# Europos Sąjungos L 124/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.124.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 124 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. gegužės 11d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.124.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 124

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. gegužės 11d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2012 m. gegužės 7 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 398/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 492/2010, kuriuo importuojamam, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio ciklamatui nustatomas galutinis antidempingo muitas | 1 |
| | * | 2012 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 399/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 11 |
| | * | 2012 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 400/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 13 |
| | * | 2012 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 401/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 15 |
| | * | 2012 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 402/2012, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininių radiatorių importui | 17 |
| | * | 2012 m. gegužės 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 403/2012, kuriuo 170-ąjį kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu | 32 |
| | | 2012 m. gegužės 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 34 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2012 m. gegužės 10 d. Komisijos direktyva 2012/16/ES, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/8/EB, į jos I priedą įrašant veikliąją medžiagą druskos rūgštį (
  1
  ) | 36 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/250/ES |
| | * | 2012 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/855/EB dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru Vokietijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2992)

   (
  1
  ) | 39 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2012 m. gegužės 7 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 398/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 492/2010, kuriuo importuojamam, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio ciklamatui nustatomas galutinis antidempingo muitas

inter alia

1

*

2012 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 399/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

11

*

2012 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 400/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

13

*

2012 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 401/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

15

*

2012 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 402/2012, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininių radiatorių importui

17

*

2012 m. gegužės 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 403/2012, kuriuo 170-ąjį kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu

32

2012 m. gegužės 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

34

DIREKTYVOS

*

2012 m. gegužės 10 d. Komisijos direktyva 2012/16/ES, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/8/EB, į jos I priedą įrašant veikliąją medžiagą druskos rūgštį (
  1
  )

1

36

SPRENDIMAI

2012/250/ES

*

2012 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/855/EB dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru Vokietijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2992)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2992)

1

39

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2010 m. vasario 3 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 35/10/COL, kuriuo aštuoniasdešimtą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą visuomeninio transliavimo paslaugoms | 40 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2010 m. vasario 3 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 35/10/COL, kuriuo aštuoniasdešimtą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą visuomeninio transliavimo paslaugoms

40

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2012 m. kovo 1 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 392/2012, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių būgninių džiovyklių energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reikalavimus, klaidų ištaisymas (OL L 123, 2012 5 9) | 56 |

Klaidų ištaisymas

*

2012 m. kovo 1 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 392/2012, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių būgninių džiovyklių energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reikalavimus, klaidų ištaisymas (OL L 123, 2012 5 9)

(OL L 123, 2012 5 9)

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 11.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 124/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 398/2012

2012 m. gegužės 7 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 492/2010, kuriuo importuojamam, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio ciklamatui nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 3, 5 ir 6 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Po antidempingo tyrimo (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 435/2004 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba susijusi šalis) ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatė galutinį antidempingo muitą. Pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 492/2010 (3) nustatė galutinį antidempingo muitą dar penkeriems metams. Nustatytos priemonės buvo specifiniai antidempingo muitai, atitinkantys dempingo lygį. Muito norma išvardytiems Kinijos gamintojams yra 0–0,11 EUR už kilogramą, o visų kitų KLR gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 0,26 EUR už kilogramą muito norma (toliau – galiojantys muitai). |
| --- | --- |

(1)

Po antidempingo tyrimo (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 435/2004 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba susijusi šalis) ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatė galutinį antidempingo muitą. Pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 492/2010 (3) nustatė galutinį antidempingo muitą dar penkeriems metams. Nustatytos priemonės buvo specifiniai antidempingo muitai, atitinkantys dempingo lygį. Muito norma išvardytiems Kinijos gamintojams yra 0–0,11 EUR už kilogramą, o visų kitų KLR gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 0,26 EUR už kilogramą muito norma (toliau – galiojantys muitai).

1.2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (2) | Vienintelis Sąjungos natrio ciklamato gamintojas Productos Aditivos S. A. (toliau – skundo pateikėjas) pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – ši peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašyta tirti tik dempingo aspektus, susijusius su Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. (toliau – GT Enterprise arba susijusi bendrovė), priklausančia Rainbow Rich grupei (toliau – susijusi bendrovių grupė, Rainbow grupė arba Rainbow), kuri buvo viena iš individualiai nurodytų Kinijos gamintojų pradiniame tyrime. GT Enterprise gaminamiems importuojamiems produktams taikomas antidempingo muitas – 0,11 EUR už kilogramą, o iš kitų susijusios bendrovių grupės gamybos bendrovių importuojamiems produktams taikomas muitas yra 0,26 EUR už kilogramą (t. y. kitiems tiriamosios šalies eksportuotojams nustatyta muito norma). |
| --- | --- |

(2)

Vienintelis Sąjungos natrio ciklamato gamintojas Productos Aditivos S. A. (toliau – skundo pateikėjas) pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – ši peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašyta tirti tik dempingo aspektus, susijusius su Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. (toliau – GT Enterprise arba susijusi bendrovė), priklausančia Rainbow Rich grupei (toliau – susijusi bendrovių grupė, Rainbow grupė arba Rainbow), kuri buvo viena iš individualiai nurodytų Kinijos gamintojų pradiniame tyrime. GT Enterprise gaminamiems importuojamiems produktams taikomas antidempingo muitas – 0,11 EUR už kilogramą, o iš kitų susijusios bendrovių grupės gamybos bendrovių importuojamiems produktams taikomas muitas yra 0,26 EUR už kilogramą (t. y. kitiems tiriamosios šalies eksportuotojams nustatyta muito norma).

| (3) | Skundo pateikėjas pateikė prima facie įrodymų, kad taikomos priemonės yra nebepakankamos žalingam dempingo poveikiui pašalinti. |
| --- | --- |

(3)

Skundo pateikėjas pateikė prima facie įrodymų, kad taikomos priemonės yra nebepakankamos žalingam dempingo poveikiui pašalinti.

1.3.   Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas

| (4) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai prima facie įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija 2011 m. vasario 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbtu pranešimu apie inicijavimą paskelbė apie dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant nagrinėjamas tik su GT Enterprise susijęs dempingas, inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(4)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai prima facie įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija 2011 m. vasario 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbtu pranešimu apie inicijavimą paskelbė apie dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant nagrinėjamas tik su GT Enterprise susijęs dempingas, inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

1.4.   Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas

| (5) | Nagrinėjamasis produktas – Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio ciklamatas, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2929 90 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(5)

Nagrinėjamasis produktas – Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio ciklamatas, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2929 90 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (6) | Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, atlikus šį tyrimą nustatyta, kad KLR gaminamas ir Sąjungoje parduodamas nagrinėjamasis produktas bei Indonezijoje, kuri šioje peržiūroje pasirinkta panašia šalimi, gaminamas ir vidaus rinkai parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir jo naudojimo paskirtis yra ta pati. Todėl padaryta išvada, kad Indonezijos vidaus rinkoje ir susijusios bendrovių grupės Sąjungos rinkoje parduodami produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(6)

Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, atlikus šį tyrimą nustatyta, kad KLR gaminamas ir Sąjungoje parduodamas nagrinėjamasis produktas bei Indonezijoje, kuri šioje peržiūroje pasirinkta panašia šalimi, gaminamas ir vidaus rinkai parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir jo naudojimo paskirtis yra ta pati. Todėl padaryta išvada, kad Indonezijos vidaus rinkoje ir susijusios bendrovių grupės Sąjungos rinkoje parduodami produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

