0 | 0,00  % |
| SI | riikidevaheline | 7 629 407 | 7 629 407 | 0 | |
| SK | Slovakkia | | 223 354 237 | | | |
| SK | piiriülene | 203 286 462 | 203 286 462 | 0 | 0,00  % |
| SK | riikidevaheline | 20 067 775 | 20 067 775 | 0 | |
| FI | Soome | | 162 721 339 | | | |
| FI | piiriülene | 142 416 484 | 122 514 000 | -19 902 484 | -13,97  % |
| FI | riikidevaheline | 20 304 855 | 40 207 339 | 19 902 484 | |
| SE | Rootsi | | 356 338 406 | | | |
| SE | piiriülene | 319 655 650 | 274 903 859 | -44 751 791 | -14,00  % |
| SE | riikidevaheline | 36 682 756 | 81 434 547 | 44 751 791 | |

ID

RIIK

TEGEVUSSUUND

ERALDISED KOKKU

LIIKMESRIIGI PANUS

ÜMBERPAIGUTUS

%

BE

Belgia

374 383 720

BE

piiriülene

332 648 155

301 477 183

-31 170 972

-9,37  %

BE

riikidevaheline

41 735 565

72 906 537

31 170 972

BG

Bulgaaria

135 521 264

BG

piiriülene

109 183 390

113 134 071

3 950 681

BG

riikidevaheline

26 337 874

22 387 193

-3 950 681

-15,00  %

CZ

Tšehhi

310 867 301

CZ

piiriülene

271 822 272

277 679 027

5 856 755

CZ

riikidevaheline

39 045 029

33 188 274

-5 856 755

-15,00  %

DK

Taani

152 000 000

DK

piiriülene

130 840 407

115 300 000

-15 540 407

-11,88  %

DK

riikidevaheline

21 159 593

36 700 000

15 540 407

DE

Saksamaa

1 017 882 396

DE

piiriülene

714 007 944

699 742 467

-14 265 477

-2,00  %

DE

riikidevaheline

303 874 452

318 139 929

14 265 477

EE

Eesti

58 059 611

EE

piiriülene

53 200 437

53 200 437

0

0,00  %

EE

riikidevaheline

4 859 174

4 859 174

0

IE

Iirimaa

293 402 230

IE

piiriülene

275 852 846

234 474 919

-41 377 927

-15,00  %

IE

riikidevaheline

17 549 384

58 927 311

41 377 927

EL

Kreeka

128 236 156

EL

piiriülene

88 385 657

94 363 232

5 977 575

EL

riikidevaheline

39 850 499

33 872 924

-5 977 575

-15,00  %

ES

Hispaania

694 796 132

ES

piiriülene

382 709 233

358 561 065

-24 148 168

-6,31  %

ES

riikidevaheline

171 704 452

199 155 881

27 451 429

ES

äärepoolseimad piirkonnad

140 382 447

137 079 186

-3 303 261

-2,35  %

FR

Prantsusmaa

1 107 421 089

FR

piiriülene

718 304 673

639 687 357

-78 617 316

-10,94  %

FR

riikidevaheline

246 523 404

308 457 615

61 934 211

FR

äärepoolseimad piirkonnad

142 593 012

159 276 117

16 683 105

HR

Horvaatia

186 871 939

HR

piiriülene

171 461 871

171 461 871

0

0,00  %

HR

riikidevaheline

15 410 068

15 410 068

0

IT

Itaalia

947 705 559

IT

piiriülene

723 649 055

682 037 150

-41 611 905

-5,75  %

IT

riikidevaheline

224 056 504

265 668 409

41 611 905

CY

Küpros

37 259 150

CY

piiriülene

34 107 311

28 991 214

-5 116 097

-15,00  %

CY

riikidevaheline

3 151 839

8 267 936

5 116 097

LV

Läti

49 764 070

LV

piiriülene

42 523 827

43 609 864

1 086 037

LV

riikidevaheline

7 240 243

6 154 206

-1 086 037

-15,00  %

LT

Leedu

83 055 466

LT

piiriülene

72 459 911

72 459 911

0

0,00  %

LT

riikidevaheline

10 595 555

10 595 555

0

LU

Luksemburg

29 026 447

LU

piiriülene

26 870 192

23 026 447

-3 843 745

-14,30  %

LU

riikidevaheline

2 156 255

6 000 000

3 843 745

HU

Ungari

258 768 190

HU

piiriülene

222 498 055

222 498 055

0

0,00  %

HU

riikidevaheline

36 270 135

36 270 135

0

MT

Malta

23 116 871

MT

piiriülene

21 429 922

20 416 871

-1 013 051

-4,73  %

MT

riikidevaheline

1 686 949

2 700 000

1 013 051

NL

Madalmaad

378 695 652

NL

piiriülene

315 751 099

274 554 348

-41 196 751

-13,05  %

NL

riikidevaheline

62 944 553

104 141 304

41 196 751

AT

Austria

219 711 720

AT

piiriülene

187 482 629

186 882 629

- 600 000

-0,32  %

AT

riikidevaheline

32 229 091

32 829 091

600 000

PL

Poola

567 530 160

PL

piiriülene

425 499 779

446 804 336

21 304 557

PL

riikidevaheline

142 030 381

120 725 824

-21 304 557

-15,00  %

PT

Portugal

138 751 654

PT

piiriülene

67 766 585

73 491 424

5 724 839

PT

riikidevaheline

38 165 592

32 440 753

-5 724 839

-15,00  %

PT

äärepoolseimad piirkonnad

32 819 477

32 819 477

0

RO

Rumeenia

372 637 625

RO

piiriülene

299 820 777

310 743 304

10 922 527

RO

riikidevaheline

72 816 848

61 894 321

-10 922 527

-15,00  %

SI

Sloveenia

75 065 477

SI

piiriülene

67 436 070

67 436 070

0

0,00  %

SI

riikidevaheline

7 629 407

7 629 407

0

SK

Slovakkia

223 354 237

SK

piiriülene

203 286 462

203 286 462

0

0,00  %

SK

riikidevaheline

20 067 775

20 067 775

0

FI

Soome

162 721 339

FI

piiriülene

142 416 484

122 514 000

-19 902 484

-13,97  %

FI

riikidevaheline

20 304 855

40 207 339

19 902 484

SE

Rootsi

356 338 406

SE

piiriülene

319 655 650

274 903 859

-44 751 791

-14,00  %

SE

riikidevaheline

36 682 756

81 434 547

44 751 791

---

| 19.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/164

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/75,

17. jaanuar 2022,

milles sätestatakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames tegevussuundade ja Interregi programmi kaupa Euroopa Regionaalarengu Fondist ja liidu välistegevuse rahastusest toetust saavate Interregi programmi piirkondade loetelu

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 109 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1059, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,

olles konsulteerinud komiteega, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/1060 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid) (2) artikli 115 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) toetatakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki teatavates piirkondades, mis vastavad ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse 3. tasandile (NUTS 3. tasandi piirkonnad) piiriülese koostöö puhul, ning kõikides piirkondades, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 (3) kehtestatud ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse 2. tasandile (NUTS 2. tasandi piirkonnad). Seepärast tuleb need piirkonnad loetleda. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) toetatakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki teatavates piirkondades, mis vastavad ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse 3. tasandile (NUTS 3. tasandi piirkonnad) piiriülese koostöö puhul, ning kõikides piirkondades, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 (3) kehtestatud ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse 2. tasandile (NUTS 2. tasandi piirkonnad). Seepärast tuleb need piirkonnad loetleda.

| (2) | Määruse (EL) 2021/1059 artikli 8 lõike 1 teise lõigu kohaselt tuleb liiduvälised piiriülesed Interregi programmid loetleda Interreg A IPA III piiriülese koostöö programmidena (edaspidi „IPA III piiriülese koostöö programm“) või Interreg A NEXT programmidena (edaspidi „NDICI piiriülese koostöö programm“). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2021/1059 artikli 8 lõike 1 teise lõigu kohaselt tuleb liiduvälised piiriülesed Interregi programmid loetleda Interreg A IPA III piiriülese koostöö programmidena (edaspidi „IPA III piiriülese koostöö programm“) või Interreg A NEXT programmidena (edaspidi „NDICI piiriülese koostöö programm“).

| (3) | Vastavalt määruse (EL) 2021/1059 artikli 8 lõikele 3 tuleb Interregi programmi piirkondade loetelus nimetada ka piirkonnad või liiduvälised territooriumid, millele ei anta toetust ERFist ega liidu välistegevuse rahastust, või mis panustavad liidu eelarvesse sihtotstarbelise välistulu vormis. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) 2021/1059 artikli 8 lõikele 3 tuleb Interregi programmi piirkondade loetelus nimetada ka piirkonnad või liiduvälised territooriumid, millele ei anta toetust ERFist ega liidu välistegevuse rahastust, või mis panustavad liidu eelarvesse sihtotstarbelise välistulu vormis.

| (4) | Määruse (EL) 2021/1059 artikli 5 kohaselt peavad piiriülese koostöö puhul ERFist toetatavad piirkonnad olema liidu NUTS 2. tasandi piirkonnad või NUTS liigituse puudumisel samaväärsed piirkonnad. Nende hulgas võivad olla äärepoolseimad piirkonnad, mis hõlmavad suuremaid riigiüleseid territooriume, võttes kohaldatavuse korral arvesse makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiaid. Riikidevaheline koostöö võib hõlmata ka piirkondi, mis on NUTS 2. tasandi piirkonnad või NUTS liigituse puudumisel samaväärsed piirkonnad Islandil, Norras, Šveitsis ja Ühendkuningriigis, samuti Andorra, Fääri saared, Liechtenstein, Monaco ja San Marino, ülemereterritooriumid või -riigid (ÜMTd) ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendi III („IPA III“) või naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi „Globaalne Euroopa“ („NDICI“) alla kuuluvate partnerriikide piirkonnad. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2021/1059 artikli 5 kohaselt peavad piiriülese koostöö puhul ERFist toetatavad piirkonnad olema liidu NUTS 2. tasandi piirkonnad või NUTS liigituse puudumisel samaväärsed piirkonnad. Nende hulgas võivad olla äärepoolseimad piirkonnad, mis hõlmavad suuremaid riigiüleseid territooriume, võttes kohaldatavuse korral arvesse makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiaid. Riikidevaheline koostöö võib hõlmata ka piirkondi, mis on NUTS 2. tasandi piirkonnad või NUTS liigituse puudumisel samaväärsed piirkonnad Islandil, Norras, Šveitsis ja Ühendkuningriigis, samuti Andorra, Fääri saared, Liechtenstein, Monaco ja San Marino, ülemereterritooriumid või -riigid (ÜMTd) ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendi III („IPA III“) või naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi „Globaalne Euroopa“ („NDICI“) alla kuuluvate partnerriikide piirkonnad.

| (5) | Määruse (EL) 2021/1059 artikli 6 kohaselt toetatakse piirkondadevahelise koostöö puhul ERFist kogu liidu territooriumi, sealhulgas äärepoolseimaid piirkondi. Piirkondadevahelise koostöö programmid võivad hõlmata ka kolmandate riikide kogu territooriumi, IPA III või NDICI alla kuuluvaid partnerriike ja muid territooriume või nende osi, või ÜMTsid, olenemata sellest, kas neid toetatakse liidu välistegevuse rahastusest või mitte. Seepärast ei ole vaja määratleda piirkondadevahelise koostöö programmipiirkonda. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2021/1059 artikli 6 kohaselt toetatakse piirkondadevahelise koostöö puhul ERFist kogu liidu territooriumi, sealhulgas äärepoolseimaid piirkondi. Piirkondadevahelise koostöö programmid võivad hõlmata ka kolmandate riikide kogu territooriumi, IPA III või NDICI alla kuuluvaid partnerriike ja muid territooriume või nende osi, või ÜMTsid, olenemata sellest, kas neid toetatakse liidu välistegevuse rahastusest või mitte. Seepärast ei ole vaja määratleda piirkondadevahelise koostöö programmipiirkonda.

| (6) | Määruse (EL) 2021/1059 artikli 7 kohaselt toetatakse äärepoolseimate piirkondade koostöö puhul ERFist kõiki ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus loetletud piirkondi Äärepoolseimate piirkondade Interregi programmid võivad hõlmata ka partnerriike või nende osi, mida toetatakse NDICIst, või ÜMTsid, mida toetatakse ülemeremaade ja -territooriumide programmist, või mõlemaid. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2021/1059 artikli 7 kohaselt toetatakse äärepoolseimate piirkondade koostöö puhul ERFist kõiki ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus loetletud piirkondi Äärepoolseimate piirkondade Interregi programmid võivad hõlmata ka partnerriike või nende osi, mida toetatakse NDICIst, või ÜMTsid, mida toetatakse ülemeremaade ja -territooriumide programmist, või mõlemaid.

| (7) | Vastavalt määruse (EL) 2021/1059 artikli 8 lõikele 2 tuleks piiriülese koostöö piirkondade loetelus täpsustada ka need liidu NUTS 3. tasandi piirkonnad, mida võetakse arvesse ERFi toetuses, mida eraldatakse piiriüleseks koostööks kõikidel sisepiiridel ja liidu välistegevuse rahastutest toetust saavatel välispiiridel. Piiriülese koostöö programmide alla kuuluvad NUTS 3. tasandi piirkonnad tuleks loetleda määruse (EÜ) nr 1059/2003 alusel, mida on viimati muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/1755 (4). Määruse (EL) 2021/1059 artikli 8 lõike 2 kohaldamisel põhinevad ERFi toetuses arvesse võetud NUTS 3. tasandi piirkonnad siiski määrusel (EÜ) nr 1059/2003, mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) 2016/2066 (5). |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EL) 2021/1059 artikli 8 lõikele 2 tuleks piiriülese koostöö piirkondade loetelus täpsustada ka need liidu NUTS 3. tasandi piirkonnad, mida võetakse arvesse ERFi toetuses, mida eraldatakse piiriüleseks koostööks kõikidel sisepiiridel ja liidu välistegevuse rahastutest toetust saavatel välispiiridel. Piiriülese koostöö programmide alla kuuluvad NUTS 3. tasandi piirkonnad tuleks loetleda määruse (EÜ) nr 1059/2003 alusel, mida on viimati muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/1755 (4). Määruse (EL) 2021/1059 artikli 8 lõike 2 kohaldamisel põhinevad ERFi toetuses arvesse võetud NUTS 3. tasandi piirkonnad siiski määrusel (EÜ) nr 1059/2003, mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) 2016/2066 (5).

| (8) | Seepärast on vaja koostada toetust saavate Interregi programmi piirkondade loetelud tegevussuundade ja Interregi programmide kaupa, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on vaja koostada toetust saavate Interregi programmi piirkondade loetelud tegevussuundade ja Interregi programmide kaupa,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

I lisas on esitatud loetelu programmipiirkondadest, mis saavad ERFist toetust Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi piiriülese koostöö tegevussuuna raames, sealhulgas välise piiriülese koostöö raames, mida toetatakse ka IPA III-st ja NDICIst, ning mis hõlmavad kolmandate või partnerriikide piirkondi või väljaspool liitu asuvaid territooriume, mis ei saa toetust ERFist või liidu välistegevuse rahastusest või mis panustavad liidu eelarvesse sihtotstarbelise välistulu vormis.

Artikkel 2

II lisas on esitatud loetelu programmipiirkondadest, mis saavad toetust ERFist ja liidu välistegevuse rahastusest Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi riikidevahelise koostöö tegevussuuna raames, sealhulgas kolmandate riikide või partnerriikide piirkonnad või väljaspool liitu asuvad territooriumide, mis ei saa toetust ERFist või liidu välistegevuse rahastusest või mis panustavad liidu eelarvesse sihtotstarbelise välistulu vormis.

Artikkel 3

III lisas on esitatud selliste programmipiirkondade loetelu, sh partnerriigid või nende osad, mida toetatakse NDICIst, või ÜMTd, mida toetatakse ÜMT programmist või mõlemast ning mis saavad ERFist toetust Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi äärepoolseimate piirkondade tegevussuuna raames.

Artikkel 4

IV lisas on esitatud loetelu liidu NUTS 3. tasandi piirkondadest, mida võetakse arvesse ERFi toetuses, mida eraldatakse piiriüleseks koostööks kõikidel sisepiiridel ja liidu välistegevuse rahastutest toetust saavatel välispiiridel.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elisa FERREIRA

---

(1)  
  ELT L 231, 30.6.2021, lk 94.

1

(2)  
  ELT L 231, 30.6.2021, lk 159.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 8. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1755, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 270, 24.10.2019, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 21. novembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2066, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 322, 29.11.2016, lk 1).