1.5.   Susijusios šalys

| (7) | Komisija apie šios peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, susijusiai bendrovei ir susijusios šalies atstovams. Komisija apie pradedamą tyrimą taip pat pranešė Indonezijos gamintojams, nes Indonezija buvo numatyta kaip galima panaši šalis. |
| --- | --- |

(7)

Komisija apie šios peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, susijusiai bendrovei ir susijusios šalies atstovams. Komisija apie pradedamą tyrimą taip pat pranešė Indonezijos gamintojams, nes Indonezija buvo numatyta kaip galima panaši šalis.

| (8) | Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį pateikti savo nuomonę raštu ir paprašyti jas išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(8)

Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį pateikti savo nuomonę raštu ir paprašyti jas išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (9) | Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija nusiuntė susijusiai bendrovei klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo penkių Rainbow grupei priklausančių bendrovių atsakymus. Kadangi Rainbow grupę šiuo metu sudaro dvi gamybos bendrovės (viena iš jų – GT Enterprise), vienas žaliavų tiekėjas, viena bendrovė, kuri anksčiau buvo susijusi su nagrinėjamuoju produktu, bet šiuo metu nevykdo veiklos, ir prekiautojas Honkonge, atliekant peržiūrą nagrinėta visos grupės veikla. Komisija taip pat nusiuntė klausimynus Indonezijos gamintojams. Vienas Indonezijos gamintojas išreiškė norą pateikti informacijos šioje peržiūroje ir pateikė dalinį klausimyno atsakymą. |
| --- | --- |

(9)

Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija nusiuntė susijusiai bendrovei klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo penkių Rainbow grupei priklausančių bendrovių atsakymus. Kadangi Rainbow grupę šiuo metu sudaro dvi gamybos bendrovės (viena iš jų – GT Enterprise), vienas žaliavų tiekėjas, viena bendrovė, kuri anksčiau buvo susijusi su nagrinėjamuoju produktu, bet šiuo metu nevykdo veiklos, ir prekiautojas Honkonge, atliekant peržiūrą nagrinėta visos grupės veikla. Komisija taip pat nusiuntė klausimynus Indonezijos gamintojams. Vienas Indonezijos gamintojas išreiškė norą pateikti informacijos šioje peržiūroje ir pateikė dalinį klausimyno atsakymą.

| (10) | Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga rinkos ekonomikos režimo ir individualaus režimo tyrimui bei dempingui nustatyti. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus šių susijusiai bendrovių grupei priklausančių bendrovių patalpose:






  — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen, KLR, (GT Enterprise), |
| --- | --- | --- |

(10)

Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga rinkos ekonomikos režimo ir individualaus režimo tyrimui bei dempingui nustatyti. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus šių susijusiai bendrovių grupei priklausančių bendrovių patalpose:

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen, KLR, (GT Enterprise),

| — | Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanjing, KLR, |
| --- | --- |

—

Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanjing, KLR,

| — | Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Jiangsu, KLR, |
| --- | --- |

—

Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Jiangsu, KLR,

| — | Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd., Nanjing, KLR, |
| --- | --- |

—

Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd., Nanjing, KLR,

| — | Rainbow Rich Ltd., Honkongas. |
| --- | --- |

—

Rainbow Rich Ltd., Honkongas.

1.6.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis

| (11) | Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2010 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(11)

Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2010 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

2.   TYRIMO REZULTATAI

2.1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (12) | Antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka to reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpumo ir aiškumo sumetimais pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijai, kurių atitikimą besikreipiančios bendrovės privalo įrodyti, pateikti sutrumpinta forma:






  — | verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi, o pagrindinės gamybos sąnaudos iš esmės atspindi rinkos vertę, |
| --- | --- | --- |

(12)

Antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka to reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpumo ir aiškumo sumetimais pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijai, kurių atitikimą besikreipiančios bendrovės privalo įrodyti, pateikti sutrumpinta forma:

—

verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi, o pagrindinės gamybos sąnaudos iš esmės atspindi rinkos vertę,

| — | apskaitos įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams, |
| --- | --- |

—

apskaitos įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams,

| — | nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, |
| --- | --- |

—

nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,

| — | bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir stabilumą, |
| --- | --- |

—

bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir stabilumą,

| — | valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

—

valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

| (13) | Susijusi bendrovių grupė prašė taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir pateikė keturių Kinijos Liaudies Respublikoje įsteigtų gamintojų prašymus. Komisija bendrovių patalpose rinko ir tikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, kuri buvo nurodyta bendrovių prašymuose. |
| --- | --- |

(13)

Susijusi bendrovių grupė prašė taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir pateikė keturių Kinijos Liaudies Respublikoje įsteigtų gamintojų prašymus. Komisija bendrovių patalpose rinko ir tikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, kuri buvo nurodyta bendrovių prašymuose.

| (14) | Atliekant šią peržiūrą nustatyta, kad po pradinio tyrimo susijusios bendrovės padėtis pakito. Nustatyta, kad GT Enterprise nebeatitinka visų RER kriterijų. Be to, palyginti su pradiniu tyrimu, Rainbow grupė buvo išplėsta ir restruktūrizuota. Kitos grupės bendrovės, pateikusios prašymus, taip pat negalėjo pagrįsti, kad jos atitinka visus RER kriterijus. |
| --- | --- |

(14)

Atliekant šią peržiūrą nustatyta, kad po pradinio tyrimo susijusios bendrovės padėtis pakito. Nustatyta, kad GT Enterprise nebeatitinka visų RER kriterijų. Be to, palyginti su pradiniu tyrimu, Rainbow grupė buvo išplėsta ir restruktūrizuota. Kitos grupės bendrovės, pateikusios prašymus, taip pat negalėjo pagrįsti, kad jos atitinka visus RER kriterijus.

| (15) | Dėl 1 kriterijaus, susijusio su verslo sprendimais ir valstybės kišimusi, nustatyta, kad vietos valdžia gali kištis samdant arba atleidžiant vienos grupei priklausančios bendrovės personalą. Be to, vietos valdžia yra žaliavas gaminančios bendrovės pagrindinė akcininkė. Reikšmingo valstybės kišimosi požymiai nustatyti žaliavų, elektros ir vandens tiekimo bendrovei ir pastarosios teikimo jos susijusioms bendrovėms, darbo sąnaudų, veiklos ir šios bendrovės sprendimų priėmimo srityse. Pavyzdžiui, valstybinis akcininkas nuomojo darbuotojus žaliavų gamintojui sąlygomis, kurių bendrovė negalėjo nurodyti. Be to, bendrovė nuolat veikė nuostolingai, nes pardavė žaliavas neįprastai mažomis kainomis savo susijusioms bendrovėms ir negaudama papildomų kompensacijų, pvz., perskirstyto pelno dalies. Dėl tokių bendrų nuostolių valstybei priklausantis žaliavų gamintojas darė įtaką susijusių bendrovių sprendimams, kiek tai susiję su žaliavų pirkimu natrio ciklamato gamybai. Galiausiai vietos valdžios agentūros kišimasis ir įtaka nustatyti kitos grupei priklausančios bendrovės finansavimo ir investavimo sprendimuose. |
| --- | --- |

(15)

Dėl 1 kriterijaus, susijusio su verslo sprendimais ir valstybės kišimusi, nustatyta, kad vietos valdžia gali kištis samdant arba atleidžiant vienos grupei priklausančios bendrovės personalą. Be to, vietos valdžia yra žaliavas gaminančios bendrovės pagrindinė akcininkė. Reikšmingo valstybės kišimosi požymiai nustatyti žaliavų, elektros ir vandens tiekimo bendrovei ir pastarosios teikimo jos susijusioms bendrovėms, darbo sąnaudų, veiklos ir šios bendrovės sprendimų priėmimo srityse. Pavyzdžiui, valstybinis akcininkas nuomojo darbuotojus žaliavų gamintojui sąlygomis, kurių bendrovė negalėjo nurodyti. Be to, bendrovė nuolat veikė nuostolingai, nes pardavė žaliavas neįprastai mažomis kainomis savo susijusioms bendrovėms ir negaudama papildomų kompensacijų, pvz., perskirstyto pelno dalies. Dėl tokių bendrų nuostolių valstybei priklausantis žaliavų gamintojas darė įtaką susijusių bendrovių sprendimams, kiek tai susiję su žaliavų pirkimu natrio ciklamato gamybai. Galiausiai vietos valdžios agentūros kišimasis ir įtaka nustatyti kitos grupei priklausančios bendrovės finansavimo ir investavimo sprendimuose.

| (16) | Dėl 2 kriterijaus, susijusio su apskaita, atlikus tyrimą nustatyta, kad visų bendrovių grupės narių apskaitos įrašai neatitiko tarptautinių apskaitos standartų, nes nustatyta esminių apskaitos trūkumų ir klaidų, kurių auditoriai nenurodė. |
| --- | --- |

(16)

Dėl 2 kriterijaus, susijusio su apskaita, atlikus tyrimą nustatyta, kad visų bendrovių grupės narių apskaitos įrašai neatitiko tarptautinių apskaitos standartų, nes nustatyta esminių apskaitos trūkumų ir klaidų, kurių auditoriai nenurodė.

| (17) | Dėl 3 kriterijaus, nustatyta, kad vienai grupės bendrovei nemokamai suteikiant infrastruktūros investicijas perkelti iškraipymai iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos. Ta pati bendrovė naudojosi palankiomis žemės nuomos sąlygomis. Kitos grupės bendrovės negalėjo įrodyti, kad įgijo žemės panaudos teises už atlygį ir (arba) kad atlygis nustatytas pagal rinkos vertę. Galiausiai viena bendrovė negalėjo įrodyti, kad tam tikras turtas jai buvo perduotas už piniginį atlygį arba kitu būdu už rinkos vertę atspindinčias kainas. |
| --- | --- |

(17)

Dėl 3 kriterijaus, nustatyta, kad vienai grupės bendrovei nemokamai suteikiant infrastruktūros investicijas perkelti iškraipymai iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos. Ta pati bendrovė naudojosi palankiomis žemės nuomos sąlygomis. Kitos grupės bendrovės negalėjo įrodyti, kad įgijo žemės panaudos teises už atlygį ir (arba) kad atlygis nustatytas pagal rinkos vertę. Galiausiai viena bendrovė negalėjo įrodyti, kad tam tikras turtas jai buvo perduotas už piniginį atlygį arba kitu būdu už rinkos vertę atspindinčias kainas.

| (18) | Galiausiai dėl 4 ir 5 kriterijaus, nustatyta, kad bendrovės atitiko kriterijus, nes bendrovėms taikyti bankroto ir nuosavybės teisės aktai, kurie užtikrino stabilumą ir teisinį tikrumą. Valiutos keitimas atliktas pagal oficialų Kinijos banko paskelbtą kursą arba į jį atsižvelgiant. |
| --- | --- |

(18)

Galiausiai dėl 4 ir 5 kriterijaus, nustatyta, kad bendrovės atitiko kriterijus, nes bendrovėms taikyti bankroto ir nuosavybės teisės aktai, kurie užtikrino stabilumą ir teisinį tikrumą. Valiutos keitimas atliktas pagal oficialų Kinijos banko paskelbtą kursą arba į jį atsižvelgiant.

| (19) | Susijusiai bendrovių grupei ir skundo pateikėjui buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl minėtų išvadų. Skundo pateikėjas neturėjo jokių pastabų, bet susijusi bendrovių grupė prieštaravo dėl keleto aspektų. Kai kurios pastabos buvo pakartotos atskleidus galutines išvadas ir aplinkybes, kuriomis remiantis pasiūlyta taikyti galutines priemones. Svarbiausios gautos pastabos pateikiamos toliau. |
| --- | --- |

(19)

Susijusiai bendrovių grupei ir skundo pateikėjui buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl minėtų išvadų. Skundo pateikėjas neturėjo jokių pastabų, bet susijusi bendrovių grupė prieštaravo dėl keleto aspektų. Kai kurios pastabos buvo pakartotos atskleidus galutines išvadas ir aplinkybes, kuriomis remiantis pasiūlyta taikyti galutines priemones. Svarbiausios gautos pastabos pateikiamos toliau.

| (20) | Visų pirma Rainbow grupė teigė, kad Komisija neteisėtai taikė prievolę iš naujo kreiptis dėl RER, nes pradiniame tyrime ir priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime grupei buvo taikytas RER, todėl teisinė prievolė peržiūrose taikyti tą patį metodą, kuris taikytas pradiniame tyrime, buvo pažeista. Ji teigė, kad Komisija neįrodė, jog šios bendrovės aplinkybės pasikeitė tiek, kad būtų pagrindžiamas kitokio nei pradiniame tyrime taikyto metodo taikymas. Skundo pateikėjo nuomone, kelios Komisijos nustatytos aplinkybės egzistavo jau pradinio tyrimo metu, todėl naujos Komisijos išvados nėra susijusios su naujomis aplinkybėmis ir tėra skirtinga tų pačių aplinkybių interpretacija. |
| --- | --- |

(20)

Visų pirma Rainbow grupė teigė, kad Komisija neteisėtai taikė prievolę iš naujo kreiptis dėl RER, nes pradiniame tyrime ir priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime grupei buvo taikytas RER, todėl teisinė prievolė peržiūrose taikyti tą patį metodą, kuris taikytas pradiniame tyrime, buvo pažeista. Ji teigė, kad Komisija neįrodė, jog šios bendrovės aplinkybės pasikeitė tiek, kad būtų pagrindžiamas kitokio nei pradiniame tyrime taikyto metodo taikymas. Skundo pateikėjo nuomone, kelios Komisijos nustatytos aplinkybės egzistavo jau pradinio tyrimo metu, todėl naujos Komisijos išvados nėra susijusios su naujomis aplinkybėmis ir tėra skirtinga tų pačių aplinkybių interpretacija.

| (21) | Reikia pastebėti, kad, priešingai, nei teigė skundo pateikėjas, pradiniame tyrime ir šioje peržiūroje taikytas tas pats metodas, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad po pradinio tyrimo pasikeitė tam tikros aplinkybės. Net jei skundo pateikėjo argumentai būtų teisingi, kiek tai susiję su tam tikrais faktais, kurie išties buvo tapatūs pradinio ir šio tyrimo metu, konkrečiai su GT Enterprise žemės panaudos teisių sutartimi, reikėtų atkreipti dėmesį į toliau pateikiamus aspektus. Šioje peržiūroje nustatyti kiti papildomi faktai, kurie, nors ir egzistavo pradinio tyrimo metu, bet tuo metu GT Enterprise jų neatskleidė; konkrečiai – vietos valdžios įgaliojimai patvirtinti darbuotojų samdymą arba atleidimą. Galiausiai po pradinio tyrimo pasikeitė su 2 kriterijumi susijusios bendrovės aplinkybės. Tai susiję su tuo, kad šioje peržiūroje nustatyta, jog per PTL GT Enterprise neturėjo aiškaus apskaitos įrašų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi visais tikslais, rinkinio. |
| --- | --- |

(21)