5

---

I lisa

Loetelu Interregi programmi piirkondadest, mis saavad toetust tegevussuuna A raames

| Interregi liidusisesed piiriülesed programmid |
| --- |
| CCI | | NUTS 3. tasandi piirkonnad (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003, viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) 2019/1755) |
| 2021TC16RFCB001 | BE DE NL | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | DEA26 Düren |
| | | DEA28 Euskirchen |
| | | DEA29 Heinsberg |
| | | DEA2D Städteregion Aachen |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB002 | AT CZ | (Interreg VI-A) Austria–Tšehhi |
| | | AT121 Mostviertel-Eisenwurzen |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT314 Steyr-Kirchdorf |
| | | CZ031 Jihočeský kraj |
| | | CZ063 Kraj Vysočina |
| | | CZ064 Jihomoravský kraj |
| 2021TC16RFCB003 | AT SK | (Interreg VI-A) Slovakkia–Austria |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| 2021TC16RFCB004 | AT DE | (Interreg VI-A) Austria–Saksamaa/Baieri liidumaa |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT315 Traunviertel |
| | | AT321 Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323 Salzburg und Umgebung |
| | | AT331 Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| | | DE214 Altötting |
| | | DE215 Berchtesgadener Land |
| | | DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen |
| | | DE21D Garmisch-Partenkirchen |
| | | DE21F Miesbach |
| | | DE21G Mühldorf a. Inn |
| | | DE21K Rosenheim, Landkreis |
| | | DE21M Traunstein |
| | | DE21N Weilheim-Schongau |
| | | DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE227 Landshut, Landkreis |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22A Rottal-Inn |
| | | DE22C Dingolfing-Landau |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| 2021TC16RFCB005 | ES PT | (Interreg VI-A) Hispaania–Portugal (POCTEP) |
| | | ES111 A Coruña |
| | | ES112 Lugo |
| | | ES113 Ourense |
| | | ES114 Pontevedra |
| | | ES148 Valladolid |
| | | ES411 Ávila |
| | | ES413 León |
| | | ES415 Salamanca |
| | | ES419 Zamora |
| | | ES431 Badajoz |
| | | ES432 Cáceres |
| | | ES612 Cádiz |
| | | ES613 Córdoba |
| | | ES615 Huelva |
| | | ES618 Sevilla |
| | | PT111 Alto Minho |
| | | PT112 Cávado |
| | | PT119 Ave |
| | | PT11A Area Metropolitana do Porto |
| | | PT11B Alto Tâmega |
| | | PT11C Tamega e Sousa |
| | | PT11D Douro |
| | | PT11E Terras de Trás-os-Montes |
| | | PT150 Algarve |
| | | PT16B Oeste |
| | | PT16D Região de Aveiro |
| | | PT16E Região de Coimbra |
| | | PT16F Região de Leiria |
| | | PT16G Viseu Dão Lafões |
| | | PT16H Beira Baixa |
| | | PT 16I Médio Tejo |
| | | PT16J Beiras e Serra da Estrela |
| | | PT181 Alentejo litoral |
| | | PT184 Baixo Alentejo |
| | | PT186 Alto Alentejo |
| | | PT187 Alentejo Central |
| | | |
| 2021TC16RFCB006 | ES FR AD | (Interreg VI-A) Hispaania –Prantsusmaa–Andorra (POCTEFA) |
| | | ES211 Araba/Alava Álava |
| | | ES212 GuipùzcoaGipuzkoa |
| | | ES213 Vizcaya/Bizkaia |
| | | ES220 Navarra |
| | | ES230 La Rioja |
| | | ES241 Huesca |
| | | ES243 Zaragoza |
| | | ES511 Barcelona |
| | | ES512 Girona |
| | | ES513 Lleida |
| | | FRI15 Pyrénées-Atlantiques |
| | | FRJ21 Ariège |
| | | FRJ23 Haute -Garonne |
| | | FRJ15 Pyrénées -Orientales |
| | | FRJ26 Hautes-Pyrénées |
| | | AD Andorra (kolmas riik) |
| 2021TC16RFCB007 | HU HR | (Interreg VI-A) Ungari–Horvaatia |
| | | HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | | HR022 Virovitičko-podravska županija |
| | | HR023 Požeško-slavonska županija |
| | | HR025 Osječko-baranjska županija |
| | | HR026 Vukovarsko-srijemska županija |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR063 Koprivničko-križevačka županija |
| | | HU223 Zala |
| | | HU231 Baranya |
| | | HU232 Somogy |
| 2021TC16RFCB008 | DE CZ | (Interreg VI-A) Saksamaa/Baieri liidumaa–Tšehhi |
| | | CZ031 Jihoceský kraj |
| | | CZ032 Plzeňský kraj |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22B Straubing-Bogen |
| | | DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| | | DE234 Amberg-Sulzbach |
| | | DE235 Cham |
| | | DE237 Neustadt a. d. Waldnaab |
| | | DE238 Regensburg, Landkreis |
| | | DE239 Schwandorf |
| | | DE23A Tirschenreuth |
| | | DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt |
| | | DE244 Hof, Kreisfreie Stadt |
| | | DE246 Bayreuth, Landkreis |
| | | DE249 Hof, Landkreis |
| | | DE24A Kronach |
| | | DE24B Kulmbach |
| | | DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| 2021TC16RFCB009 | AT HU | (Interreg VI-A) Austria–Ungari |
| | | AT111 Mittelburgenland |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT221 Graz |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| 2021TC16RFCB010 | DE PL | (Interreg VI-A) Saksamaa/Brandenburg–Poola |
| | | DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| | | DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40C Oder-Spree |
| | | DE40G Spree-Neiße |
| | | PL431 Gorzowski |
| | | PL432 Zielonogórski |
| 2021TC16RFCB011 | PL SK | (Interreg VI-A) Poola–Slovakkia |
| | | PL214 Krakowski |
| | | PL218 Nowosądecki |
| | | PL219 Nowotarski |
| | | PL21A Oświęcimski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL821 Krośnieński |
| | | PL822 Przemyski |
| | | PL823 Rzeszowski |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| | | SK041 Prešovský kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB012 | DE DK LT PL SE | (Interreg VI-A) Poola–Taani–Saksamaa–Leedu–Rootsi (Läänemere lõunaosa) |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt |
| | | DE80M Nordwestmecklenburg |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80K Landkreis Rostock |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszaliński |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| | | PL636 Słupski |
| | | PL637 Chojnicki |
| | | PL638 Starogardzki |
| | | PL633 Trójmiejski |
| | | PL634 Gdański |
| | | PL621 Elbląski |
| | | SE212 Kronobergs län |
| | | SE213 Kalmar län |
| | | SE221 Blekinge län |
| | | SE224 Skåne län |
| 2021TC16RFCB013 | EE FI LV SE | (Interreg VI-A) Soome–Eesti–Läti–Rootsi (Läänemere keskosa) |
| | | EE001 Põhja-Eesti |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | EE009 Kesk-Eesti |
| | | EE00A Kirde-Eesti |
| | | FI1B1 Helsinki-Uusimaa |
| | | FI1C1 Varsinais-Suomi |
| | | FI1C2 Kanta-Häme |
| | | FI1C3 Päijät-Häme |
| | | FI1C4 Kymenlaakso |
| | | FI1C5 Etelä-Karjala |
| | | FI196 Satakunta |
| | | FI197 Pirkanmaa |
| | | FI200 Åland |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| | | LV009 Zemgale |
| | | SE110 Stockholms län |
| | | SE121 Uppsala län |
| | | SE122 Södermanlands län |
| | | SE123 Östergötlands län |
| | | SE124 Örebro län |
| | | SE125 Västmanlands län |
| | | SE214 Gotlands län |
| | | SE313 Gävleborgs län |
| 2021TC16RFCB014 | HU SK | (Interreg VI-A) Ungari–Slovakkia |
| | | HU110 Budapest |
| | | HU120 Pest |
| | | HU212 Komárom-Esztergom |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | | HU312 Heves |
| | | HU313 Nógrád |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK023 Nitriansky kraj |
| | | SK032 Banskobystrický kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB015 | SE NO | (Interreg VI-A) Rootsi–Norra |
| | | SE311 Värmlands län |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE232 Västra Götalands län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO082 Viken |
| 2021TC16RFCB016 | CZ DE | (Interreg VI-A) Saksamaa/Saksimaa–Tšehhi |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | CZ042 Ústecký kraj |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| | | DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt |
| | | DED42 Erzgebirgskreis |
| | | DED43 Mittelsachsen |
| | | DED44 Vogtlandkreis |
| | | DED45 Zwickau |
| 2021TC16RFCB017 | DE PL | (Interreg VI-A) Poola–Saksamaa/Saksimaa |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | PL432 Zielonogórski |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| 2021TC16RFCB018 | DE PL | (Interreg VI-A) Saksamaa/Mecklenburg-Vorpommern/Brandenburg–Poola |
| | | DE405 Barnim |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40I Uckermark |
| | | DE80J Mecklenburgische Seenplatte |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszalinski |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| 2021TC16RFCB019 | EL IT | (Interreg VI-A) Kreeka–Itaalia |
| | | EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza) |
| | | EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| | | EL543 Ιωάννινα (Ioannina) |
| | | EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos) |
| | | EL622 Κέρκυρα (Kerkyra) |
| | | EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia) |
| | | EL624 Λευκάδα (Lefkada) |
| | | EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania) |
| | | EL632 Αχαΐα (Achaia) |
| | | EL633 Ηλεία (Ileia) |
| | | ITF43 Taranto |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITF52 Matera |
| | | ITF61 Cosenza |
| | | ITF62 Crotone |
| | | ITF63 Catanzaro |
| | | ITF65 Reggio di Calabria |
| 2021TC16RFCB020 | BG RO | (Interreg VI-A) Rumeenia–Bulgaaria |
| | | BG311 Видин (Vidin) |
| | | BG312 Монтана (Montana) |
| | | BG313 Враца (Vratsa) |
| | | BG314 Плевен (Pleven) |
| | | BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| | | BG323 Русе (Ruse) |
| | | BG325 Силистра (Silistra) |
| | | BG332 Добрич (Dobrich) |
| | | RO223 Constanţa |
| | | RO312 Călăraşi |
| | | RO314 Giurgiu |
| | | RO317 Teleorman |
| | | RO411 Dolj |
| | | RO413 Mehedinţi |
| | | RO414 Olt |
| 2021TC16RFCB021 | BG EL | (Interreg VI-A) Kreeka–Bulgaaria |
| | | BG413 Благоевград (Blagoevgrad) |
| | | BG422 Хасково (Haskovo) |
| | | BG424 Смолян (Smolyan) |
| | | BG425 Кърджали (Kardzhali) |
| | | EL511 Έβρος (Evros) |
| | | EL512 Ξάνθη (Xanthi) |
| | | EL513 Ροδόπη (Rodopi) |
| | | EL514 Δράμα (Drama) |
| | | EL515 Καβάλα (Kavala) |
| | | EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | | EL526 Σέρρες (Serres) |
| 2021TC16RFCB022 | DE NL | (Interreg VI-A) Saksamaa–Madalmaad |
| | | DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt |
| | | DE942 Emden, Kreisfreie Stadt |
| | | DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt |
| | | DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt |
| | | DE946 Ammerland |
| | | DE947 Aurich |
| | | DE948 Cloppenburg |
| | | DE949 Emsland |
| | | DE94A Friesland (DE) |
| | | DE94B Grafschaft Bentheim |
| | | DE94C Leer |
| | | DE94D Oldenburg, Landkreis |
| | | DE94E Osnabrück, Landkreis |
| | | DE94F Vechta |
| | | DE94G Wesermarsch |
| | | DE94H Wittmund |
| | | DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA1B Kleve |
| | | DEA1D Rhein-Kreis Neuss |
| | | DEA1E Viersen |
| | | DEA1F Wesel |
| | | DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA34 Borken |
| | | DEA35 Coesfeld |
| | | DEA37 Steinfurt |
| | | DEA38 Warendorf |
| | | NL111 Oost-Groningen |
| | | NL112 Delfzijl en omgeving |
| | | NL113 Overig Groningen |
| | | NL124 Noord-Friesland |
| | | NL125 Zuidwest-Friesland |
| | | NL126 Zuidoost-Friesland |
| | | NL131 Noord-Drenthe |
| | | NL132 Zuidoost-Drenthe |
| | | NL133 Zuidwest-Drenthe |
| | | NL211 Noord-Overijssel |
| | | NL212 Zuidwest-Overijssel |
| | | NL213 Twente |
| | | NL221 Veluwe |
| | | NL224 Zuidwest-Gelderland |
| | | NL225 Achterhoek |
| | | NL226 Arnhem/Nijmegen |
| | | NL230 Flevoland |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| 2021TC16RFCB023 | AT DE CH LI | (Interreg VI-A) Saksamaa–Austria–Šveits–Liechtenstein (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis |
| | | DE137 Tuttlingen |
| | | DE138 Konstanz |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DE147 Bodenseekreis |
| | | DE148 Ravensburg |
| | | DE149 Sigmaringen |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Landkreis Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| | | CH033 Aargau |
| | | CH040 Zürich |
| | | CH051 Glarus |
| | | CH052 Schaffhausen |
| | | CH053 Appenzell Ausserrhoden |
| | | CH054 Appenzell Innerrhoden |
| | | CH055 St. Gallen |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH057 Thurgau |
| | | LI000 Liechtenstein |
| 2021TC16RFCB024 | CZ PL | (Interreg VI-A) Tšehhi–Poola |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | CZ052 Královéhradecký kraj |
| | | CZ053 Pardubický kraj |
| | | CZ071 Olomoucký kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL227 Rybnicki |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| | | PL517 Wałbrzyski |
| | | PL518 Wrocławski |
| | | PL523 Nyski |
| | | PL524 Opolski |
| 2021TC16RFCB025 | SE NO DK | (Interreg VI-A) Rootsi–Taani–Norra (Öresund-Kattegat-Skagerrak) |
| | | SE224 Skåne län |
| | | SE231 Hallands län |
| | | SE232 Västra Götalandsregionen |
| | | NO081 Oslo |
| | | NO082 Viken |
| | | NO091 Vestfold og Telemark |
| | | NO092 Agder |
| | | DK011 Byen København |
| | | DK012 Københavns omegn |
| | | DK013 Nordsjælland |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK041 Vestjylland |
| | | DK042 Østjylland |
| | | DK050 Nordjylland |
| 2021TC16RFCB026 | LT LV | (Interreg VI-A) Läti–Leedu |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT025 Panevėžio apskritis |
| | | LT026 Šiaulių apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | LT029 Utenos apskritis |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV005 Latgale |
| | | LV009 Zemgale |
| 2021TC16RFCB027 | FI SE NO | (Interreg VI-A) Rootsi–Soome–Norra (AURORA) |
| | | FI1D5 Keski-Pohjanmaa |
| | | FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa |
| | | FI1D7 Lappi |
| | | FI194 Etelä-Pohjanmaa |
| | | FI195 Pohjanmaa |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | SE331 Västerbottens län |
| | | SE332 Norrbottens län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO071 Nordland |
| | | NO074 Troms og Finnmark |
| 2021TC16RFCB028 | SI HR | (Interreg VI-A) Sloveenia–Horvaatia |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR050 Grad Zagreb |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR064 Krapinsko-zagorska županija |
| | | HR065 Zagrebačka županija |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI036 Posakvska (formerly Spodnjeposavska) |
| | | SI037 Jugovzhodna Slovenija |
| | | SI038 Primorsko-notranjska (formerly Notranjsko-kraška) |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| 2021TC16RFCB029 | SK CZ | (Interreg VI-A) Slovakkia–Tšehhi |
| | | CZ064 Jihomoravsky kraj |
| | | CZ072 Zlinsky kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK022 Trenčiansky kraj |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| 2021TC16RFCB030 | LT PL | (Interreg VI-A) Leedu–Poola |
| | | LT011 Vilniaus apskritis |
| | | LT021 Alytaus apskritis |
| | | LT022 Kauno apskritis |
| | | LT024 Marijampolės apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | PL623 Ełcki |
| | | PL841 Białostocki |
| | | PL843 Suwalski |
| 2021TC16RFCB031 | IT FR | (Interreg VI-A) Itaalia–Prantsusmaa (Maritime) |
| | | ITC31 Imperia |
| | | ITC32 Savona |
| | | ITC33 Genova |
| | | ITC34 La Spezia |
| | | ITG2D Sassari |
| | | ITG2E Nuoro |
| | | ITG2F Cagliari |
| | | ITG2G Oristano |
| | | ITG2H Sud Sardegna |
| | | ITI11 Massa-Carrara |
| | | ITI12 Lucca |
| | | ITI16 Livorno |
| | | ITI17 Pisa |
| | | ITI1A Grosseto |
| | | FRL03 Alpes-Maritimes |
| | | FRL05 Var |
| | | FRM02 Haute-Corse |
| | | FRM01 Corse-du-Sud |
| 2021TC16RFCB032 | FR IT | (Interreg VI-A) Prantsusmaa–Itaalia (ALCOTRA) |
| | | FRK27 Savoie |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | FRL01 Alpes -de -Haute -Provence |
| | | FRL02 Hautes -Alpes |
| | | FRL03 Alpes -Maritimes |
| | | ITC11 Torino |
| | | ITC16 Cuneo |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC31 Imperia |
| 2021TC16RFCB033 | IT CH | (Interreg VI-A) Itaalia–Šveits |
| | | ITC12 Vercelli |
| | | ITC13 Biella |
| | | ITC14 Verbano-Cusio-Ossola |
| | | ITC15 Novara |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC41 Varese |
| | | ITC42 Como |
| | | ITC43 Lecco |
| | | ITC 44 Sondrio |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | CH012 Valais |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH070 Ticino |
| 2021TC16RFCB034 | IT SI | (Interreg VI-A) Itaalia–Sloveenia |
| | | SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 GoriskaGoriška |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| 2021TC16RFCB035 | IT MT | (Interreg VI-A) Itaalia–Malta |
| | | ITG11 Trapani |
| | | ITG12 Palermo |
| | | ITG13 Messina |
| | | ITG14 Agrigento |
| | | ITG15 Caltanissetta |
| | | ITG16 Enna |
| | | ITG17 Catania |
| | | ITG18 Ragusa |
| | | ITG19 Siracusa |
| | | MT001 Malta |
| | | MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna |
| 2021TC16RFCB036 | DE FR CH | (Interreg VI-A) Prantsusmaa–Saksamaa–Šveits (Reini jõe ülemjooks) |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DE121 Baden-Baden, Stadtkreis |
| | | DE122 Karlsruhe, Stadtkreis |
| | | DE123 Karlsruhe, Landkreis |
| | | DE124 Rastatt |
| | | DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| | | DE132 Breisgau-Hochschwarzwald |
| | | DE133 Emmendingen |
| | | DE134 Ortenaukreis |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3H Südliche Weinstrasse |
| | | FRF11 Bas -Rhin |
| | | FRF12 Haut -Rhin |
| | | CH023 Solothurn |
| | | CH025 Jura |
| | | CH031 Basel-Stadt |
| | | CH032 Basel-Landschaft |
| | | CH033 Aargau |
| 2021TC16RFCB037 | FR CH | (Interreg VI-A) Prantsusmaa–Šveits |
| | | FRC21 Doubs |
| | | FRC22 Jura |
| | | FRC24 Territoire de Belfort |
| | | FRK21 Ain |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | CH011 Vaud |
| | | CH012 Valais |
| | | CH013 Genève |
| | | CH021 Bern |
| | | CH022 Fribourg |
| | | CH024 Neuchâtel |
| | | CH025 Jura |
| 2021TC16RFCB038 | IT HR | (Interreg VI-A) Itaalia–Horvaatia |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR032 Ličko-senjska županija |
| | | HR033 Zadarska županija |
| | | HR034 Šibensko-kninska županija |
| | | HR035 Splitsko-dalmatinska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR037 Dubrovačko-neretvanska županija |
| | | ITF12 Teramo |
| | | ITF13 Pescara |
| | | ITF14 Chieti |
| | | ITF22 Campobasso |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH36 Padova |
| | | ITH37 Rovigo |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| | | ITH56 Ferrara |
| | | ITH57 Ravenna |
| | | ITH58 Forlì-Cesena |
| | | ITH59 Rimini |
| | | ITI31 Pesaro e Urbino |
| | | ITI32 Ancona |
| | | ITI33 Macerata |
| | | ITI34 Ascoli Piceno |
| | | ITI35 Fermo |
| | | |
| 2021TC16RFCB039 | BE FR | (Interreg VI-A) Belgia–Prantsusmaa (Wallonie-Vlaanderen-Prantsusmaa) |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE253 Arr. Ieper |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | BE258 Arr. Veurne |
| | | BE32A Arr. Ath |
| | | BE32B Arr. Charleroi |
| | | BE323 Arr. Mons |
| | | BE328 Arr. Mouscron |
| | | BE329 Arr. La Louvière |
| | | BE32C Arr. Soignies |
| | | BE32D Arr. Thuin |
| | | BE328 Arr. Tournai |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | BE351 Arr. Dinant |
| | | BE352 Arr. Namur |
| | | BE353 Arr. Philippeville |
| | | FRE11 Nord |
| | | FRE12 Pas-de-Calais |
| | | FRE21 Aisne |
| | | FRE22 Oise |
| | | FRE23 Somme |
| | | FRF21 Ardennes |
| | | FRF23 Marne |
| 2021TC16RFCB040 | BE DE FR LU | (Interreg VI-A) Prantsusmaa–Belgia–Saksamaa–Luksemburg (Grande Région/Großregion) |
| | | BE331 Arr. Huy |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE334 Arr. Waremme |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB25 Trier-Saarburg |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DEC01 Regionalverband Saarbrücken |
| | | DEC02 Merzig-Wadern |
| | | DEC04 Saarlouis |
| | | DEC05 Saarpfalz-Kreis |
| | | DEB15 Birkenfeld |
| | | DEB22 Bernkastel-Wittlich |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3F Kaiserslautern, Landkreis |
| | | DEB3G Kusel |
| | | DEB3H Südliche Weinstraße |
| | | DEC03 Neunkirchen |
| | | DEC06 St. Wendel |
| | | FRF31 Meurthe-et-Moselle |
| | | FRF32 Meuse |
| | | FRF33 Moselle |
| | | LU000 Luxembourg |
| 2021TC16RFCB041 | BE NL | (Interreg VI-A) Belgia–Holland (Vlaanderen-Madalmaad) |
| | | BE211 Arr. Antwerpen |
| | | BE212 Arr. Mechelen |
| | | BE213 Arr. Turnhout |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE231 Arr. Aalst |
| | | BE232 Arr. Dendermonde |
| | | BE233 Arr. Eeklo |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE236 Arr. Sint-Niklaas |
| | | BE242 Arr. Leuven |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen |
| | | NL342 Overig Zeeland |
| | | NL411 West-Noord-Brabant |
| | | NL412 Midden-Noord-Brabant |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB042 | RO HU | (Interreg VI-A) Rumeenia–Ungari |
| | | HU321 Hajdú-Bihar |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | HU332 Békés |
| | | HU333 Csongrád |
| | | RO111 Bihor |
| | | RO115 Satu Mare |
| | | RO421 Arad |
| | | RO424 Timiş |
| 2021TC16RFCB043 | EE LV | (Interreg VI-A) Eesti–Läti |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| 2021TC16RFCB044 | IT AT | (Interreg VI-A) Itaalia–Austria |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213: Unterkärnten |
| | | AT321: Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323: Salzburg und Umgebung |
| | | AT331: Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | ITH32: Vicenza |
| | | ITH33 Belluno |
| | | ITH34: Treviso |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43: Gorizia |
| | | ITH44: Trieste |
| 2021TC16RFCB045 | SI HU | (Interreg VI-A) Sloveenia–Ungari |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| 2021TC16RFCB046 | SI AT | (Interreg VI-A) Sloveenia–Austria |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213 Unterkärnten |
| | | AT221 Graz |
| | | AT223 Östliche Obersteiermark |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | AT225 West- und Südsteiermark |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI033 Koroška |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 Goriška |
| 2021TC16RFCB047 | EL CY | (Interreg VI-A) Kreeka–Küpros |
| | | CY000 Κύπρος (Cyprus) |
| | | EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| | | EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| | | EL413 Χίος (Chios) |
| | | EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos) |
| | | EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| | | EL431 Ηράκλειο (Irakleio) |
| | | EL432 Λασίθι (Lasithi) |
| | | EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο) |
| | | EL434 Χανιά (Chania) |
| 2021TC16RFCB048 | DE DK | (Interreg VI-A) Saksamaa–Taani |
| | | DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF07 Nordfriesland |
| | | DEF08 Ostholstein |
| | | DEF0A Plön |
| | | DEF0B Rendsburg-Eckernförde |
| | | DEF0C Schleswig-Flensburg |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK031 Fyn |
| | | DK032 Sydjylland |
| | | |
| 2014TC16RFPC001 | IE UK | (Interreg VI-A) PEACE PLUS Iirimaa – Põhja-Iirimaa/Ühendkuningriik |
| | | IE041 Border |
| | | IE062 Mid-East |
| | | UKN06 Belfast |
| | | UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon |
| | | UKN08 Newry, Mourne and Down |
| | | UKN09 Ards and North Down |
| | | UKN0A Derry City and Strabane |
| | | UKN0B Mid Ulster |
| | | UKN0C Causeway Coast and Glens |
| | | UKN0D Antrim and Newtownabbey |
| | | UKN0E Lisburn and Castlereagh |
| | | UKN0F Mid and East Antrim |
| | | UKN0G Fermanagh and Omagh |