Reikia pastebėti, kad, priešingai, nei teigė skundo pateikėjas, pradiniame tyrime ir šioje peržiūroje taikytas tas pats metodas, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad po pradinio tyrimo pasikeitė tam tikros aplinkybės. Net jei skundo pateikėjo argumentai būtų teisingi, kiek tai susiję su tam tikrais faktais, kurie išties buvo tapatūs pradinio ir šio tyrimo metu, konkrečiai su GT Enterprise žemės panaudos teisių sutartimi, reikėtų atkreipti dėmesį į toliau pateikiamus aspektus. Šioje peržiūroje nustatyti kiti papildomi faktai, kurie, nors ir egzistavo pradinio tyrimo metu, bet tuo metu GT Enterprise jų neatskleidė; konkrečiai – vietos valdžios įgaliojimai patvirtinti darbuotojų samdymą arba atleidimą. Galiausiai po pradinio tyrimo pasikeitė su 2 kriterijumi susijusios bendrovės aplinkybės. Tai susiję su tuo, kad šioje peržiūroje nustatyta, jog per PTL GT Enterprise neturėjo aiškaus apskaitos įrašų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi visais tikslais, rinkinio.

| (22) | Skundo pateikėjas vėliau paaiškino, kad, jo nuomone, šioje peržiūroje ir pradiniame tyrime pateikdamas tuos pačius įstatus jis atskleidė vietos valdžios įgaliojimus patvirtinti darbuotojų samdymą arba atleidimą. Tačiau pradiniame tyrime ir šioje peržiūroje skundo pateikėjo pateiktas vertimas buvo netikslus ir nebuvo atskleisti įstatuose nustatyti vietos valdžiai suteikiami įgaliojimai. |
| --- | --- |

(22)

Skundo pateikėjas vėliau paaiškino, kad, jo nuomone, šioje peržiūroje ir pradiniame tyrime pateikdamas tuos pačius įstatus jis atskleidė vietos valdžios įgaliojimus patvirtinti darbuotojų samdymą arba atleidimą. Tačiau pradiniame tyrime ir šioje peržiūroje skundo pateikėjo pateiktas vertimas buvo netikslus ir nebuvo atskleisti įstatuose nustatyti vietos valdžiai suteikiami įgaliojimai.

| (23) | Rainbow grupė taip pat teigė, kad RER režimas buvo taikytas pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalims, t. y. šalimis, kurių ne rinkos ekonomikos sistema keičiasi į rinkos ekonomiką. Todėl būtų nelogiška reikalauti, kad bendrovė, kuriai anksčiau taikytas RER, tarpinėje peržiūroje pateiktų pakankamų įrodymų, jog jai ir toliau gali būti taikomas RER. Šiuo atžvilgiu reikia paminėti, kad pagrindiniame reglamente toks interpretavimas nėra pagrįstas ir jo nuostatos neužkerta kelio taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą peržiūrose, inicijuotose pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Todėl šį argumentą reikėjo atmesti. |
| --- | --- |

(23)

Rainbow grupė taip pat teigė, kad RER režimas buvo taikytas pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalims, t. y. šalimis, kurių ne rinkos ekonomikos sistema keičiasi į rinkos ekonomiką. Todėl būtų nelogiška reikalauti, kad bendrovė, kuriai anksčiau taikytas RER, tarpinėje peržiūroje pateiktų pakankamų įrodymų, jog jai ir toliau gali būti taikomas RER. Šiuo atžvilgiu reikia paminėti, kad pagrindiniame reglamente toks interpretavimas nėra pagrįstas ir jo nuostatos neužkerta kelio taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą peržiūrose, inicijuotose pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Todėl šį argumentą reikėjo atmesti.

| (24) | Rainbow grupė taip pat argumentavo remdamasi 2 straipsnio 7 dalies c punkto procedūriniu reikalavimu, kad RER turi būti nustatytas per tris mėnesius nuo tyrimo inicijavimo. Rainbow pripažįsta, kad šio termino nesilaikymas savaime nėra pakankama priežastis ginčyti tyrimo rezultatus, bet ji pabrėžia, kad Komisijos tarnybos jau turėjo visą informaciją, būtiną dempingo skirtumui apskaičiuoti, kai buvo atskleistos RER išvados. Tačiau savo argumentuose Rainbow neatsižvelgia į tai, kad nors Komisija dėl administracinio veiksmingumo paprašė susijusios bendrovių grupės visos reikiamos informacijos ir ją patikrino, bet ji neturėjo informacijos apie panašią šalį, kuria remdamasi būtų galėjusi nustatyti dempingo skirtumą, jei RER nebūtų taikomas. Iš tiesų, informacija apie panašios šalies normaliąją vertę Komisijai pateikta tik po to, kai Rainbow buvo atskleistos išvados dėl RER taikymo. Todėl RER nustatymo laikas negalėjo daryti jokio poveikio jo esmei. Remiantis tuo, kas išdėstyta, argumentas atmetamas kaip nepagrįstas. |
| --- | --- |

(24)

Rainbow grupė taip pat argumentavo remdamasi 2 straipsnio 7 dalies c punkto procedūriniu reikalavimu, kad RER turi būti nustatytas per tris mėnesius nuo tyrimo inicijavimo. Rainbow pripažįsta, kad šio termino nesilaikymas savaime nėra pakankama priežastis ginčyti tyrimo rezultatus, bet ji pabrėžia, kad Komisijos tarnybos jau turėjo visą informaciją, būtiną dempingo skirtumui apskaičiuoti, kai buvo atskleistos RER išvados. Tačiau savo argumentuose Rainbow neatsižvelgia į tai, kad nors Komisija dėl administracinio veiksmingumo paprašė susijusios bendrovių grupės visos reikiamos informacijos ir ją patikrino, bet ji neturėjo informacijos apie panašią šalį, kuria remdamasi būtų galėjusi nustatyti dempingo skirtumą, jei RER nebūtų taikomas. Iš tiesų, informacija apie panašios šalies normaliąją vertę Komisijai pateikta tik po to, kai Rainbow buvo atskleistos išvados dėl RER taikymo. Todėl RER nustatymo laikas negalėjo daryti jokio poveikio jo esmei. Remiantis tuo, kas išdėstyta, argumentas atmetamas kaip nepagrįstas.

| (25) | Dėl 1 kriterijaus, buvo pateikta bendra pastaba, kad teorinė valstybės įtakos arba kontrolės galimybė savaime nereiškia, kad yra faktinis arba reikšmingas valstybės kišimasis, nurodytas 2 straipsnio 7 dalies c punkte. Rainbow pakartotinai nurodė Pirmosios instancijos teismo sprendimą (5), siekdama įrodyti, kad valstybės kontrolė neprilygsta reikšmingam valstybės kišimuisi, nes „dėl to, iš esmės, valstybės kontroliuojamoms bendrovėms nebūtų galima taikyti RER, nepriklausomai nuo faktinių, teisinių ir ekonominių aplinkybių, kuriomis jos veikia“. Rainbow taip pat teigia, kad tai sudarytų nepagrįstą įrodinėjimo naštą bendrovėms, prašančioms taikyti RER, jei jos turėtų įrodyti, kad nėra jokios valstybės kišimosi į jų verslo sprendimus galimybės. Be to, ji teigia, kad dėl valstybės veiklos bendrovės sprendimai turėtų nebeatitikti rinkos sąlygų, taigi nebeatitikti 1 kriterijaus. |
| --- | --- |

(25)

Dėl 1 kriterijaus, buvo pateikta bendra pastaba, kad teorinė valstybės įtakos arba kontrolės galimybė savaime nereiškia, kad yra faktinis arba reikšmingas valstybės kišimasis, nurodytas 2 straipsnio 7 dalies c punkte. Rainbow pakartotinai nurodė Pirmosios instancijos teismo sprendimą (5), siekdama įrodyti, kad valstybės kontrolė neprilygsta reikšmingam valstybės kišimuisi, nes „dėl to, iš esmės, valstybės kontroliuojamoms bendrovėms nebūtų galima taikyti RER, nepriklausomai nuo faktinių, teisinių ir ekonominių aplinkybių, kuriomis jos veikia“. Rainbow taip pat teigia, kad tai sudarytų nepagrįstą įrodinėjimo naštą bendrovėms, prašančioms taikyti RER, jei jos turėtų įrodyti, kad nėra jokios valstybės kišimosi į jų verslo sprendimus galimybės. Be to, ji teigia, kad dėl valstybės veiklos bendrovės sprendimai turėtų nebeatitikti rinkos sąlygų, taigi nebeatitikti 1 kriterijaus.

| (26) | Priešingai, nei teigta minėtuose Rainbow teiginiuose, šiame tyrime nustatytas konkretus ir reikšmingas valstybės kišimasis į kelių grupei priklausančių bendrovių veiklą. Grupei priklausančios bendrovės, kurioje darbuotojų samdymą ir atleidimą tvirtino vietos valdžia, atveju, pačios bendrovės vidaus darbo tvarkos taisyklėse, t. y. jos įstatuose, vietos valdžiai aiškiai suteikiami įgaliojimai kištis priimant veiklos sprendimus. Kitos grupės bendrovės atveju nustatyta, kad susijęs valdžios atstovas darė poveikį bendrovei rinkos sąlygų neatitinkančiu būdu. Pirma, susijęs valdžios atstovas suteikė didžiąją dalį šios bendrovės kapitalo, bet tai nebuvo nurodyta kaip jam priklausanti bendrovės akcijų dalis. Antra, bendrovės veikla buvo visuomet nuostolinga, o tai, atsižvelgiant į investuotą kapitalą, labiausiai buvo žalinga susijusiam valdžios atstovui. Trečia, susijęs valdžios atstovas pats nuolat patyrė nuostolių, nes tiekė tokias žaliavas kaip vanduo ir elektra grupei priklausančiai bendrovei mažesnėmis nei rinkos kainomis ir be tinkamo apmokėjimo. |
| --- | --- |

(26)

Priešingai, nei teigta minėtuose Rainbow teiginiuose, šiame tyrime nustatytas konkretus ir reikšmingas valstybės kišimasis į kelių grupei priklausančių bendrovių veiklą. Grupei priklausančios bendrovės, kurioje darbuotojų samdymą ir atleidimą tvirtino vietos valdžia, atveju, pačios bendrovės vidaus darbo tvarkos taisyklėse, t. y. jos įstatuose, vietos valdžiai aiškiai suteikiami įgaliojimai kištis priimant veiklos sprendimus. Kitos grupės bendrovės atveju nustatyta, kad susijęs valdžios atstovas darė poveikį bendrovei rinkos sąlygų neatitinkančiu būdu. Pirma, susijęs valdžios atstovas suteikė didžiąją dalį šios bendrovės kapitalo, bet tai nebuvo nurodyta kaip jam priklausanti bendrovės akcijų dalis. Antra, bendrovės veikla buvo visuomet nuostolinga, o tai, atsižvelgiant į investuotą kapitalą, labiausiai buvo žalinga susijusiam valdžios atstovui. Trečia, susijęs valdžios atstovas pats nuolat patyrė nuostolių, nes tiekė tokias žaliavas kaip vanduo ir elektra grupei priklausančiai bendrovei mažesnėmis nei rinkos kainomis ir be tinkamo apmokėjimo.

| (27) | Dėl išvados apie valdžios kišimąsi į kitos susijusiai bendrovių grupei priklausančios bendrovės finansavimo ir investicijų sprendimus, teigta, kad faktinės Komisijos išvados dėl paskolos ir jos sąlygų buvo neteisingos. Tačiau Komisija turi įrodymų, gautų atlikus patikrinimą, kurie pagrindžia, jog bendrovei vietos valdžios agentūra nurodė paimti paskolą, kuri nebuvo susijusi su jos verslo veikla. Bendrovė teigia, kad priimti finansavimo sprendimai buvo paslauga šiai valdžios agentūrai, o ne prievolė, ir kad minėtas sandoris nekėlė tolesnės rizikos bendrovei, nes ji turėtų galimybę gauti kompensaciją neapmokėdama agentūros bendrovei pateiktų sąskaitų už komunalines paslaugas. Komisijos gauti įrodymai pagrindžia, kad bendrovės žemės panaudos teisė yra netiesiogiai naudojama kaip susijusio finansinio sandorio užstatas, todėl bendrovei tenka didelė rizika. Pati žemės panaudos teisė įgyta per tą pačią valdžios agentūrą, kuriai bendrovė teigia tik dariusi paslaugą. Tvirtinimas, kad kompensacija būtų gaunama nemokant už komunalines paslaugas rodo bendrą pagrindinių apskaitos standartų (kompensavimo) nesuvokimą ir prieštarauja tolesniam bendrovės teiginiui, kad tokio pobūdžio įtaka finansinei veiklai nereiškia įtakos „įmonių sprendimams, susijusiems su kainomis, sąnaudomis ir žaliavomis“, kaip reikalaujama pagal 2 straipsnio 7 dalies c punktą. Be to, investavimo sprendimams daroma aiški ir reikšminga valdžios agentūros įtaka, nes žemės panaudos teisės susitarime išdėstyti konkrečiai bendrovei taikomi reikalavimai dėl atliktinų investicijų ir, priešingai, nei teigė bendrovė, šie reikalavimai viršija vietos įstatymus. Todėl teiginys, kad valdžios kišimasis į finansavimo ir investavimo sprendimus neprilygsta įtakai, kaip nurodyta 2 straipsnio 7 dalies c punkte, yra atmetamas. |
| --- | --- |

(27)

Dėl išvados apie valdžios kišimąsi į kitos susijusiai bendrovių grupei priklausančios bendrovės finansavimo ir investicijų sprendimus, teigta, kad faktinės Komisijos išvados dėl paskolos ir jos sąlygų buvo neteisingos. Tačiau Komisija turi įrodymų, gautų atlikus patikrinimą, kurie pagrindžia, jog bendrovei vietos valdžios agentūra nurodė paimti paskolą, kuri nebuvo susijusi su jos verslo veikla. Bendrovė teigia, kad priimti finansavimo sprendimai buvo paslauga šiai valdžios agentūrai, o ne prievolė, ir kad minėtas sandoris nekėlė tolesnės rizikos bendrovei, nes ji turėtų galimybę gauti kompensaciją neapmokėdama agentūros bendrovei pateiktų sąskaitų už komunalines paslaugas. Komisijos gauti įrodymai pagrindžia, kad bendrovės žemės panaudos teisė yra netiesiogiai naudojama kaip susijusio finansinio sandorio užstatas, todėl bendrovei tenka didelė rizika. Pati žemės panaudos teisė įgyta per tą pačią valdžios agentūrą, kuriai bendrovė teigia tik dariusi paslaugą. Tvirtinimas, kad kompensacija būtų gaunama nemokant už komunalines paslaugas rodo bendrą pagrindinių apskaitos standartų (kompensavimo) nesuvokimą ir prieštarauja tolesniam bendrovės teiginiui, kad tokio pobūdžio įtaka finansinei veiklai nereiškia įtakos „įmonių sprendimams, susijusiems su kainomis, sąnaudomis ir žaliavomis“, kaip reikalaujama pagal 2 straipsnio 7 dalies c punktą. Be to, investavimo sprendimams daroma aiški ir reikšminga valdžios agentūros įtaka, nes žemės panaudos teisės susitarime išdėstyti konkrečiai bendrovei taikomi reikalavimai dėl atliktinų investicijų ir, priešingai, nei teigė bendrovė, šie reikalavimai viršija vietos įstatymus. Todėl teiginys, kad valdžios kišimasis į finansavimo ir investavimo sprendimus neprilygsta įtakai, kaip nurodyta 2 straipsnio 7 dalies c punkte, yra atmetamas.