Interregi liidusisesed piiriülesed programmid

CCI

NUTS 3. tasandi piirkonnad (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003, viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) 2019/1755)

2021TC16RFCB001

BE DE NL

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

BE223 Arr. Tongeren

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE332 Arr. Liège

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft

DEA26 Düren

DEA28 Euskirchen

DEA29 Heinsberg

DEA2D Städteregion Aachen

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB24 Vulkaneifel

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB002

AT CZ

(Interreg VI-A) Austria–Tšehhi

AT121 Mostviertel-Eisenwurzen

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT130 Wien

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT314 Steyr-Kirchdorf

CZ031 Jihočeský kraj

CZ063 Kraj Vysočina

CZ064 Jihomoravský kraj

2021TC16RFCB003

AT SK

(Interreg VI-A) Slovakkia–Austria

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

AT112 Nordburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

2021TC16RFCB004

AT DE

(Interreg VI-A) Austria–Saksamaa/Baieri liidumaa

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT315 Traunviertel

AT321 Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323 Salzburg und Umgebung

AT331 Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214 Altötting

DE215 Berchtesgadener Land

DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D Garmisch-Partenkirchen

DE21F Miesbach

DE21G Mühldorf a. Inn

DE21K Rosenheim, Landkreis

DE21M Traunstein

DE21N Weilheim-Schongau

DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE227 Landshut, Landkreis

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22A Rottal-Inn

DE22C Dingolfing-Landau

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

2021TC16RFCB005

ES PT

(Interreg VI-A) Hispaania–Portugal (POCTEP)

ES111 A Coruña

ES112 Lugo

ES113 Ourense

ES114 Pontevedra

ES148 Valladolid

ES411 Ávila

ES413 León

ES415 Salamanca

ES419 Zamora

ES431 Badajoz

ES432 Cáceres

ES612 Cádiz

ES613 Córdoba

ES615 Huelva

ES618 Sevilla

PT111 Alto Minho

PT112 Cávado

PT119 Ave

PT11A Area Metropolitana do Porto

PT11B Alto Tâmega

PT11C Tamega e Sousa

PT11D Douro

PT11E Terras de Trás-os-Montes

PT150 Algarve

PT16B Oeste

PT16D Região de Aveiro

PT16E Região de Coimbra

PT16F Região de Leiria

PT16G Viseu Dão Lafões

PT16H Beira Baixa

PT 16I Médio Tejo

PT16J Beiras e Serra da Estrela

PT181 Alentejo litoral

PT184 Baixo Alentejo

PT186 Alto Alentejo

PT187 Alentejo Central

2021TC16RFCB006

ES FR AD

(Interreg VI-A) Hispaania –Prantsusmaa–Andorra (POCTEFA)

ES211 Araba/Alava Álava

ES212 GuipùzcoaGipuzkoa

ES213 Vizcaya/Bizkaia

ES220 Navarra

ES230 La Rioja

ES241 Huesca

ES243 Zaragoza

ES511 Barcelona

ES512 Girona

ES513 Lleida

FRI15 Pyrénées-Atlantiques

FRJ21 Ariège

FRJ23 Haute -Garonne

FRJ15 Pyrénées -Orientales

FRJ26 Hautes-Pyrénées

AD Andorra (kolmas riik)

2021TC16RFCB007

HU HR

(Interreg VI-A) Ungari–Horvaatia

HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija

HR022 Virovitičko-podravska županija

HR023 Požeško-slavonska županija

HR025 Osječko-baranjska županija

HR026 Vukovarsko-srijemska županija

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR063 Koprivničko-križevačka županija

HU223 Zala

HU231 Baranya

HU232 Somogy

2021TC16RFCB008

DE CZ

(Interreg VI-A) Saksamaa/Baieri liidumaa–Tšehhi

CZ031 Jihoceský kraj

CZ032 Plzeňský kraj

CZ041 Karlovarský kraj

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22B Straubing-Bogen

DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt

DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt

DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE234 Amberg-Sulzbach

DE235 Cham

DE237 Neustadt a. d. Waldnaab

DE238 Regensburg, Landkreis

DE239 Schwandorf

DE23A Tirschenreuth

DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt

DE244 Hof, Kreisfreie Stadt

DE246 Bayreuth, Landkreis

DE249 Hof, Landkreis

DE24A Kronach

DE24B Kulmbach

DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge

2021TC16RFCB009

AT HU

(Interreg VI-A) Austria–Ungari

AT111 Mittelburgenland

AT112 Nordburgenland

AT113 Südburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

AT221 Graz

AT224 Oststeiermark

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU222 Vas

HU223 Zala

2021TC16RFCB010

DE PL

(Interreg VI-A) Saksamaa/Brandenburg–Poola

DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE409 Märkisch-Oderland

DE40C Oder-Spree

DE40G Spree-Neiße

PL431 Gorzowski

PL432 Zielonogórski

2021TC16RFCB011

PL SK

(Interreg VI-A) Poola–Slovakkia

PL214 Krakowski

PL218 Nowosądecki

PL219 Nowotarski

PL21A Oświęcimski

PL225 Bielski

PL22C Tyski

PL821 Krośnieński

PL822 Przemyski

PL823 Rzeszowski

SK031 Žilinský kraj

SK041 Prešovský kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB012

DE DK LT PL SE

(Interreg VI-A) Poola–Taani–Saksamaa–Leedu–Rootsi (Läänemere lõunaosa)

DE80N Vorpommern-Greifswald

DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80M Nordwestmecklenburg

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80K Landkreis Rostock

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

LT023 Klaipėdos apskritis

LT027 Tauragės apskritis

LT028 Telšių apskritis

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszaliński

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

PL636 Słupski

PL637 Chojnicki

PL638 Starogardzki

PL633 Trójmiejski

PL634 Gdański

PL621 Elbląski

SE212 Kronobergs län

SE213 Kalmar län

SE221 Blekinge län

SE224 Skåne län

2021TC16RFCB013

EE FI LV SE

(Interreg VI-A) Soome–Eesti–Läti–Rootsi (Läänemere keskosa)

EE001 Põhja-Eesti

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

EE009 Kesk-Eesti

EE00A Kirde-Eesti

FI1B1 Helsinki-Uusimaa

FI1C1 Varsinais-Suomi

FI1C2 Kanta-Häme

FI1C3 Päijät-Häme

FI1C4 Kymenlaakso

FI1C5 Etelä-Karjala

FI196 Satakunta

FI197 Pirkanmaa

FI200 Åland

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

LV009 Zemgale

SE110 Stockholms län

SE121 Uppsala län

SE122 Södermanlands län

SE123 Östergötlands län

SE124 Örebro län

SE125 Västmanlands län

SE214 Gotlands län

SE313 Gävleborgs län

2021TC16RFCB014

HU SK

(Interreg VI-A) Ungari–Slovakkia

HU110 Budapest

HU120 Pest

HU212 Komárom-Esztergom

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén

HU312 Heves

HU313 Nógrád

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK023 Nitriansky kraj

SK032 Banskobystrický kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB015

SE NO

(Interreg VI-A) Rootsi–Norra

SE311 Värmlands län

SE312 Dalarnas län

SE232 Västra Götalands län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO082 Viken

2021TC16RFCB016

CZ DE

(Interreg VI-A) Saksamaa/Saksimaa–Tšehhi

CZ041 Karlovarský kraj

CZ042 Ústecký kraj

CZ051 Liberecký kraj

DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt

DED42 Erzgebirgskreis

DED43 Mittelsachsen

DED44 Vogtlandkreis

DED45 Zwickau

2021TC16RFCB017

DE PL

(Interreg VI-A) Poola–Saksamaa/Saksimaa

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

PL432 Zielonogórski

PL515 Jeleniogórski

2021TC16RFCB018

DE PL

(Interreg VI-A) Saksamaa/Mecklenburg-Vorpommern/Brandenburg–Poola

DE405 Barnim

DE409 Märkisch-Oderland

DE40I Uckermark

DE80J Mecklenburgische Seenplatte

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80N Vorpommern-Greifswald

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszalinski

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

2021TC16RFCB019

EL IT

(Interreg VI-A) Kreeka–Itaalia

EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza)

EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543 Ιωάννινα (Ioannina)

EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos)

EL622 Κέρκυρα (Kerkyra)

EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia)

EL624 Λευκάδα (Lefkada)

EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania)

EL632 Αχαΐα (Achaia)

EL633 Ηλεία (Ileia)

ITF43 Taranto

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITF52 Matera

ITF61 Cosenza

ITF62 Crotone

ITF63 Catanzaro

ITF65 Reggio di Calabria

2021TC16RFCB020

BG RO

(Interreg VI-A) Rumeenia–Bulgaaria

BG311 Видин (Vidin)

BG312 Монтана (Montana)

BG313 Враца (Vratsa)

BG314 Плевен (Pleven)

BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323 Русе (Ruse)

BG325 Силистра (Silistra)

BG332 Добрич (Dobrich)

RO223 Constanţa

RO312 Călăraşi

RO314 Giurgiu

RO317 Teleorman

RO411 Dolj

RO413 Mehedinţi

RO414 Olt

2021TC16RFCB021

BG EL

(Interreg VI-A) Kreeka–Bulgaaria

BG413 Благоевград (Blagoevgrad)

BG422 Хасково (Haskovo)

BG424 Смолян (Smolyan)

BG425 Кърджали (Kardzhali)

EL511 Έβρος (Evros)

EL512 Ξάνθη (Xanthi)

EL513 Ροδόπη (Rodopi)

EL514 Δράμα (Drama)

EL515 Καβάλα (Kavala)

EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

EL526 Σέρρες (Serres)

2021TC16RFCB022

DE NL

(Interreg VI-A) Saksamaa–Madalmaad

DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt

DE942 Emden, Kreisfreie Stadt

DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt

DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt

DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt

DE946 Ammerland

DE947 Aurich

DE948 Cloppenburg

DE949 Emsland

DE94A Friesland (DE)

DE94B Grafschaft Bentheim

DE94C Leer

DE94D Oldenburg, Landkreis

DE94E Osnabrück, Landkreis

DE94F Vechta

DE94G Wesermarsch

DE94H Wittmund

DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt

DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt

DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt

DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B Kleve

DEA1D Rhein-Kreis Neuss

DEA1E Viersen

DEA1F Wesel

DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt

DEA34 Borken

DEA35 Coesfeld

DEA37 Steinfurt

DEA38 Warendorf

NL111 Oost-Groningen

NL112 Delfzijl en omgeving

NL113 Overig Groningen

NL124 Noord-Friesland

NL125 Zuidwest-Friesland

NL126 Zuidoost-Friesland

NL131 Noord-Drenthe

NL132 Zuidoost-Drenthe

NL133 Zuidwest-Drenthe

NL211 Noord-Overijssel

NL212 Zuidwest-Overijssel

NL213 Twente

NL221 Veluwe

NL224 Zuidwest-Gelderland

NL225 Achterhoek

NL226 Arnhem/Nijmegen

NL230 Flevoland

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

2021TC16RFCB023

AT DE CH LI

(Interreg VI-A) Saksamaa–Austria–Šveits–Liechtenstein (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis

DE137 Tuttlingen

DE138 Konstanz

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DE147 Bodenseekreis

DE148 Ravensburg

DE149 Sigmaringen

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Landkreis Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

CH033 Aargau

CH040 Zürich

CH051 Glarus

CH052 Schaffhausen

CH053 Appenzell Ausserrhoden

CH054 Appenzell Innerrhoden

CH055 St. Gallen

CH056 Graubünden

CH057 Thurgau

LI000 Liechtenstein

2021TC16RFCB024

CZ PL

(Interreg VI-A) Tšehhi–Poola

CZ051 Liberecký kraj

CZ052 Královéhradecký kraj

CZ053 Pardubický kraj

CZ071 Olomoucký kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

PL22C Tyski

PL225 Bielski

PL227 Rybnicki

PL515 Jeleniogórski

PL517 Wałbrzyski

PL518 Wrocławski

PL523 Nyski

PL524 Opolski

2021TC16RFCB025

SE NO DK

(Interreg VI-A) Rootsi–Taani–Norra (Öresund-Kattegat-Skagerrak)

SE224 Skåne län

SE231 Hallands län

SE232 Västra Götalandsregionen

NO081 Oslo

NO082 Viken

NO091 Vestfold og Telemark

NO092 Agder

DK011 Byen København

DK012 Københavns omegn

DK013 Nordsjælland

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK041 Vestjylland

DK042 Østjylland

DK050 Nordjylland

2021TC16RFCB026

LT LV

(Interreg VI-A) Läti–Leedu

LT023 Klaipėdos apskritis

LT025 Panevėžio apskritis

LT026 Šiaulių apskritis

LT028 Telšių apskritis

LT029 Utenos apskritis

LV003 Kurzeme

LV005 Latgale

LV009 Zemgale

2021TC16RFCB027

FI SE NO

(Interreg VI-A) Rootsi–Soome–Norra (AURORA)

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

FI1D7 Lappi

FI194 Etelä-Pohjanmaa

FI195 Pohjanmaa

SE312 Dalarnas län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

SE331 Västerbottens län

SE332 Norrbottens län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO071 Nordland

NO074 Troms og Finnmark

2021TC16RFCB028

SI HR

(Interreg VI-A) Sloveenia–Horvaatia

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR036 Istarska županija

HR050 Grad Zagreb

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR064 Krapinsko-zagorska županija

HR065 Zagrebačka županija

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI036 Posakvska (formerly Spodnjeposavska)

SI037 Jugovzhodna Slovenija

SI038 Primorsko-notranjska (formerly Notranjsko-kraška)

SI041 Osrednjeslovenska

SI044 Obalno-kraška

2021TC16RFCB029

SK CZ

(Interreg VI-A) Slovakkia–Tšehhi

CZ064 Jihomoravsky kraj

CZ072 Zlinsky kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK022 Trenčiansky kraj

SK031 Žilinský kraj

2021TC16RFCB030

LT PL

(Interreg VI-A) Leedu–Poola

LT011 Vilniaus apskritis

LT021 Alytaus apskritis

LT022 Kauno apskritis

LT024 Marijampolės apskritis

LT027 Tauragės apskritis

PL623 Ełcki

PL841 Białostocki

PL843 Suwalski

2021TC16RFCB031

IT FR

(Interreg VI-A) Itaalia–Prantsusmaa (Maritime)

ITC31 Imperia

ITC32 Savona

ITC33 Genova

ITC34 La Spezia

ITG2D Sassari

ITG2E Nuoro

ITG2F Cagliari

ITG2G Oristano

ITG2H Sud Sardegna

ITI11 Massa-Carrara

ITI12 Lucca

ITI16 Livorno

ITI17 Pisa

ITI1A Grosseto

FRL03 Alpes-Maritimes

FRL05 Var

FRM02 Haute-Corse

FRM01 Corse-du-Sud

2021TC16RFCB032

FR IT

(Interreg VI-A) Prantsusmaa–Itaalia (ALCOTRA)

FRK27 Savoie

FRK28 Haute-Savoie

FRL01 Alpes -de -Haute -Provence

FRL02 Hautes -Alpes

FRL03 Alpes -Maritimes

ITC11 Torino

ITC16 Cuneo

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31 Imperia

2021TC16RFCB033

IT CH

(Interreg VI-A) Itaalia–Šveits

ITC12 Vercelli

ITC13 Biella

ITC14 Verbano-Cusio-Ossola

ITC15 Novara

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC41 Varese

ITC42 Como

ITC43 Lecco

ITC 44 Sondrio

ITH10 Bolzano-Bozen

CH012 Valais

CH056 Graubünden

CH070 Ticino

2021TC16RFCB034

IT SI

(Interreg VI-A) Itaalia–Sloveenia

SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska

SI042 Gorenjska

SI043 GoriskaGoriška

SI044 Obalno-kraška

SI041 Osrednjeslovenska

ITH35 Venezia

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

2021TC16RFCB035

IT MT

(Interreg VI-A) Itaalia–Malta

ITG11 Trapani

ITG12 Palermo

ITG13 Messina

ITG14 Agrigento

ITG15 Caltanissetta

ITG16 Enna

ITG17 Catania

ITG18 Ragusa

ITG19 Siracusa

MT001 Malta

MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna

2021TC16RFCB036

DE FR CH

(Interreg VI-A) Prantsusmaa–Saksamaa–Šveits (Reini jõe ülemjooks)

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DE121 Baden-Baden, Stadtkreis

DE122 Karlsruhe, Stadtkreis

DE123 Karlsruhe, Landkreis

DE124 Rastatt

DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132 Breisgau-Hochschwarzwald

DE133 Emmendingen

DE134 Ortenaukreis

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3H Südliche Weinstrasse

FRF11 Bas -Rhin

FRF12 Haut -Rhin

CH023 Solothurn

CH025 Jura

CH031 Basel-Stadt

CH032 Basel-Landschaft

CH033 Aargau

2021TC16RFCB037

FR CH

(Interreg VI-A) Prantsusmaa–Šveits

FRC21 Doubs

FRC22 Jura

FRC24 Territoire de Belfort

FRK21 Ain

FRK28 Haute-Savoie

CH011 Vaud

CH012 Valais

CH013 Genève

CH021 Bern

CH022 Fribourg

CH024 Neuchâtel

CH025 Jura

2021TC16RFCB038

IT HR

(Interreg VI-A) Itaalia–Horvaatia

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR032 Ličko-senjska županija

HR033 Zadarska županija

HR034 Šibensko-kninska županija

HR035 Splitsko-dalmatinska županija

HR036 Istarska županija

HR037 Dubrovačko-neretvanska županija

ITF12 Teramo

ITF13 Pescara

ITF14 Chieti

ITF22 Campobasso

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITH35 Venezia

ITH36 Padova

ITH37 Rovigo

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

ITH56 Ferrara

ITH57 Ravenna

ITH58 Forlì-Cesena

ITH59 Rimini

ITI31 Pesaro e Urbino

ITI32 Ancona

ITI33 Macerata

ITI34 Ascoli Piceno

ITI35 Fermo

2021TC16RFCB039

BE FR

(Interreg VI-A) Belgia–Prantsusmaa (Wallonie-Vlaanderen-Prantsusmaa)

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE253 Arr. Ieper

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

BE258 Arr. Veurne

BE32A Arr. Ath

BE32B Arr. Charleroi

BE323 Arr. Mons

BE328 Arr. Mouscron

BE329 Arr. La Louvière

BE32C Arr. Soignies

BE32D Arr. Thuin

BE328 Arr. Tournai

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

BE351 Arr. Dinant

BE352 Arr. Namur

BE353 Arr. Philippeville

FRE11 Nord

FRE12 Pas-de-Calais

FRE21 Aisne

FRE22 Oise

FRE23 Somme

FRF21 Ardennes

FRF23 Marne

2021TC16RFCB040

BE DE FR LU

(Interreg VI-A) Prantsusmaa–Belgia–Saksamaa–Luksemburg (Grande Région/Großregion)

BE331 Arr. Huy

BE332 Arr. Liège

BE334 Arr. Waremme

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25 Trier-Saarburg

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DEC01 Regionalverband Saarbrücken

DEC02 Merzig-Wadern

DEC04 Saarlouis

DEC05 Saarpfalz-Kreis

DEB15 Birkenfeld

DEB22 Bernkastel-Wittlich

DEB24 Vulkaneifel

DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3F Kaiserslautern, Landkreis

DEB3G Kusel

DEB3H Südliche Weinstraße

DEC03 Neunkirchen

DEC06 St. Wendel

FRF31 Meurthe-et-Moselle

FRF32 Meuse

FRF33 Moselle

LU000 Luxembourg

2021TC16RFCB041

BE NL

(Interreg VI-A) Belgia–Holland (Vlaanderen-Madalmaad)

BE211 Arr. Antwerpen

BE212 Arr. Mechelen

BE213 Arr. Turnhout

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE223 Arr. Tongeren

BE231 Arr. Aalst

BE232 Arr. Dendermonde

BE233 Arr. Eeklo

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE236 Arr. Sint-Niklaas

BE242 Arr. Leuven

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342 Overig Zeeland

NL411 West-Noord-Brabant

NL412 Midden-Noord-Brabant

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB042

RO HU

(Interreg VI-A) Rumeenia–Ungari

HU321 Hajdú-Bihar

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU332 Békés

HU333 Csongrád

RO111 Bihor

RO115 Satu Mare

RO421 Arad

RO424 Timiş

2021TC16RFCB043

EE LV

(Interreg VI-A) Eesti–Läti

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

2021TC16RFCB044

IT AT

(Interreg VI-A) Itaalia–Austria

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213: Unterkärnten

AT321: Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323: Salzburg und Umgebung

AT331: Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

ITH10 Bolzano-Bozen

ITH32: Vicenza

ITH33 Belluno

ITH34: Treviso

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43: Gorizia

ITH44: Trieste

2021TC16RFCB045

SI HU

(Interreg VI-A) Sloveenia–Ungari

HU222 Vas

HU223 Zala

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

2021TC16RFCB046

SI AT

(Interreg VI-A) Sloveenia–Austria

AT113 Südburgenland

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213 Unterkärnten

AT221 Graz

AT223 Östliche Obersteiermark

AT224 Oststeiermark

AT225 West- und Südsteiermark

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI033 Koroška

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI041 Osrednjeslovenska

SI042 Gorenjska

SI043 Goriška

2021TC16RFCB047

EL CY

(Interreg VI-A) Kreeka–Küpros

CY000 Κύπρος (Cyprus)

EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413 Χίος (Chios)

EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos)

EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL431 Ηράκλειο (Irakleio)

EL432 Λασίθι (Lasithi)

EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο)

EL434 Χανιά (Chania)