| (28) | Dėl grupei priklausančios bendrovės, gaminančios vieną iš žaliavų, naudojamų natrio ciklamato gamybai, buvo teigiama, kad bet kokie trūkumai, susiję su bendrovės sprendimų priėmimu ir finansine padėtimi, būtų darę labai nedidelį poveikį, nes šios bendrovės gaminama žaliava sudaro tik apie 10 % natrio ciklamato gamybos sąnaudų. Kadangi Komisija galėjo apskaičiuoti žaliavos pelningos pardavimo kainos ir faktinės pardavimo kainos skirtumą, bendrovė siūlo, kad būtų tinkamiau koreguoti pigių žaliavų sąnaudas, o ne netaikyti RER. Tačiau RER vertinimo tikslas yra patvirtinti, kad žaliavos atspindi rinkos vertes ir verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas. Reikia paminėti, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išskirtinai reikalaujama, kad pagrindinių žaliavų sąnaudos tinkamai atspindėtų rinkos vertę, kad būtų laikomasi RER taikymo sąlygų, nenurodant jokios galimybės koreguoti iškreiptas pagrindinių žaliavų kainas. Todėl šis teiginys turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(28)

Dėl grupei priklausančios bendrovės, gaminančios vieną iš žaliavų, naudojamų natrio ciklamato gamybai, buvo teigiama, kad bet kokie trūkumai, susiję su bendrovės sprendimų priėmimu ir finansine padėtimi, būtų darę labai nedidelį poveikį, nes šios bendrovės gaminama žaliava sudaro tik apie 10 % natrio ciklamato gamybos sąnaudų. Kadangi Komisija galėjo apskaičiuoti žaliavos pelningos pardavimo kainos ir faktinės pardavimo kainos skirtumą, bendrovė siūlo, kad būtų tinkamiau koreguoti pigių žaliavų sąnaudas, o ne netaikyti RER. Tačiau RER vertinimo tikslas yra patvirtinti, kad žaliavos atspindi rinkos vertes ir verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas. Reikia paminėti, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išskirtinai reikalaujama, kad pagrindinių žaliavų sąnaudos tinkamai atspindėtų rinkos vertę, kad būtų laikomasi RER taikymo sąlygų, nenurodant jokios galimybės koreguoti iškreiptas pagrindinių žaliavų kainas. Todėl šis teiginys turi būti atmestas.

| (29) | Bendrovės teiginys dėl neįprastai žemų kainų, mokėtų už vandenį ir elektros energiją bei darbo sąnaudas, teigiant, kad tai nepagrindinės žaliavos, iš viso tesudarančios apie 14 % bendrų žaliavų gamybos sąnaudų, turėjo būti atmestas, nes tai laikoma, tiek atskirai, tiek ir bendrai, pakankamai reikšmingu sąnaudų komponentu, kad būtų daromas poveikis bendroms bendrovės sąnaudoms. Darbo sąnaudų atveju taip pat pastebėta, kad buvo neįmanoma visiškai patikrinti šių elementų, nes bendrovė negalėjo pateikti sutarčių arba kitų dokumentų. Todėl negalėjo būti patikrinta, ar šios sąnaudos atspindėjo rinkos vertes. |
| --- | --- |

(29)

Bendrovės teiginys dėl neįprastai žemų kainų, mokėtų už vandenį ir elektros energiją bei darbo sąnaudas, teigiant, kad tai nepagrindinės žaliavos, iš viso tesudarančios apie 14 % bendrų žaliavų gamybos sąnaudų, turėjo būti atmestas, nes tai laikoma, tiek atskirai, tiek ir bendrai, pakankamai reikšmingu sąnaudų komponentu, kad būtų daromas poveikis bendroms bendrovės sąnaudoms. Darbo sąnaudų atveju taip pat pastebėta, kad buvo neįmanoma visiškai patikrinti šių elementų, nes bendrovė negalėjo pateikti sutarčių arba kitų dokumentų. Todėl negalėjo būti patikrinta, ar šios sąnaudos atspindėjo rinkos vertes.

| (30) | Dėl 2 kriterijaus buvo teigiama, kad Komisija neatsižvelgė į reikšmingumo principą, pagal kurį praleidimai arba klaidos yra reikšmingi tik tuomet, jei jie galėtų turėti poveikio ekonominiams sprendimams, kuriuos naudotojai priima remdamiesi finansinėmis ataskaitomis, ir kad auditorius taip pat neprivalo pranešti apie tokius nereikšmingus trūkumus. |
| --- | --- |

(30)

Dėl 2 kriterijaus buvo teigiama, kad Komisija neatsižvelgė į reikšmingumo principą, pagal kurį praleidimai arba klaidos yra reikšmingi tik tuomet, jei jie galėtų turėti poveikio ekonominiams sprendimams, kuriuos naudotojai priima remdamiesi finansinėmis ataskaitomis, ir kad auditorius taip pat neprivalo pranešti apie tokius nereikšmingus trūkumus.

| (31) | Priešingai, nei teigė grupė, bendrovių apskaitoje nustatyta rimtų trūkumų, susijusių su pagrindiniais apskaitos principais (išsamesnė informacija pateikta kitoje pastraipoje). Antra, aiškaus pagrindinių apskaitos įrašų rinkinio RER nustatyti reikalaujama ne naudotojui, priimančiam ekonominius sprendimus, bet siekiant užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose pateikta reali ir teisinga pajamų, sąnaudų ir t. t. apžvalga. RER tyrimo tikslas – nustatyti, ar apskaita ir jos auditas atlikti laikantis tarptautinių apskaitos standartų. |
| --- | --- |

(31)

Priešingai, nei teigė grupė, bendrovių apskaitoje nustatyta rimtų trūkumų, susijusių su pagrindiniais apskaitos principais (išsamesnė informacija pateikta kitoje pastraipoje). Antra, aiškaus pagrindinių apskaitos įrašų rinkinio RER nustatyti reikalaujama ne naudotojui, priimančiam ekonominius sprendimus, bet siekiant užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose pateikta reali ir teisinga pajamų, sąnaudų ir t. t. apžvalga. RER tyrimo tikslas – nustatyti, ar apskaita ir jos auditas atlikti laikantis tarptautinių apskaitos standartų.

| (32) | Rainbow grupė ginčijo, kad jos bendrovės pažeidė TAS taisykles ir RER vertinime nurodytą apskaitos praktiką, kaip antai kaupiamąjį principą, sąžiningo sandorių pateikimo principą ir kompensacijas, veiklos tęstinumą, teisingą balanso straipsnių klasifikavimą, nuostolių įtraukimą, tik su verslu susijusius sandorius ir apskaitos įrašus, teisingą išlaidų klasifikavimą ir mažinimą, TAS ir (arba) Kinijos apskaitos standartų taikymą skaičiuojant turto vertę ir nuvertėjimą. Minėti TAS pažeidimai nustatyti pagal informaciją, kurią grupė pateikė prašyme taikyti RER ir visi aspektai buvo patikrinti bendrovių patalpose. Atskleidus RER išvadas bendrovių pateikti argumentai dėl šių aspektų buvo nepakankami, kad būtų pakeista išvada, jog, atsižvelgiant į šiuos aspektus, bendrovės neatitiko 2 kriterijaus. |
| --- | --- |

(32)

Rainbow grupė ginčijo, kad jos bendrovės pažeidė TAS taisykles ir RER vertinime nurodytą apskaitos praktiką, kaip antai kaupiamąjį principą, sąžiningo sandorių pateikimo principą ir kompensacijas, veiklos tęstinumą, teisingą balanso straipsnių klasifikavimą, nuostolių įtraukimą, tik su verslu susijusius sandorius ir apskaitos įrašus, teisingą išlaidų klasifikavimą ir mažinimą, TAS ir (arba) Kinijos apskaitos standartų taikymą skaičiuojant turto vertę ir nuvertėjimą. Minėti TAS pažeidimai nustatyti pagal informaciją, kurią grupė pateikė prašyme taikyti RER ir visi aspektai buvo patikrinti bendrovių patalpose. Atskleidus RER išvadas bendrovių pateikti argumentai dėl šių aspektų buvo nepakankami, kad būtų pakeista išvada, jog, atsižvelgiant į šiuos aspektus, bendrovės neatitiko 2 kriterijaus.

| (33) | Dėl 3 kriterijaus, Rainbow grupė teigia, kad nemokamas infrastruktūros investicijų teikimas vienai bendrovei yra normali veikla, vykstanti ir rinkos ekonomikose norint pritraukti investicijas, ir kad tokio subsidijavimo poveikis būtų nereikšmingas bendrovės finansinei padėčiai per PTL. Tačiau tai, kad bendrovė galėjo išvengti mokėjimo už infrastruktūros vystymą ir tuo pačiu metu pasinaudoti labai mažomis tos pačios žemės panaudos kainomis, neatspindi normalios skolinimo veiklos rinkos ekonomikoje. Kita vertus, ši nauda turėjo tiesioginį poveikį gamybos bendrovės finansinei padėčiai ir jos galimybėms priimti sprendimus pagal rinkos signalus. |
| --- | --- |

(33)

Dėl 3 kriterijaus, Rainbow grupė teigia, kad nemokamas infrastruktūros investicijų teikimas vienai bendrovei yra normali veikla, vykstanti ir rinkos ekonomikose norint pritraukti investicijas, ir kad tokio subsidijavimo poveikis būtų nereikšmingas bendrovės finansinei padėčiai per PTL. Tačiau tai, kad bendrovė galėjo išvengti mokėjimo už infrastruktūros vystymą ir tuo pačiu metu pasinaudoti labai mažomis tos pačios žemės panaudos kainomis, neatspindi normalios skolinimo veiklos rinkos ekonomikoje. Kita vertus, ši nauda turėjo tiesioginį poveikį gamybos bendrovės finansinei padėčiai ir jos galimybėms priimti sprendimus pagal rinkos signalus.

| (34) | Komisija priėmė skundo pateikėjo argumentus dėl GT Enterprise žemės panaudos teisės, kaip išdėstyta 21 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau pateikti argumentai dėl kitų bendrovių žemės panaudos teisės nebuvo pakankami išvadoms pakeisti, nes pati bendrovė pripažįsta, kad vienu atveju ji nesumokėjo sutartos sumos už žemės panaudos teisę. Kitos žemės panaudos teisės atveju Rainbow grupė teigia, kad žemės kaina tame regione labai didėjo, todėl normalu, kad žemė buvo vertinama brangiau praėjus keletui metų po jos įsigijimo datos. Tačiau bendrovės pateikti įrodymai buvo susiję su gyvenamosios paskirties nuosavybės kainų didėjimu, todėl jie nėra svarbūs. Rainbow taip pat teigė, kad Komisijos reikalavimas pateikti teigiamų įrodymų, jog bendrovė mokėjo rinkos vertę atspindinčią kainą, sudaro nepagrįstą įrodinėjimo naštą. Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išskirtinai reikalaujama, kad prašyme taikyti rinkos ekonomikos režimą „turi būti pateikta pakankamai įrodymų, jog gamintojas dirba rinkos ekonomikos sąlygomis“. Todėl šį argumentą reikėjo atmesti. |
| --- | --- |

(34)

Komisija priėmė skundo pateikėjo argumentus dėl GT Enterprise žemės panaudos teisės, kaip išdėstyta 21 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau pateikti argumentai dėl kitų bendrovių žemės panaudos teisės nebuvo pakankami išvadoms pakeisti, nes pati bendrovė pripažįsta, kad vienu atveju ji nesumokėjo sutartos sumos už žemės panaudos teisę. Kitos žemės panaudos teisės atveju Rainbow grupė teigia, kad žemės kaina tame regione labai didėjo, todėl normalu, kad žemė buvo vertinama brangiau praėjus keletui metų po jos įsigijimo datos. Tačiau bendrovės pateikti įrodymai buvo susiję su gyvenamosios paskirties nuosavybės kainų didėjimu, todėl jie nėra svarbūs. Rainbow taip pat teigė, kad Komisijos reikalavimas pateikti teigiamų įrodymų, jog bendrovė mokėjo rinkos vertę atspindinčią kainą, sudaro nepagrįstą įrodinėjimo naštą. Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išskirtinai reikalaujama, kad prašyme taikyti rinkos ekonomikos režimą „turi būti pateikta pakankamai įrodymų, jog gamintojas dirba rinkos ekonomikos sąlygomis“. Todėl šį argumentą reikėjo atmesti.

| (35) | Rainbow grupė prieštarauja dėl išvados, susijusios su turto perdavimu vienai bendrovei be piniginio atlygio arba kitu būdu už rinkos vertę atspindinčias kainas, grįsdama tuo, kad ši bendrovė nutraukė gamybą per PTL. Iš tiesų bendrovė nutraukė gamybą, tačiau ji tebepardavinėjo anksčiau pagamintus produktus vidaus rinkoje. Todėl reikėjo atlikti ir šios bendrovės RER vertinimą norint patvirtinti, jog nebuvo jokių reikšmingų iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, dėl kurių būtų daromas poveikis kainoms. |
| --- | --- |

(35)

Rainbow grupė prieštarauja dėl išvados, susijusios su turto perdavimu vienai bendrovei be piniginio atlygio arba kitu būdu už rinkos vertę atspindinčias kainas, grįsdama tuo, kad ši bendrovė nutraukė gamybą per PTL. Iš tiesų bendrovė nutraukė gamybą, tačiau ji tebepardavinėjo anksčiau pagamintus produktus vidaus rinkoje. Todėl reikėjo atlikti ir šios bendrovės RER vertinimą norint patvirtinti, jog nebuvo jokių reikšmingų iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, dėl kurių būtų daromas poveikis kainoms.

| (36) | Todėl laikoma, kad GT Enterprise neatitiko pirmo ir antro RER taikymo kriterijų, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. – antro ir trečio, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. – pirmo, antro ir trečio RER taikymo kriterijų ir Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. – pirmo, antro ir trečio kriterijų. Jei viena susijusi bendrovė, kuri taip pat susijusi su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu, neatitinka RER taikymo reikalavimų, RER negali būti taikomas visai susijusių bendrovių grupei. Todėl kadangi visos individualiai dėl RER taikymo vertintos bendrovės neatitiko susijusių kriterijų, daroma išvada, kad Rainbow grupei negali būti taikomas RER. Šiomis aplinkybėmis, pasitarus su Patariamuoju komitetu, susijusiai bendrovių grupei nuspręsta netaikyti RER. |
| --- | --- |

(36)

Todėl laikoma, kad GT Enterprise neatitiko pirmo ir antro RER taikymo kriterijų, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. – antro ir trečio, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. – pirmo, antro ir trečio RER taikymo kriterijų ir Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. – pirmo, antro ir trečio kriterijų. Jei viena susijusi bendrovė, kuri taip pat susijusi su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu, neatitinka RER taikymo reikalavimų, RER negali būti taikomas visai susijusių bendrovių grupei. Todėl kadangi visos individualiai dėl RER taikymo vertintos bendrovės neatitiko susijusių kriterijų, daroma išvada, kad Rainbow grupei negali būti taikomas RER. Šiomis aplinkybėmis, pasitarus su Patariamuoju komitetu, susijusiai bendrovių grupei nuspręsta netaikyti RER.