2021TC16RFCB048

DE DK

(Interreg VI-A) Saksamaa–Taani

DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt

DEF07 Nordfriesland

DEF08 Ostholstein

DEF0A Plön

DEF0B Rendsburg-Eckernförde

DEF0C Schleswig-Flensburg

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK031 Fyn

DK032 Sydjylland

2014TC16RFPC001

IE UK

(Interreg VI-A) PEACE PLUS Iirimaa – Põhja-Iirimaa/Ühendkuningriik

IE041 Border

IE062 Mid-East

UKN06 Belfast

UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon

UKN08 Newry, Mourne and Down

UKN09 Ards and North Down

UKN0A Derry City and Strabane

UKN0B Mid Ulster

UKN0C Causeway Coast and Glens

UKN0D Antrim and Newtownabbey

UKN0E Lisburn and Castlereagh

UKN0F Mid and East Antrim

UKN0G Fermanagh and Omagh

| Interreg A IPA III piiriülese koostöö programmid |
| --- |
| CCI | | NUTS 3. tasandi piirkonnad (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003, viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) 2019/1755) |
| 2021TC16IPCB001 | HU RS | (Interreg VI-A) IPA Ungari Serbia |
| | HU331 | Bács-Kiskun |
| | HU333 | Csongrád |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS127 | Srem District |
| | | |
| 2021TC16IPCB002 | RO RS | (Interreg VI-A) IPA Rumeenia Serbia |
| | RO413 | Mehedinți |
| | RO422 | Caraș-Severin |
| | RO424 | Timiș |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS221 | Bor District |
| | RS222 | Braničevski District |
| | RS227 | Podunavski District |
| | | |
| 2021TC16IPCB003 | HR RS | (Interreg VI-A) IPA Horvaatia Serbia |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR025 | Osječko-baranjska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS127 | Srem District |
| | RS213 | Mačva District |
| | | |
| 2021TC16IPCB004 | HR BA ME | (Interreg VI-A) IPA Horvaatia Bosnia ja Hertsegoviina Montenegro |
| | HR021 | Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | HR027 | Karlovačka županija |
| | HR028 | Sisačko-moslavačka županija |
| | HR032 | Ličko-senjska županija |
| | HR033 | Zadarska županija |
| | HR034 | Šibensko-kninska županija |
| | HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| | HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| | HR065 | Zagrebačka županija |
| | ME | Montenegro |
| | BA | Brčko District |
| | BA | Republika Srpska |
| | BA | Una Sana Canton |
| | BA | Posavina Canton |
| | BA | Tuzla Canton |
| | BA | Zenica-Doboj Canton |
| | BA | Central Bosnia Canton |
| | BA | West Herzegovina Canton |
| | BA | Herzegovina-Neretva Canton |
| | BA | Canton 10 |
| | | |
| 2021TC16IPCB005 | BG TR | (Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Türgi |
| | BG341 | Бургас/Burgas |
| | BG343 | Ямбол/Yambol |
| | BG422 | Хасково/Haskovo |
| | TR212 | Edirne |
| | TR213 | Kırklareli |
| | | |
| 2021TC16IPCB006 | BG MK | (Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Põhja-Makedoonia |
| | BG413 | Благоевград/Blagoevgrad |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | MK002 | East region |
| | MK004 | Southeast |
| | MK007 | Northeast |
| | | |
| 2021TC16IPCB007 | BG RS | (Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Serbia |
| | BG311 | Видин/Vidin |
| | BG312 | Монтана/Montana |
| | BG313 | Враца/Vratsa |
| | BG412 | София/Sofia |
| | BG414 | Перник/Pernik |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | RS221 | Bor District |
| | RS223 | Zaječar District |
| | RS224 | Jablanica District |
| | RS225 | Nišava District |
| | RS226 | Pirot District |
| | RS228 | Pčinja District |
| | RS229 | Toplica District |
| | | |
| 2021TC16IPCB008 | IT AL ME | (Interreg VI-A) IPA Itaalia Albaania Montenegro (Aadria mere lõunaosa) |
| | ITF21 | Isernia |
| | ITF22 | Campobasso |
| | ITF43 | Taranto |
| | ITF44 | Brindisi |
| | ITF45 | Lecce |
| | ITF46 | Foggia |
| | ITF47 | Bari |
| | ITF48 | Barletta-Andria-Trani |
| | ME | Montenegro |
| | AL | Albania |
| | | |
| 2021TC16IPCB009 | EL MK | (Interreg VI-A) IPA Kreeka Põhja-Makedoonia |
| | EL522 | Θεσσαλονίκη/Thessaloniki |
| | EL523 | Κιλκίς/Kilkis |
| | EL524 | Πέλλα/Pella |
| | EL526 | Σέρρες/Serres |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | MK001 | Vardar |
| | MK003 | Southwest |
| | MK004 | Southeast |
| | MK005 | Pelagonia |
| | | |
| 2021TC16IPCB010 | EL AL | (Interreg VI-A) IPA Kreeka Albaania |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL532 | Καστοριά/Kastoria |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | EL541 | Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza |
| | EL542 | Θεσπρωτία/Thesprotia |
| | EL543 | Ιωάννινα/Ioannina |
| | EL621 | Ζάκυνθος/Zakynthos |
| | EL622 | Κέρκυρα/Kerkyra |
| | EL623 | Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia |
| | EL624 | Λευκάδα/Lefkada |
| | AL031 | Berat |
| | AL032 | Fier |
| | AL033 | Gjirokastër |
| | AL034 | Korçë |
| | AL035 | Vlorë |

Interreg A IPA III piiriülese koostöö programmid

CCI

NUTS 3. tasandi piirkonnad (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003, viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) 2019/1755)

2021TC16IPCB001

HU RS

(Interreg VI-A) IPA Ungari Serbia

HU331

Bács-Kiskun

HU333

Csongrád

RS121

West Bačka District

RS122

South Banat District

RS123

South Bačka District

RS124

North Banat District

RS125

North Bačka District

RS126

Central Banat District

RS127

Srem District

2021TC16IPCB002

RO RS

(Interreg VI-A) IPA Rumeenia Serbia

RO413

Mehedinți

RO422

Caraș-Severin

RO424

Timiș

RS122

South Banat District

RS124

North Banat District

RS126

Central Banat District

RS221

Bor District

RS222

Braničevski District

RS227

Podunavski District

2021TC16IPCB003

HR RS

(Interreg VI-A) IPA Horvaatia Serbia

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR025

Osječko-baranjska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

RS121

West Bačka District

RS123

South Bačka District

RS125

North Bačka District

RS127

Srem District

RS213

Mačva District

2021TC16IPCB004

HR BA ME

(Interreg VI-A) IPA Horvaatia Bosnia ja Hertsegoviina Montenegro

HR021

Bjelovarsko-bilogorska županija

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

HR027

Karlovačka županija

HR028

Sisačko-moslavačka županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR065

Zagrebačka županija

ME

Montenegro

BA

Brčko District

BA

Republika Srpska

BA

Una Sana Canton

BA

Posavina Canton

BA

Tuzla Canton

BA

Zenica-Doboj Canton

BA

Central Bosnia Canton

BA

West Herzegovina Canton

BA

Herzegovina-Neretva Canton

BA

Canton 10

2021TC16IPCB005

BG TR

(Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Türgi

BG341

Бургас/Burgas

BG343

Ямбол/Yambol

BG422

Хасково/Haskovo

TR212

Edirne

TR213

Kırklareli

2021TC16IPCB006

BG MK

(Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Põhja-Makedoonia

BG413

Благоевград/Blagoevgrad

BG415

Кюстендил/Kyustendil

MK002

East region

MK004

Southeast

MK007

Northeast

2021TC16IPCB007

BG RS

(Interreg VI-A) IPA Bulgaaria Serbia

BG311

Видин/Vidin

BG312

Монтана/Montana

BG313

Враца/Vratsa

BG412

София/Sofia

BG414

Перник/Pernik

BG415

Кюстендил/Kyustendil

RS221

Bor District

RS223

Zaječar District

RS224

Jablanica District

RS225

Nišava District

RS226

Pirot District

RS228

Pčinja District

RS229

Toplica District

2021TC16IPCB008

IT AL ME

(Interreg VI-A) IPA Itaalia Albaania Montenegro (Aadria mere lõunaosa)

ITF21

Isernia

ITF22

Campobasso

ITF43

Taranto

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITF48

Barletta-Andria-Trani

ME

Montenegro

AL

Albania

2021TC16IPCB009

EL MK

(Interreg VI-A) IPA Kreeka Põhja-Makedoonia

EL522

Θεσσαλονίκη/Thessaloniki

EL523

Κιλκίς/Kilkis

EL524

Πέλλα/Pella

EL526

Σέρρες/Serres

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL533

Φλώρινα/Florina

MK001

Vardar

MK003

Southwest

MK004

Southeast

MK005

Pelagonia

2021TC16IPCB010

EL AL

(Interreg VI-A) IPA Kreeka Albaania

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL532

Καστοριά/Kastoria

EL533

Φλώρινα/Florina

EL541

Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza

EL542

Θεσπρωτία/Thesprotia

EL543

Ιωάννινα/Ioannina

EL621

Ζάκυνθος/Zakynthos

EL622

Κέρκυρα/Kerkyra

EL623

Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia

EL624

Λευκάδα/Lefkada

AL031

Berat

AL032

Fier

AL033

Gjirokastër

AL034

Korçë

AL035

Vlorë

| Interreg A NEXT programmid (NDICI-CBC) |
| --- |
| CCI | | NUTS 3. tasandi piirkonnad (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003, viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) 2019/1755) |
| 2021TC16NXCB001 | FI NO RU SE | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic |
| | FI1D7 | Lappi |
| | NO071 | Nordland |
| | NO074 | Troms og Finnmark |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | SE332 | Norrbottens län |
| | | |
| 2021TC16NXCB002 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Karjala |
| | FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| | FI1D8 | Kainuu |
| | FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| | RU | Respublika Kareliya |
| | | |
| 2021TC16NXCB003 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Kagu-Soome Venemaa |
| | FI1C4 | Kymenlaakso |
| | FI1C5 | Etelä-Karjala |
| | FI1D1 | Etelä-Savo |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB004 | EE RU | (Interreg VI-A) NEXT Eesti Venemaa |
| | EE001 | Põhja-Eesti |
| | EE008 | Lõuna-Eesti |
| | EE009 | Kesk-Eesti |
| | EE00A | Kirde-Eesti |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB005 | LV RU | (Interreg VI-A) NEXT Läti Venemaa |
| | LV005 | Latgale |
| | LV008 | Vidzeme |
| | LV006 | Rīga |
| | LV007 | Pierīga |
| | LV009 | Zemgale |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | | |
| 2021TC16NXCB006 | LT RU | (Interreg VI-A) NEXT Leedu Venemaa |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT026 | Šiaulių apskritis |
| | LT028 | Telšių apskritis |
| | LT023 | Klaipėdos apskritis |
| | LT024 | Marijampolės apskritis |
| | LT027 | Tauragės apskritis |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB007 | PL RU | (Interreg VI-A) NEXT Poola Venemaa |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL636 | Słupski |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL621 | Elbląski |
| | PL622 | Olsztyński |
| | PL623 | Ełcki |
| | PL633 | Trójmiejski |
| | PL634 | Gdański |
| | PL637 | Chojnicki |
| | PL638 | Starogardzki |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB008 | LV BY | (Interreg VI-A) NEXT Läti Valgevene |
| | LV005 | Latgale |
| | LV009 | Zemgale |
| | BY | Vitebsk oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB009 | PL BU UA | (Interreg VI-A) NEXT Poola Valgevene Ukraina
   (1) |
| | PL811 | Bialski |
| | PL812 | Chełmsko-zamojski |
| | PL814 | Lubelski |
| | PL815 | Puławski |
| | PL821 | Krośnieński |
| | PL822 | Przemyski |
| | PL823 | Rzeszowski |
| | PL824 | Tarnobrzeski |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL842 | Łomżyński |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL924 | Ostrołęcki |
| | PL925 | Siedlecki |
| | BY | Gomelskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Brestskaya oblast |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Rivne oblast |
| | UA | Ternopil oblast |
| | UA | Lviv oblast |
| | UA | Volyn oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB010 | HU SK RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Ungari Slovakkia Rumeenia Ukraina
   (1) |
| | HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | RO215 | Suceava |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | SK041 | Prešovský kraj |
| | SK042 | Košický kraj |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattiaa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB011 | RO MD | (Interreg VI-A) NEXT Rumeenia Moldova |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO213 | Iaşi |
| | RO216 | Vaslui |
| | RO224 | Galaţi |
| | MD | Moldova |
| | | |
| 2021TC16NXCB012 | RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Rumeenia Ukraina
   (1) |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO215 | Suceava |
| | RO225 | Tulcea |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB013 | IT TN | (Interreg VI-A) NEXT Itaalia Tuneesia |
| | ITG12 | Palermo |
| | ITG16 | Enna |
| | ITG17 | Catania |
| | ITG11 | Trapani |
| | ITG14 | Agrigento |
| | ITG15 | Caltanissetta |
| | ITG18 | Ragusa |
| | ITG19 | Siracusa |
| | ITG13 | Messina |
| | TN | Beja |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Gabes |
| | TN | Manouba |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXCB014 | LT BY | (Interreg VI-A) NEXT Leedu Valgevene |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT029 | Utenos apskritis |
| | LT011 | Vilniaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT025 | Panevėžio apskritis |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | BY | Vitebsk oblast |

Interreg A NEXT programmid (NDICI-CBC)

CCI

NUTS 3. tasandi piirkonnad (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003, viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) 2019/1755)

2021TC16NXCB001

FI NO RU SE

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI1D7

Lappi

NO071

Nordland

NO074

Troms og Finnmark

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

SE332

Norrbottens län

2021TC16NXCB002

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Karjala

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

RU

Respublika Kareliya

2021TC16NXCB003

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Kagu-Soome Venemaa

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D1

Etelä-Savo

RU

Sankt-Peterburg

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB004

EE RU

(Interreg VI-A) NEXT Eesti Venemaa

EE001

Põhja-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

EE009

Kesk-Eesti

EE00A

Kirde-Eesti

RU

Sankt-Peterburg

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB005

LV RU

(Interreg VI-A) NEXT Läti Venemaa

LV005

Latgale

LV008

Vidzeme

LV006

Rīga

LV007

Pierīga

LV009

Zemgale

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

2021TC16NXCB006

LT RU

(Interreg VI-A) NEXT Leedu Venemaa

LT021

Alytaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT027

Tauragės apskritis

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB007

PL RU

(Interreg VI-A) NEXT Poola Venemaa

PL841

Białostocki

PL636

Słupski

PL843

Suwalski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL633

Trójmiejski

PL634

Gdański

PL637

Chojnicki

PL638

Starogardzki

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB008

LV BY

(Interreg VI-A) NEXT Läti Valgevene

LV005

Latgale

LV009

Zemgale

BY

Vitebsk oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

2021TC16NXCB009

PL BU UA

(Interreg VI-A) NEXT Poola Valgevene Ukraina
   (1)

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL814

Lubelski

PL815

Puławski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL823

Rzeszowski

PL824

Tarnobrzeski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PL924

Ostrołęcki

PL925

Siedlecki

BY

Gomelskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Brestskaya oblast

BY

Grodnenskaya oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Rivne oblast

UA

Ternopil oblast

UA

Lviv oblast

UA

Volyn oblast

UA

Zakarpatska oblast

2021TC16NXCB010

HU SK RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Ungari Slovakkia Rumeenia Ukraina
   (1)

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

RO215

Suceava

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattiaa oblast

2021TC16NXCB011

RO MD

(Interreg VI-A) NEXT Rumeenia Moldova

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO216

Vaslui

RO224

Galaţi

MD

Moldova

2021TC16NXCB012

RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Rumeenia Ukraina
   (1)

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO215

Suceava

RO225

Tulcea

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16NXCB013

IT TN

(Interreg VI-A) NEXT Itaalia Tuneesia

ITG12

Palermo

ITG16

Enna

ITG17

Catania

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG13

Messina

TN

Beja

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Gabes

TN

Manouba

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Medenine

2021TC16NXCB014

LT BY

(Interreg VI-A) NEXT Leedu Valgevene

LT021

Alytaus apskritis

LT029

Utenos apskritis

LT011

Vilniaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

BY

Grodnenskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

BY

Vitebsk oblast

---

(1)  UA: ELi üldisi koostööpiiranguid Venemaa poolt ebaseaduslikult annekteeritud piirkondades kohaldatakse ka Interreg NEXTi puhul.

---

II lisa

Tegevussuuna B raames toetust saavate Interregi programmi piirkondade loetelu

| CCI | | Nimed |
| --- | --- | --- |
| 2021TC16IPTN001 | IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM | (Interreg VI-B) IPA Aadria ja Joonia mere piirkond |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | AL | Albaania |
| | BA | Bosnia ja Hertsegoviina |
| | ME | Montenegro |
| | RS | Serbia |
| | MK | Põhja-Makedoonia |
| | SM | San Marino |
| | | |
| 2021TC16RFTN001 | AT DE FR IT SI CH LI | (Interreg VI-B) Alpide piirkond |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | LI | Liechtenstein |
| | | |
| 2021TC16RFTN002 | PT ES FR IE | (Interreg VI-B) Atlandi piirkond |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | | |
| 2021TC16FFTN003 | DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU | (Interreg VI-B) Läänemere piirkond |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | EE00 | Eesti |
| | LV00 | Latvija |
| | LT01 | Sostinės regionas |
| | LT02 | Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1B | Helsinki-Uusimaa |
| | FI1C | Etelä-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | FI20 | Åland |
| | SE11 | Stockholm |
| | | |
| | SE12 | Östra Mellansverige |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | BY | Belarus |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | RU | Karelya Republik |
| | RU | Komi Republik |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | RU | Novgorodskaya oblast |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Vologda oblast |
| | | |
| 2021TC16RFTN003 | AT CZ DE IT HR HU PL SI SK | (Interreg VI-B) Kesk-Euroopa |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DED2 | Dresden |
| | DED4 | Chemnitz |
| | DED5 | Leipzig |
| | DEE0 | Sachsen-Anhalt |
| | DEG0 | Thüringen |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | | |
| 2021TC16FFTN004 | HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA | (Interreg V-B) Doonau piirkond
   (1) |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | RO11 | Nord-Vest |
| | RO12 | Centru |
| | RO21 | Nord-Est |
| | RO22 | Sud-Est |
| | RO31 | Sud-Muntenia |
| | RO32 | Bucureşti-Ilfov |
| | RO41 | Sud-Vest Oltenia |
| | RO42 | Vest |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | BA | Bosnia ja Hertsegoviina |
| | ME | Montenegro |
| | RS1 | Serbia - sever |
| | RS11 | City of Belgrade |
| | RS12 | Autonomous Province of Vojvodina |
| | RS21 | Region Šumadije i Zapadne Srbije |
| | RS22 | Region Južne i Istočne Srbije |
| | MD | Moldova |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16FFTN001 | FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK | (Interreg VI-B) Euroopa – Vahemere piirkond (EURO MED) |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Kýpros |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | ME | Montenegro |
| | MK | Põhja-Makedoonia |
| | AL | Albaania |
| | BA | Bosnia ja Hertsegoviina |
| | | |
| 2021TC16FFTN005 | SE IE FI FO GL IS NO | (Interreg VI-B) Põhjapoolsed äärealad ja Arktika |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | FO | Faroe |
| | GL | Gröönimaa (ÜMP) |
| | IS | Ísland |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO07 | Nord-Norge |
| | NO0B | Svalbard og Jan Mayen |
| | | |
| 2021TC16RFTN004 | DK BE DE FR NL SE NO | (Interreg V-B) Põhjamere piirkond |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DE92 | Hannover |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRH0 | Bretagne |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | | |
| 2021TC16RFTN005 | FR BE DE IE NL LU CH | (Interreg VI-B) Loode-Euroopa piirkond |
| | BE10 | Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | BE31 | Prov. Brabant Wallon |
| | BE32 | Prov. Hainaut |
| | BE33 | Prov. Liège |
| | BE34 | Prov. Luxembourg (BE) |
| | BE35 | Prov. Namur |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE50 | Bremen |
| | DE71 | Darmstadt |
| | DE72 | Gießen |
| | DE73 | Kassel |
| | DE92 | Hannover |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEA1 | Düsseldorf |
| | DEA2 | Köln |
| | DEA3 | Münster |
| | DEA4 | Detmold |
| | DEA5 | Arnsberg |
| | DEB1 | Koblenz |
| | DEB2 | Trier |
| | DEB3 | Rheinhessen-Pfalz |
| | DEC0 | Saarland |
| | FR10 | Ile-de-France |
| | FRB0 | Centre — Val de Loire |
| | FRC1 | Bourgogne |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRF2 | Champagne-Ardenne |
| | FRF3 | Lorraine |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | LU | Luxembourg |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | | |
| 2021TC16RFTN006 | ES FR PT AD | (Interreg VI-B) Edela-Euroopa (SUDOE) |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES41 | Castilla y León |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRK1 | Auvergne |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | AD | Andorra |
| | | |
| 2021TC16NXTN001 | IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN | (Interreg VI-B) NEXT Vahemere vesikond (NEXT MED) |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Cyprus |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR22 | Balıkesir, Çanakkale |
| | TR31 | İzmir |
| | TR32 | Aydın, Denizli, Muğla |
| | TR33 | Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak |
| | TR61 | Antalya, Isparta, Burdur |
| | TR62 | Adana, Mersin |
| | TR63 | Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye |
| | DZ | Tlemcen |
| | DZ | Ain-Temouchent |
| | DZ | Oran |
| | DZ | Mostaganem |
| | DZ | Chlef |
| | DZ | Tipaza |
| | DZ | Boumerdes |
| | DZ | Tizi Ouzou |
| | DZ | Bejaia |
| | DZ | Jijel |
| | DZ | Skikda |
| | DZ | Annaba |
| | DZ | El-Tarf |
| | DZ | Alger |
| | EG | Matruh |
| | EG | Al Iskandariyah (alex.) |
| | EG | Al Buhayrah (behera) |
| | EG | Kafr-el-sheikh |
| | EG | Ash Sharqiyah (sharkia) |
| | EG | Al Daqahliyah (dakahlia) |
| | EG | Dumyat (damietta) |
| | EG | As Ismailiyah (ismailia) |
| | EG | Bur Said (port Said) |
| | EG | Governorate of Cairo |
| | IL | Iisrael (2) |
| | JO | Jordaania |
| | LB | Liibanon |
| | PS | Palestiina (3) |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Manouba |
| | TN | Siliana |
| | TN | Le Kef |
| | TN | Gafsa |
| | TN | Kebili |
| | TN | Tataouine |
| | TN | Jendouba |
| | TN | Beja |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Gabes |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXTN003 | ES PT MA | (Interreg VI-B) NEXT Kesk-Atlandi piirkond
   (4) |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | PT15 | Algarve |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | MA | Morocco |
| | | |
| 2021TC16NXTN002 | BG EL RO TR AM GE MD UA RU | (Interreg VI-B) NEXT Musta mere vesikond
   (5) |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | RO22 | Sud-Est |
| | TR10 | İstanbul |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR42 | Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova |
| | TR81 | Zonguldak, Karabük, Bartın |
| | TR82 | Kastamonu, Çankırı, Sinop |
| | TR83 | Samsun, Tokat, Çorum, Amasya |
| | TR90 | Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane |
| | AM | Armenia |
| | GE | Georgia |
| | MD | Moldova |
| | UA | Donetsk oblast (6) (Bakhmut District, Kramatorsk District, Volnovakha District, Mariupol District, Pokrovsk District)) |
| | UA | Kherson oblast |
| | UA | Mykolayiv oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | UA | Zaporizhzhia oblast |
| | RU | Adygea Republic |
| | RU | Krasnodar Krai |
| | RU | Rostov oblast |

CCI

Nimed

2021TC16IPTN001

IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM

(Interreg VI-B) IPA Aadria ja Joonia mere piirkond

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

AL

Albaania

BA

Bosnia ja Hertsegoviina

ME

Montenegro

RS

Serbia

MK

Põhja-Makedoonia

SM

San Marino

2021TC16RFTN001

AT DE FR IT SI CH LI

(Interreg VI-B) Alpide piirkond

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

FRC2

Franche-Comté

FRF1

Alsace

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

LI

Liechtenstein

2021TC16RFTN002

PT ES FR IE

(Interreg VI-B) Atlandi piirkond

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

FRI1

Aquitaine

FRI2

Limousin

FRI3

Poitou-Charentes

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

2021TC16FFTN003

DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU

(Interreg VI-B) Läänemere piirkond

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE93

Lüneburg

DEF0

Schleswig-Holstein

EE00

Eesti

LV00

Latvija

LT01

Sostinės regionas

LT02

Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

FI19

Länsi-Suomi

FI1B

Helsinki-Uusimaa

FI1C

Etelä-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

FI20

Åland

SE11

Stockholm

SE12

Östra Mellansverige

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

BY

Belarus

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Kaliningradskaya oblast

RU

Karelya Republik

RU

Komi Republik

RU

Leningradskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

RU

Novgorodskaya oblast

RU

Pskovskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

RU

Vologda oblast

2021TC16RFTN003

AT CZ DE IT HR HU PL SI SK

(Interreg VI-B) Kesk-Euroopa

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE91

Braunschweig

DED2

Dresden

DED4

Chemnitz

DED5

Leipzig

DEE0

Sachsen-Anhalt

DEG0

Thüringen

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

2021TC16FFTN004

HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA

(Interreg V-B) Doonau piirkond
   (1)

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

RO11

Nord-Vest

RO12

Centru

RO21

Nord-Est

RO22

Sud-Est

RO31

Sud-Muntenia

RO32

Bucureşti-Ilfov

RO41

Sud-Vest Oltenia

RO42

Vest

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

BA

Bosnia ja Hertsegoviina

ME

Montenegro

RS1

Serbia - sever

RS11

City of Belgrade

RS12

Autonomous Province of Vojvodina

RS21

Region Šumadije i Zapadne Srbije

RS22

Region Južne i Istočne Srbije

MD

Moldova

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16FFTN001

FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK

(Interreg VI-B) Euroopa – Vahemere piirkond (EURO MED)

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI1

Toscana

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Kýpros

MT

Malta

PT15

Algarve

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

ME

Montenegro

MK

Põhja-Makedoonia

AL

Albaania

BA

Bosnia ja Hertsegoviina

2021TC16FFTN005

SE IE FI FO GL IS NO

(Interreg VI-B) Põhjapoolsed äärealad ja Arktika

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

FI19

Länsi-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

FO

Faroe

GL

Gröönimaa (ÜMP)

IS

Ísland

NO06

Trøndelag

NO07

Nord-Norge

NO0B

Svalbard og Jan Mayen

2021TC16RFTN004

DK BE DE FR NL SE NO

(Interreg V-B) Põhjamere piirkond

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE91

Braunschweig

DE92

Hannover

DE93

Lüneburg

DE94

Weser-Ems

DEF0

Schleswig-Holstein

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRH0

Bretagne

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

2021TC16RFTN005

FR BE DE IE NL LU CH

(Interreg VI-B) Loode-Euroopa piirkond

BE10

Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

BE31

Prov. Brabant Wallon

BE32

Prov. Hainaut

BE33

Prov. Liège

BE34

Prov. Luxembourg (BE)

BE35

Prov. Namur

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE50

Bremen

DE71

Darmstadt

DE72

Gießen

DE73

Kassel

DE92

Hannover

DE94

Weser-Ems

DEA1

Düsseldorf

DEA2

Köln

DEA3

Münster

DEA4

Detmold

DEA5

Arnsberg

DEB1

Koblenz

DEB2

Trier

DEB3

Rheinhessen-Pfalz

DEC0

Saarland

FR10

Ile-de-France

FRB0

Centre — Val de Loire

FRC1

Bourgogne

FRC2

Franche-Comté

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRF1

Alsace

FRF2

Champagne-Ardenne

FRF3

Lorraine

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

LU

Luxembourg

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

2021TC16RFTN006

ES FR PT AD

(Interreg VI-B) Edela-Euroopa (SUDOE)

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES41

Castilla y León

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRI3

Poitou-Charentes

FRI1

Aquitaine

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRI2

Limousin

FRK1

Auvergne

FRJ1

Languedoc-Roussillon

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

AD

Andorra

2021TC16NXTN001

IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN

(Interreg VI-B) NEXT Vahemere vesikond (NEXT MED)

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

ITC3

Liguria

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITI1

Toscana

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Cyprus

MT

Malta

PT15

Algarve

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR22

Balıkesir, Çanakkale

TR31

İzmir

TR32

Aydın, Denizli, Muğla

TR33

Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak

TR61

Antalya, Isparta, Burdur

TR62

Adana, Mersin

TR63

Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye

DZ

Tlemcen

DZ

Ain-Temouchent

DZ

Oran

DZ

Mostaganem

DZ

Chlef

DZ

Tipaza

DZ

Boumerdes

DZ

Tizi Ouzou

DZ

Bejaia

DZ

Jijel

DZ

Skikda

DZ

Annaba

DZ

El-Tarf

DZ

Alger

EG

Matruh

EG

Al Iskandariyah (alex.)

EG

Al Buhayrah (behera)

EG

Kafr-el-sheikh

EG

Ash Sharqiyah (sharkia)

EG

Al Daqahliyah (dakahlia)

EG

Dumyat (damietta)

EG

As Ismailiyah (ismailia)

EG

Bur Said (port Said)

EG

Governorate of Cairo

IL

Iisrael (2)

JO

Jordaania

LB

Liibanon

PS

Palestiina (3)

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Manouba

TN

Siliana

TN

Le Kef

TN

Gafsa

TN

Kebili

TN

Tataouine

TN

Jendouba

TN

Beja

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Gabes

TN

Medenine

2021TC16NXTN003

ES PT MA

(Interreg VI-B) NEXT Kesk-Atlandi piirkond
   (4)

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

PT15

Algarve

PT18

Alentejo

PT30

Região Autónoma da Madeira

MA

Morocco

2021TC16NXTN002

BG EL RO TR AM GE MD UA RU

(Interreg VI-B) NEXT Musta mere vesikond
   (5)

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

RO22

Sud-Est

TR10

İstanbul

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR42

Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova

TR81

Zonguldak, Karabük, Bartın

TR82

Kastamonu, Çankırı, Sinop

TR83

Samsun, Tokat, Çorum, Amasya

TR90

Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane

AM

Armenia

GE

Georgia

MD

Moldova

UA

Donetsk oblast (6) (Bakhmut District, Kramatorsk District, Volnovakha District, Mariupol District, Pokrovsk District))

UA

Kherson oblast

UA

Mykolayiv oblast

UA

Odessa oblast

UA

Zaporizhzhia oblast

RU

Adygea Republic

RU

Krasnodar Krai

RU

Rostov oblast

---

(1)  UA: ELi üldisi koostööpiiranguid Venemaa poolt ebaseaduslikult annekteeritud piirkondades kohaldatakse ka Interregi programmide puhul.

(2)  Kooskõlas ELi poliitikaga ei kohaldata piiriülese koostöö programmi Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud territooriumide suhtes. Seega vastavalt suunistele, milles käsitletakse Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud territooriumidel tegutsevatele Iisraeli üksustele ja nende tegevusele selliste toetuste, auhindade ja rahastamisvahendite andmist, mida EL rahastab alates 2014. aastast (ELT C 205/9, 19.7.2013), loetakse ELi toetuskõlblikuks ainult need Iisraeli üksused, mille asukoht on enne 1967. aastat Iisraeli piirides. Lisaks ei tohi ELi rahastatud Iisraeli üksuste tegevus toimuda Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud aladel.

(3)  Sellist nimekasutust ei tuleks käsitada Palestiina riigi tunnustamisena ning see ei mõjuta selles küsimuses võetud liikmesriikide individuaalseid seisukohti.

(4)  Geograafilise katvuse määratlemine väljaspool ELi on käimas.

(5)  UA: ELi üldisi koostööpiiranguid Venemaa poolt ebaseaduslikult annekteeritud piirkondades kohaldatakse ka Interreg NEXTi puhul.

(6)  Donetski oblastis on toetuskõlblikud üksnes Ukraina valitsuse täieliku kontrolli all olevad piirkonnad.

---

III lisa

Tegevussuuna D raames toetust saavate Interregi programmi piirkondade loetelu

| 2021TC16FFOR001 | ES PT Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid | (Interreg VI-D) Madeira–Assoorid–Kanaari saared (MAC) |
| --- | --- | --- |
| | ES70 | Kanaari saared |
| | PT20 | Assoorid |
| | PT30 | Madeira |
| | CV | Cabo Verde |
| | CI | Côte d’Ivoire |
| | GM | Gambia |
| | GH | Ghana |
| | MR | Mauritaania |
| | SN | Senegal |
| | ST | São Tomé ja Príncipe |
| | | |
| 2021TC16FFOR002 | FR Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid | (Interreg VI-D) Mosambiigi väin |
| | FRY5 | Mayotte |
| | FRY4 | Réunion |
| | KM | Komoori Liit |
| | MG | Madagaskar |
| | MZ | Mosambiik |
| | SC | Seišellid |
| | TZ | Tansaania |
| | | |
| 2021TC16FFOR003 | FR Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid | (Interreg VI-D) Kariibi piirkond |
| | FRY1 | Guadeloupe |
| | FRY1 | Saint-Martin |
| | FRY2 | Martinique |
| | FRY3 | Guajaana |
| | AG | Antigua ja Barbuda |
| | AW | Aruba (ÜMT) |
| | BS | Bahama |
| | BB | Barbados |
| | BL | Saint Barthélémy (ÜMT) |
| | BZ | Belize |
| | BQ | Bonaire (ÜMT) |
| | BQ | Sint Eustatius (ÜMT) |
| | BQ | Saba (ÜMT) |
| | BR | Brasiilia (üksnes Amapa, Para, Amazonase ja Roraima osariik) |
| | CO | Kolumbia |
| | CR | Costa Rica |
| | CU | Kuuba |
| | CW | Curaçao (ÜMT) |
| | DM | Dominica |
| | DO | Dominikaani Vabariik |
| | SV | El Salvador |
| | GD | Grenada |
| | GT | Guatemala |
| | GY | Guyana |
| | HT | Haiti |
| | HN | Honduras |
| | JM | Jamaika |
| | MX | Mehhiko |
| | NI | Nicaragua |
| | PA | Panama |
| | PR | Puerto Rico |
| | KN | Saint Kitts ja Nevis |
| | LC | Saint Lucia |
| | VC | Saint Vincent ja Grenadiinid |
| | SX | Sint Maarten (ÜMT) |
| | SR | Suriname |
| | TT | Trinidad ja Tobago |
| | VE | Venezuela |
| | | |
| 2021TC16FFOR004 | FR Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid | (Interreg VI-D) India ookean |
| | FRY4 | Réunion |
| | FRY5 | Mayotte |
| | TF | Prantsuse Antarktilised ja Lõunaalad (ÜMT) |
| | AU | Austraalia |
| | KM | Komoorid |
| | IN | India |
| | KE | Keenia |
| | MG | Madagaskar |
| | MV | Maldiivid |
| | MU | Mauritius |
| | MZ | Mosambiik |
| | SC | Seišellid |
| | ZA | Lõuna-Aafrika |
| | LK | Sri Lanka |
| | TZ | Tansaania |
| | | |
| 2021TC16FFOR005 | FR Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid | (Interreg VI-D) Amazonas |
| | FRY3 | Guajaana |
| | BR | Brasiilia (ainult Amapa, Para ja Amazonase osariigid) |
| | SR | Suriname |
| | GY | Guyana |

2021TC16FFOR001

ES PT Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid

(Interreg VI-D) Madeira–Assoorid–Kanaari saared (MAC)

ES70

Kanaari saared

PT20

Assoorid

PT30

Madeira

CV

Cabo Verde

CI

Côte d’Ivoire

GM

Gambia

GH

Ghana

MR

Mauritaania

SN

Senegal

ST

São Tomé ja Príncipe

2021TC16FFOR002

FR Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid

(Interreg VI-D) Mosambiigi väin

FRY5

Mayotte

FRY4

Réunion

KM

Komoori Liit

MG

Madagaskar

MZ

Mosambiik

SC

Seišellid

TZ

Tansaania

2021TC16FFOR003

FR Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid

(Interreg VI-D) Kariibi piirkond

FRY1

Guadeloupe

FRY1

Saint-Martin

FRY2

Martinique

FRY3

Guajaana

AG

Antigua ja Barbuda

AW

Aruba (ÜMT)

BS

Bahama

BB

Barbados

BL

Saint Barthélémy (ÜMT)

BZ

Belize

BQ

Bonaire (ÜMT)

BQ

Sint Eustatius (ÜMT)

BQ

Saba (ÜMT)

BR

Brasiilia (üksnes Amapa, Para, Amazonase ja Roraima osariik)

CO

Kolumbia

CR

Costa Rica

CU

Kuuba

CW

Curaçao (ÜMT)

DM

Dominica

DO

Dominikaani Vabariik

SV

El Salvador

GD

Grenada

GT

Guatemala

GY

Guyana

HT

Haiti

HN

Honduras

JM

Jamaika

MX

Mehhiko

NI

Nicaragua

PA

Panama

PR

Puerto Rico

KN

Saint Kitts ja Nevis

LC

Saint Lucia

VC

Saint Vincent ja Grenadiinid

SX

Sint Maarten (ÜMT)

SR

Suriname

TT

Trinidad ja Tobago

VE

Venezuela

2021TC16FFOR004

FR Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid

(Interreg VI-D) India ookean

FRY4

Réunion

FRY5

Mayotte

TF

Prantsuse Antarktilised ja Lõunaalad (ÜMT)

AU

Austraalia

KM

Komoorid

IN

India

KE

Keenia

MG

Madagaskar

MV

Maldiivid

MU

Mauritius

MZ

Mosambiik

SC

Seišellid

ZA

Lõuna-Aafrika

LK

Sri Lanka

TZ

Tansaania

2021TC16FFOR005

FR Mitmed kolmandad riigid ja ülemeremaad või -territooriumid

(Interreg VI-D) Amazonas

FRY3

Guajaana

BR

Brasiilia (ainult Amapa, Para ja Amazonase osariigid)

SR

Suriname

GY

Guyana

---

IV LISA.

Liidu NUTS 3. tasandi piirkonnad, mida võetakse arvesse ERFi toetuses, mida eraldatakse piiriüleseks koostööks kõikidel sisepiiridel ja liidu välistegevuse rahastutest toetust saavatel välispiiridel

| BE211 | Arr. Antwerpen |
| --- | --- |
| BE213 | Arr. Turnhout |
| BE221 | Arr. Hasselt |
| BE222 | Arr. Maaseik |
| BE223 | Arr. Tongeren |
| BE232 | Arr. Dendermonde |
| BE233 | Arr. Eeklo |
| BE234 | Arr. Gent |
| BE236 | Arr. Sint-Niklaas |
| BE251 | Arr. Brugge |
| BE252 | Arr. Diksmuide |
| BE253 | Arr. Ieper |
| BE254 | Arr. Kortrijk |
| BE255 | Arr. Oostende |
| BE256 | Arr. Roeselare |
| BE257 | Arr. Tielt |
| BE258 | Arr. Veurne |
| BE321 | Arr. Ath |
| BE322 | Arr. Charleroi |
| BE323 | Arr. Mons |
| BE324 | Arr. Mouscron |
| BE325 | Arr. Soignies |
| BE326 | Arr. Thuin |
| BE327 | Arr. Tournai |
| BE332 | Arr. Liège |
| BE335 | Arr. Verviers - communes francophones |
| BE336 | Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| BE341 | Arr. Arlon |
| BE342 | Arr. Bastogne |
| BE344 | Arr. Neufchâteau |
| BE345 | Arr. Virton |
| BE351 | Arr. Dinant |
| BE353 | Arr. Philippeville |
| BG311 | Видин (Vidin) |
| BG312 | Монтана (Montana) |
| BG313 | Враца (Vratsa) |
| BG314 | Плевен (Pleven) |
| BG321 | Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| BG323 | Русе (Ruse) |
| BG325 | Силистра (Silistra) |
| BG332 | Добрич (Dobrich) |
| BG341 | Бургас (Burgas) |
| BG343 | Ямбол (Yambol) |
| BG412 | София (Sofia) |
| BG413 | Благоевград (Blagoevgrad) |
| BG414 | Перник (Pernik) |
| BG415 | Кюстендил (Kyustendil) |
| BG422 | Хасково (Haskovo) |
| BG424 | Смолян (Smolyan) |
| BG425 | Кърджали (Kardzhali) |
| CZ031 | Jihočeský kraj |
| CZ032 | Plzeňský kraj |
| CZ041 | Karlovarský kraj |
| CZ042 | Ústecký kraj |
| CZ051 | Liberecký kraj |
| CZ052 | Královéhradecký kraj |
| CZ053 | Pardubický kraj |
| CZ064 | Jihomoravský kraj |
| CZ071 | Olomoucký kraj |
| CZ072 | Zlínský kraj |
| CZ080 | Moravskoslezský kraj |
| DK011 | Byen København |
| DK012 | Københavns omegn |
| DK013 | Nordsjælland |
| DK014 | Bornholm |
| DK021 | Østsjælland |
| DK022 | Vest- og Sydsjælland |
| DK031 | Fyn |
| DK032 | Sydjylland |
| DK042 | Østjylland |
| DK050 | Nordjylland |
| DE121 | Baden-Baden, Stadtkreis |
| DE122 | Karlsruhe, Stadtkreis |
| DE124 | Rastatt |
| DE131 | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| DE132 | Breisgau-Hochschwarzwald |
| DE133 | Emmendingen |
| DE134 | Ortenaukreis |
| DE136 | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| DE138 | Konstanz |
| DE139 | Lörrach |
| DE13A | Waldshut |
| DE147 | Bodenseekreis |
| DE213 | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| DE214 | Altötting |
| DE215 | Berchtesgadener Land |
| DE216 | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| DE21D | Garmisch-Partenkirchen |
| DE21F | Miesbach |
| DE21K | Rosenheim, Landkreis |
| DE21M | Traunstein |
| DE222 | Passau, Kreisfreie Stadt |
| DE225 | Freyung-Grafenau |
| DE228 | Passau, Landkreis |
| DE229 | Regen |
| DE22A | Rottal-Inn |
| DE233 | Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| DE235 | Cham |
| DE237 | Neustadt a. d. Waldnaab |
| DE239 | Schwandorf |
| DE23A | Tirschenreuth |
| DE244 | Hof, Kreisfreie Stadt |
| DE249 | Hof, Landkreis |
| DE24D | Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| DE273 | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| DE27A | Lindau (Bodensee) |
| DE27B | Ostallgäu |
| DE27E | Oberallgäu |
| DE402 | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| DE403 | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| DE405 | Barnim |
| DE409 | Märkisch-Oderland |
| DE40C | Oder-Spree |
| DE40G | Spree-Neiße |
| DE40I | Uckermark |
| DE803 | Rostock, Kreisfreie Stadt |
| DE80K | Landkreis Rostock |
| DE80L | Vorpommern-Rügen |
| DE80M | Nordwestmecklenburg |
| DE80N | Vorpommern-Greifswald |
| DE942 | Emden, Kreisfreie Stadt |
| DE949 | Emsland |
| DE94B | Grafschaft Bentheim |
| DE94C | Leer |
| DEA15 | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| DEA1B | Kleve |
| DEA1E | Viersen |
| DEA26 | Düren |
| DEA28 | Euskirchen |
| DEA29 | Heinsberg |
| DEA2D | Städteregion Aachen |
| DEA34 | Borken |
| DEB21 | Trier, Kreisfreie Stadt |
| DEB23 | Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| DEB25 | Trier-Saarburg |
| DEB33 | Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| DEB37 | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| DEB3A | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| DEB3E | Germersheim |
| DEB3H | Südliche Weinstraße |
| DEB3K | Südwestpfalz |
| DEC01 | Regionalverband Saarbrücken |
| DEC02 | Merzig-Wadern |
| DEC03 | Neunkirchen |
| DEC04 | Saarlouis |
| DEC05 | Saarpfalz-Kreis |
| DED2C | Bautzen |
| DED2D | Görlitz |
| DED2F | Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| DED42 | Erzgebirgskreis |
| DED43 | Mittelsachsen |
| DED44 | Vogtlandkreis |
| DEF01 | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| DEF02 | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| DEF03 | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| DEF07 | Nordfriesland |
| DEF08 | Ostholstein |
| DEF0A | Plön |
| DEF0B | Rendsburg-Eckernförde |
| DEF0C | Schleswig-Flensburg |
| EE001 | Põhja-Eesti |
| EE004 | Lääne-Eesti |
| EE006 | Kesk-Eesti |
| EE007 | Kirde-Eesti |
| EE008 | Lõuna-Eesti |
| IE041 | Border |
| IE052 | South-East |
| IE053 | South-West |
| IE061 | Dublin |
| IE062 | Mid-East |
| EL411 | Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| EL412 | Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| EL413 | Χίος (Chios) |
| EL421 | Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos) |
| EL422 | Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| EL511 | Έβρος (Evros) |
| EL512 | Ξάνθη (Xanthi) |
| EL513 | Ροδόπη (Rodopi) |
| EL514 | Δράμα (Drama) |
| EL515 | Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala) |
| EL523 | Κιλκίς (Kilkis) |
| EL524 | Πέλλα (Pella) |
| EL526 | Σέρρες (Serres) |
| EL532 | Καστοριά (Kastoria) |
| EL533 | Φλώρινα (Florina) |
| EL541 | Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza) |
| EL542 | Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| EL543 | Ιωάννινα (Ioannina) |
| EL613 | Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades) |
| EL622 | Κέρκυρα (Kerkyra) |
| EL642 | Εύβοια (Evvoia) |
| ES113 | Ourense |
| ES114 | Pontevedra |
| ES212 | Gipuzkoa |
| ES220 | Navarra |
| ES241 | Huesca |
| ES415 | Salamanca |
| ES419 | Zamora |
| ES431 | Badajoz |
| ES432 | Cáceres |
| ES512 | Girona |
| ES513 | Lleida |
| ES611 | Almería |
| ES612 | Cádiz |
| ES614 | Granada |
| ES615 | Huelva |
| ES617 | Málaga |
| ES630 | Ceuta |
| ES640 | Melilla |
| FRC21 | Doubs |
| FRC22 | Jura |
| FRC24 | Territoire de Belfort |
| FRD11 | Calvados |
| FRD12 | Manche |
| FRD21 | Eure |
| FRD22 | Seine-Maritime |
| FRE11 | Nord |
| FRE12 | Pas-de-Calais |
| FRE21 | Aisne |
| FRE23 | Somme |
| FRF11 | Bas-Rhin |
| FRF12 | Haut-Rhin |
| FRF21 | Ardennes |
| FRF31 | Meurthe-et-Moselle |
| FRF32 | Meuse |
| FRF33 | Moselle |
| FRI15 | Pyrénées-Atlantiques |
| FRJ15 | Pyrénées-Orientales |
| FRJ21 | Ariège |
| FRJ23 | Haute-Garonne |
| FRJ26 | Hautes-Pyrénées |
| FRK21 | Ain |
| FRK27 | Savoie |
| FRK28 | Haute-Savoie |
| FRL01 | Alpes-de-Haute-Provence |
| FRL02 | Hautes-Alpes |
| FRL03 | Alpes-Maritimes |
| FRM01 | Corse-du-Sud |
| FRM02 | Haute-Corse |
| HR031 | Primorsko-goranska županija |
| HR032 | Ličko-senjska županija |
| HR033 | Zadarska županija |
| HR034 | Šibensko-kninska županija |
| HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| HR036 | Istarska županija |
| HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| HR041 | Grad Zagreb |
| HR042 | Zagrebačka županija |
| HR043 | Krapinsko-zagorska županija |
| HR044 | Varaždinska županija |
| HR045 | Koprivničko-križevačka županija |
| HR046 | Međimurska županija |
| HR048 | Virovitičko-podravska županija |
| HR049 | Požeško-slavonska županija |
| HR04A | Brodsko-posavska županija |
| HR04B | Osječko-baranjska županija |
| HR04C | Vukovarsko-srijemska županija |
| HR04D | Karlovačka županija |
| HR04E | Sisačko-moslavačka županija |
| ITC11 | Torino |
| ITC12 | Vercelli |
| ITC14 | Verbano-Cusio-Ossola |
| ITC16 | Cuneo |
| ITC20 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| ITC31 | Imperia |
| ITC32 | Savona |
| ITC33 | Genova |
| ITC34 | La Spezia |
| ITC41 | Varese |
| ITC42 | Como |
| ITC44 | Sondrio |
| ITF44 | Brindisi |
| ITF45 | Lecce |
| ITF46 | Foggia |
| ITF47 | Bari |
| ITG11 | Trapani |
| ITG14 | Agrigento |
| ITG15 | Caltanissetta |
| ITG18 | Ragusa |
| ITG19 | Siracusa |
| ITG25 | Sassari |
| ITG26 | Nuoro |
| ITG29 | Olbia-Tempio |
| ITG2A | Ogliastra |
| ITH10 | Bolzano-Bozen |
| ITH33 | Belluno |
| ITH42 | Udine |
| ITH43 | Gorizia |
| ITH44 | Trieste |
| ITH56 | Ferrara |
| ITH57 | Ravenna |
| ITH58 | Forlì-Cesena |
| ITH59 | Rimini |
| ITI11 | Massa-Carrara |
| ITI12 | Lucca |
| ITI16 | Livorno |
| ITI17 | Pisa |
| ITI1A | Grosseto |
| ITI31 | Pesaro e Urbino |
| ITI32 | Ancona |
| ITI33 | Macerata |
| ITI35 | Fermo |
| ITI41 | Viterbo |
| CY000 | Κύπρος (Kýpros) |
| LV003 | Kurzeme |
| LV005 | Latgale |
| LV007 | Pierīga |
| LV008 | Vidzeme |
| LV009 | Zemgale |
| LT011 | Vilniaus apskritis |
| LT021 | Alytaus apskritis |
| LT023 | Klaipėdos apskritis |
| LT024 | Marijampolės apskritis |
| LT025 | Panevėžio apskritis |
| LT026 | Šiaulių apskritis |
| LT027 | Tauragės apskritis |
| LT028 | Telšių apskritis |
| LT029 | Utenos apskritis |
| LU000 | Luxembourg |
| HU120 | Pest |
| HU212 | Komárom-Esztergom |
| HU221 | Győr-Moson-Sopron |
| HU222 | Vas |
| HU223 | Zala |
| HU231 | Baranya |
| HU232 | Somogy |
| HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| HU313 | Nógrád |
| HU321 | Hajdú-Bihar |
| HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| HU331 | Bács-Kiskun |
| HU332 | Békés |
| HU333 | Csongrád |
| MT001 | Malta |
| MT002 | Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna |
| NL111 | Oost-Groningen |
| NL112 | Delfzijl en omgeving |
| NL132 | Zuidoost-Drenthe |
| NL133 | Zuidwest-Drenthe |
| NL211 | Noord-Overijssel |
| NL213 | Twente |
| NL225 | Achterhoek |
| NL226 | Arnhem/Nijmegen |
| NL33C | Groot-Rijnmond |
| NL341 | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| NL342 | Overig Zeeland |
| NL411 | West-Noord-Brabant |
| NL412 | Midden-Noord-Brabant |
| NL414 | Zuidoost-Noord-Brabant |
| NL421 | Noord-Limburg |
| NL422 | Midden-Limburg |
| NL423 | Zuid-Limburg |
| AT111 | Mittelburgenland |
| AT112 | Nordburgenland |
| AT113 | Südburgenland |
| AT124 | Waldviertel |
| AT125 | Weinviertel |
| AT126 | Wiener Umland/Nordteil |
| AT127 | Wiener Umland/Südteil |
| AT211 | Klagenfurt-Villach |
| AT212 | Oberkärnten |
| AT213 | Unterkärnten |
| AT224 | Oststeiermark |
| AT225 | West- und Südsteiermark |
| AT311 | Innviertel |
| AT313 | Mühlviertel |
| AT322 | Pinzgau-Pongau |
| AT323 | Salzburg und Umgebung |
| AT331 | Außerfern |
| AT332 | Innsbruck |
| AT333 | Osttirol |
| AT334 | Tiroler Oberland |
| AT335 | Tiroler Unterland |
| AT341 | Bludenz-Bregenzer Wald |
| AT342 | Rheintal-Bodenseegebiet |
| PL218 | Nowosądecki |
| PL219 | Nowotarski |
| PL225 | Bielski |
| PL227 | Rybnicki |
| PL424 | Miasto Szczecin |
| PL426 | Koszaliński |
| PL427 | Szczecinecko-pyrzycki |
| PL428 | Szczeciński |
| PL431 | Gorzowski |
| PL432 | Zielonogórski |
| PL515 | Jeleniogórski |
| PL517 | Wałbrzyski |
| PL523 | Nyski |
| PL621 | Elbląski |
| PL622 | Olsztyński |
| PL623 | Ełcki |
| PL634 | Gdański |
| PL636 | Słupski |
| PL811 | Bialski |
| PL812 | Chełmsko-zamojski |
| PL821 | Krośnieński |
| PL822 | Przemyski |
| PL841 | Białostocki |
| PL842 | Łomżyński |
| PL843 | Suwalski |
| PT111 | Alto Minho |
| PT112 | Cávado |
| PT11B | Alto Tâmega |
| PT11D | Douro |
| PT11E | Terras de Trás-os-Montes |
| PT150 | Algarve |
| PT16H | Beira Baixa |
| PT16J | Beiras e Serra da Estrela |
| PT184 | Baixo Alentejo |
| PT186 | Alto Alentejo |
| PT187 | Alentejo Central |
| RO111 | Bihor |
| RO114 | Maramureş |
| RO115 | Satu Mare |
| RO212 | Botoşani |
| RO213 | Iaşi |
| RO215 | Suceava |
| RO216 | Vaslui |
| RO223 | Constanţa |
| RO224 | Galaţi |
| RO225 | Tulcea |
| RO312 | Călăraşi |
| RO314 | Giurgiu |
| RO317 | Teleorman |
| RO411 | Dolj |
| RO413 | Mehedinţi |
| RO414 | Olt |
| RO421 | Arad |
| RO422 | Caraş-Severin |
| RO424 | Timiş |
| SI031 | Pomurska |
| SI032 | Podravska |
| SI033 | Koroška |
| SI034 | Savinjska |
| SI036 | Posavska |
| SI037 | Jugovzhodna Slovenija |
| SI038 | Primorsko-notranjska |
| SI042 | Gorenjska |
| SI043 | Goriška |
| SI044 | Obalno-kraška |
| SK010 | Bratislavský kraj |
| SK021 | Trnavský kraj |
| SK022 | Trenčiansky kraj |
| SK023 | Nitriansky kraj |
| SK031 | Žilinský kraj |
| SK032 | Banskobystrický kraj |
| SK041 | Prešovský kraj |
| SK042 | Košický kraj |
| FI195 | Pohjanmaa |
| FI1B1 | Helsinki-Uusimaa |
| FI1C1 | Varsinais-Suomi |
| FI1C4 | Kymenlaakso |
| FI1C5 | Etelä-Karjala |
| FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| FI1D5 | Keski-Pohjanmaa |
| FI1D7 | Lappi |
| FI1D8 | Kainuu |
| FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| FI200 | Åland |
| SE110 | Stockholms län |
| SE121 | Uppsala län |
| SE213 | Kalmar län |
| SE214 | Gotlands län |
| SE221 | Blekinge län |
| SE224 | Skåne län |
| SE231 | Hallands län |
| SE232 | Västra Götalands län |
| SE311 | Värmlands län |
| SE312 | Dalarnas län |
| SE313 | Gävleborgs län |
| SE321 | Västernorrlands län |
| SE322 | Jämtlands län |
| SE331 | Västerbottens län |
| SE332 | Norrbottens län |

BE211

Arr. Antwerpen

BE213

Arr. Turnhout

BE221

Arr. Hasselt

BE222

Arr. Maaseik

BE223

Arr. Tongeren

BE232

Arr. Dendermonde

BE233

Arr. Eeklo

BE234

Arr. Gent

BE236

Arr. Sint-Niklaas

BE251

Arr. Brugge

BE252

Arr. Diksmuide

BE253

Arr. Ieper

BE254

Arr. Kortrijk

BE255

Arr. Oostende

BE256

Arr. Roeselare

BE257

Arr. Tielt

BE258

Arr. Veurne

BE321

Arr. Ath

BE322

Arr. Charleroi

BE323

Arr. Mons

BE324

Arr. Mouscron

BE325

Arr. Soignies

BE326

Arr. Thuin

BE327

Arr. Tournai

BE332

Arr. Liège

BE335

Arr. Verviers - communes francophones

BE336

Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341

Arr. Arlon

BE342

Arr. Bastogne

BE344

Arr. Neufchâteau

BE345

Arr. Virton

BE351

Arr. Dinant

BE353

Arr. Philippeville

BG311

Видин (Vidin)

BG312

Монтана (Montana)

BG313

Враца (Vratsa)

BG314

Плевен (Pleven)

BG321

Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323

Русе (Ruse)

BG325

Силистра (Silistra)

BG332

Добрич (Dobrich)

BG341

Бургас (Burgas)

BG343

Ямбол (Yambol)

BG412

София (Sofia)

BG413

Благоевград (Blagoevgrad)

BG414

Перник (Pernik)

BG415

Кюстендил (Kyustendil)

BG422

Хасково (Haskovo)

BG424

Смолян (Smolyan)

BG425

Кърджали (Kardzhali)

CZ031

Jihočeský kraj

CZ032

Plzeňský kraj

CZ041

Karlovarský kraj

CZ042

Ústecký kraj

CZ051

Liberecký kraj

CZ052

Královéhradecký kraj

CZ053

Pardubický kraj

CZ064

Jihomoravský kraj

CZ071

Olomoucký kraj

CZ072

Zlínský kraj

CZ080

Moravskoslezský kraj

DK011

Byen København

DK012

Københavns omegn

DK013

Nordsjælland

DK014

Bornholm

DK021

Østsjælland

DK022

Vest- og Sydsjælland

DK031

Fyn

DK032

Sydjylland

DK042

Østjylland

DK050

Nordjylland

DE121

Baden-Baden, Stadtkreis

DE122

Karlsruhe, Stadtkreis

DE124

Rastatt

DE131

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132

Breisgau-Hochschwarzwald

DE133

Emmendingen

DE134

Ortenaukreis

DE136

Schwarzwald-Baar-Kreis

DE138

Konstanz

DE139

Lörrach

DE13A

Waldshut

DE147

Bodenseekreis

DE213

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214

Altötting

DE215

Berchtesgadener Land

DE216

Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D

Garmisch-Partenkirchen

DE21F

Miesbach

DE21K

Rosenheim, Landkreis

DE21M

Traunstein

DE222

Passau, Kreisfreie Stadt

DE225

Freyung-Grafenau

DE228

Passau, Landkreis

DE229

Regen

DE22A

Rottal-Inn

DE233

Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE235

Cham

DE237

Neustadt a. d. Waldnaab

DE239

Schwandorf

DE23A

Tirschenreuth

DE244

Hof, Kreisfreie Stadt

DE249

Hof, Landkreis

DE24D

Wunsiedel i. Fichtelgebirge

DE273

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE27A

Lindau (Bodensee)

DE27B

Ostallgäu

DE27E

Oberallgäu

DE402

Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE405

Barnim

DE409

Märkisch-Oderland

DE40C

Oder-Spree

DE40G

Spree-Neiße

DE40I

Uckermark

DE803

Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80K

Landkreis Rostock

DE80L

Vorpommern-Rügen

DE80M

Nordwestmecklenburg

DE80N

Vorpommern-Greifswald

DE942

Emden, Kreisfreie Stadt

DE949

Emsland

DE94B

Grafschaft Bentheim

DE94C

Leer

DEA15

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B

Kleve

DEA1E

Viersen

DEA26

Düren

DEA28

Euskirchen

DEA29

Heinsberg

DEA2D

Städteregion Aachen

DEA34

Borken

DEB21

Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23

Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25

Trier-Saarburg

DEB33

Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB37

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3E

Germersheim

DEB3H

Südliche Weinstraße

DEB3K

Südwestpfalz

DEC01

Regionalverband Saarbrücken

DEC02

Merzig-Wadern

DEC03

Neunkirchen

DEC04

Saarlouis

DEC05

Saarpfalz-Kreis

DED2C

Bautzen

DED2D

Görlitz

DED2F

Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED42

Erzgebirgskreis

DED43

Mittelsachsen

DED44

Vogtlandkreis

DEF01

Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02

Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03

Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF07

Nordfriesland

DEF08

Ostholstein

DEF0A

Plön

DEF0B

Rendsburg-Eckernförde

DEF0C

Schleswig-Flensburg

EE001

Põhja-Eesti

EE004

Lääne-Eesti

EE006

Kesk-Eesti

EE007

Kirde-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

IE041

Border

IE052

South-East

IE053

South-West

IE061

Dublin

IE062

Mid-East

EL411

Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412

Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413

Χίος (Chios)

EL421

Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos)

EL422

Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL511

Έβρος (Evros)

EL512

Ξάνθη (Xanthi)

EL513

Ροδόπη (Rodopi)

EL514

Δράμα (Drama)

EL515

Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala)

EL523

Κιλκίς (Kilkis)

EL524

Πέλλα (Pella)

EL526

Σέρρες (Serres)

EL532

Καστοριά (Kastoria)

EL533

Φλώρινα (Florina)

EL541

Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza)

EL542

Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543

Ιωάννινα (Ioannina)

EL613

Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades)

EL622

Κέρκυρα (Kerkyra)

EL642

Εύβοια (Evvoia)

ES113

Ourense

ES114

Pontevedra

ES212

Gipuzkoa

ES220

Navarra

ES241

Huesca

ES415

Salamanca

ES419

Zamora

ES431

Badajoz

ES432

Cáceres

ES512

Girona

ES513

Lleida

ES611

Almería

ES612

Cádiz

ES614

Granada

ES615

Huelva

ES617

Málaga

ES630

Ceuta

ES640

Melilla

FRC21

Doubs

FRC22

Jura

FRC24

Territoire de Belfort

FRD11

Calvados

FRD12

Manche

FRD21

Eure

FRD22

Seine-Maritime

FRE11

Nord

FRE12

Pas-de-Calais

FRE21

Aisne

FRE23

Somme

FRF11

Bas-Rhin

FRF12

Haut-Rhin

FRF21

Ardennes

FRF31

Meurthe-et-Moselle

FRF32

Meuse

FRF33

Moselle

FRI15

Pyrénées-Atlantiques

FRJ15

Pyrénées-Orientales

FRJ21

Ariège

FRJ23

Haute-Garonne

FRJ26

Hautes-Pyrénées

FRK21

Ain

FRK27

Savoie

FRK28

Haute-Savoie

FRL01

Alpes-de-Haute-Provence

FRL02

Hautes-Alpes

FRL03

Alpes-Maritimes

FRM01

Corse-du-Sud

FRM02

Haute-Corse

HR031

Primorsko-goranska županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR036

Istarska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR041

Grad Zagreb

HR042

Zagrebačka županija

HR043

Krapinsko-zagorska županija

HR044

Varaždinska županija

HR045

Koprivničko-križevačka županija

HR046

Međimurska županija

HR048

Virovitičko-podravska županija

HR049

Požeško-slavonska županija

HR04A

Brodsko-posavska županija

HR04B

Osječko-baranjska županija

HR04C

Vukovarsko-srijemska županija

HR04D

Karlovačka županija

HR04E

Sisačko-moslavačka županija

ITC11

Torino

ITC12

Vercelli

ITC14

Verbano-Cusio-Ossola

ITC16

Cuneo

ITC20

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31

Imperia

ITC32

Savona

ITC33

Genova

ITC34

La Spezia

ITC41

Varese

ITC42

Como

ITC44

Sondrio

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG25

Sassari

ITG26

Nuoro

ITG29

Olbia-Tempio

ITG2A

Ogliastra

ITH10

Bolzano-Bozen

ITH33

Belluno

ITH42

Udine

ITH43

Gorizia

ITH44

Trieste

ITH56

Ferrara

ITH57

Ravenna

ITH58

Forlì-Cesena

ITH59

Rimini

ITI11

Massa-Carrara

ITI12

Lucca

ITI16

Livorno

ITI17

Pisa

ITI1A

Grosseto

ITI31

Pesaro e Urbino

ITI32

Ancona

ITI33

Macerata

ITI35

Fermo

ITI41

Viterbo

CY000

Κύπρος (Kýpros)

LV003

Kurzeme

LV005

Latgale

LV007

Pierīga

LV008

Vidzeme

LV009

Zemgale

LT011

Vilniaus apskritis

LT021

Alytaus apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT027

Tauragės apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT029

Utenos apskritis

LU000

Luxembourg

HU120

Pest

HU212

Komárom-Esztergom

HU221

Győr-Moson-Sopron

HU222

Vas

HU223

Zala

HU231

Baranya

HU232

Somogy

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU313

Nógrád

HU321

Hajdú-Bihar

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU331

Bács-Kiskun

HU332

Békés

HU333

Csongrád

MT001

Malta

MT002

Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna

NL111

Oost-Groningen

NL112

Delfzijl en omgeving

NL132

Zuidoost-Drenthe

NL133

Zuidwest-Drenthe

NL211

Noord-Overijssel

NL213

Twente

NL225

Achterhoek

NL226

Arnhem/Nijmegen

NL33C

Groot-Rijnmond

NL341

Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342

Overig Zeeland

NL411

West-Noord-Brabant

NL412

Midden-Noord-Brabant

NL414

Zuidoost-Noord-Brabant

NL421

Noord-Limburg

NL422

Midden-Limburg

NL423

Zuid-Limburg

AT111

Mittelburgenland

AT112

Nordburgenland

AT113

Südburgenland

AT124

Waldviertel

AT125

Weinviertel

AT126

Wiener Umland/Nordteil

AT127

Wiener Umland/Südteil

AT211

Klagenfurt-Villach

AT212

Oberkärnten

AT213

Unterkärnten

AT224

Oststeiermark

AT225

West- und Südsteiermark

AT311

Innviertel

AT313

Mühlviertel

AT322

Pinzgau-Pongau

AT323

Salzburg und Umgebung

AT331

Außerfern

AT332

Innsbruck

AT333

Osttirol

AT334

Tiroler Oberland

AT335

Tiroler Unterland

AT341

Bludenz-Bregenzer Wald

AT342

Rheintal-Bodenseegebiet

PL218

Nowosądecki

PL219

Nowotarski

PL225

Bielski

PL227

Rybnicki

PL424

Miasto Szczecin

PL426

Koszaliński

PL427

Szczecinecko-pyrzycki

PL428

Szczeciński

PL431

Gorzowski

PL432

Zielonogórski

PL515

Jeleniogórski

PL517

Wałbrzyski

PL523

Nyski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL634

Gdański

PL636

Słupski

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PT111

Alto Minho

PT112

Cávado

PT11B

Alto Tâmega

PT11D

Douro

PT11E

Terras de Trás-os-Montes

PT150

Algarve

PT16H

Beira Baixa

PT16J

Beiras e Serra da Estrela

PT184

Baixo Alentejo

PT186

Alto Alentejo

PT187

Alentejo Central

RO111

Bihor

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO215

Suceava

RO216

Vaslui

RO223

Constanţa

RO224

Galaţi

RO225

Tulcea

RO312

Călăraşi

RO314

Giurgiu

RO317

Teleorman

RO411

Dolj

RO413

Mehedinţi

RO414

Olt

RO421

Arad

RO422

Caraş-Severin

RO424

Timiş

SI031

Pomurska

SI032

Podravska

SI033

Koroška

SI034

Savinjska

SI036

Posavska

SI037

Jugovzhodna Slovenija

SI038

Primorsko-notranjska

SI042

Gorenjska

SI043

Goriška

SI044

Obalno-kraška

SK010

Bratislavský kraj

SK021

Trnavský kraj

SK022

Trenčiansky kraj

SK023

Nitriansky kraj

SK031

Žilinský kraj

SK032

Banskobystrický kraj

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

FI195

Pohjanmaa

FI1B1

Helsinki-Uusimaa

FI1C1

Varsinais-Suomi

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D5

Keski-Pohjanmaa

FI1D7

Lappi

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

FI200

Åland

SE110

Stockholms län

SE121

Uppsala län

SE213

Kalmar län

SE214

Gotlands län

SE221

Blekinge län

SE224

Skåne län

SE231

Hallands län

SE232

Västra Götalands län

SE311

Värmlands län

SE312

Dalarnas län

SE313

Gävleborgs län

SE321

Västernorrlands län

SE322

Jämtlands län

SE331

Västerbottens län

SE332

Norrbottens län

---