2.2.   Individualus režimas (IR)

| (37) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu visos šalies mastu taikomas muitas prireikus nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir joms galima taikyti IR. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:






  — | jei įmonės visiškai ar iš dalies yra užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį, |
| --- | --- | --- |

(37)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu visos šalies mastu taikomas muitas prireikus nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir joms galima taikyti IR. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:

—

jei įmonės visiškai ar iš dalies yra užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį,

| — | eksporto kainos ir apimtis bei pardavimo sąlygos yra nustatomi laisvai, |
| --- | --- |

—

eksporto kainos ir apimtis bei pardavimo sąlygos yra nustatomi laisvai,

| — | akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujamas pareigas einantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi, |
| --- | --- |

—

akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujamas pareigas einantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi,

| — | valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą ir |
| --- | --- |

—

valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą ir

| — | valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti priemonių tuo atveju, jei individualiems eksportuotojams taikomos skirtingos muitų normos. |
| --- | --- |

—

valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti priemonių tuo atveju, jei individualiems eksportuotojams taikomos skirtingos muitų normos.

| (38) | Du eksportuojantys grupės gamintojai, per PTL eksportavę natrio ciklamatą, paprašė taikyti IR. Kitoms Rainbow grupės bendrovėms IR vertinimo nereikėjo atlikti, nes jos nėra nagrinėjamojo produkto eksportuotojos. Remiantis turima informacija, kuri buvo patikrinta per tikrinamuosius vizitus, nustatyta, kad šie du eksportuojantys gamintojai atitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus reikalavimus ir jiems gali būti taikomas IR. |
| --- | --- |

(38)

Du eksportuojantys grupės gamintojai, per PTL eksportavę natrio ciklamatą, paprašė taikyti IR. Kitoms Rainbow grupės bendrovėms IR vertinimo nereikėjo atlikti, nes jos nėra nagrinėjamojo produkto eksportuotojos. Remiantis turima informacija, kuri buvo patikrinta per tikrinamuosius vizitus, nustatyta, kad šie du eksportuojantys gamintojai atitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus reikalavimus ir jiems gali būti taikomas IR.

2.3.   Dempingas

2.3.1.   Panaši šalis

| (39) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis). |
| --- | --- |

(39)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis).

| (40) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad normaliajai vertei nustatyti panašia šalimi ketina pasirinkti Indoneziją (pradinio tyrimo panašią šalį), ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo. |
| --- | --- |

(40)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad normaliajai vertei nustatyti panašia šalimi ketina pasirinkti Indoneziją (pradinio tyrimo panašią šalį), ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo.

| (41) | Komisija dėl panašios šalies pasirinkimo negavo jokių pastabų. |
| --- | --- |

(41)

Komisija dėl panašios šalies pasirinkimo negavo jokių pastabų.

| (42) | Komisija kvietė Indonezijos gamintojus bendradarbiauti. Raštai ir atitinkami klausimynai buvo išsiųsti visoms žinomoms bendrovėms. Iš kelių bendrovių, su kuriomis susisiekta, tik vienas gamintojas pateikė normaliosios vertės nustatymui reikalingą informaciją ir sutiko dalinai bendradarbiauti atliekant peržiūrą. Kadangi bendrovė negalėjo sutikti surengti tikrinamąjį vizitą jos patalpose, Komisija išnagrinėjo pateiktos informacijos išsamumą ir nuoseklumą. Nustatyta, kad informacija yra pakankama ir patikima normaliajai vertei nustatyti ir, prireikus, Indonezijos gamintojas pateikė Komisijos prašomus paaiškinimus. Naudota informacija buvo patikrinta pagal prašyme atlikti peržiūrą pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(42)

Komisija kvietė Indonezijos gamintojus bendradarbiauti. Raštai ir atitinkami klausimynai buvo išsiųsti visoms žinomoms bendrovėms. Iš kelių bendrovių, su kuriomis susisiekta, tik vienas gamintojas pateikė normaliosios vertės nustatymui reikalingą informaciją ir sutiko dalinai bendradarbiauti atliekant peržiūrą. Kadangi bendrovė negalėjo sutikti surengti tikrinamąjį vizitą jos patalpose, Komisija išnagrinėjo pateiktos informacijos išsamumą ir nuoseklumą. Nustatyta, kad informacija yra pakankama ir patikima normaliajai vertei nustatyti ir, prireikus, Indonezijos gamintojas pateikė Komisijos prašomus paaiškinimus. Naudota informacija buvo patikrinta pagal prašyme atlikti peržiūrą pateiktą informaciją.

| (43) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Indonezijoje panašaus produkto rinka yra konkurencinga. |
| --- | --- |

(43)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Indonezijoje panašaus produkto rinka yra konkurencinga.

| (44) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad bendradarbiaujančio Indonezijos gamintojo gamybos apimtis yra gerokai didesnė nei 5 % į Sąjungą eksportuojamo Kinijos nagrinėjamojo produkto kiekio, taigi vertinant pagal apimtį gamyba buvo tipiška. Kalbant apie panašaus produkto Indonezijoje kokybę, technines specifikacijas ir standartus, juos lyginant su Kinijos produktais nebuvo nustatyta didesnių skirtumų. Todėl Indonezijos rinka laikoma pakankamai tipiška normaliajai vertei nustatyti. |
| --- | --- |

(44)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad bendradarbiaujančio Indonezijos gamintojo gamybos apimtis yra gerokai didesnė nei 5 % į Sąjungą eksportuojamo Kinijos nagrinėjamojo produkto kiekio, taigi vertinant pagal apimtį gamyba buvo tipiška. Kalbant apie panašaus produkto Indonezijoje kokybę, technines specifikacijas ir standartus, juos lyginant su Kinijos produktais nebuvo nustatyta didesnių skirtumų. Todėl Indonezijos rinka laikoma pakankamai tipiška normaliajai vertei nustatyti.

| (45) | Pastebima, kad, Komisijos žiniomis, išskyrus žinomus gamintojus Ispanijoje, KLR ir Indonezijoje, pasaulyje nėra kitų gamybos įmonių. |
| --- | --- |

(45)

Pastebima, kad, Komisijos žiniomis, išskyrus žinomus gamintojus Ispanijoje, KLR ir Indonezijoje, pasaulyje nėra kitų gamybos įmonių.

| (46) | Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad Indonezija yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(46)

Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad Indonezija yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.

2.3.2.   Normaliosios vertės nustatymas

| (47) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatyta remiantis iš panašios šalies gamintojo gauta informacija, kaip nurodyta toliau. Pastebima, kad Indonezijos gamintojas buvo tiriamas ankstesniame tyrime dėl natrio ciklamato importo iš Indonezijos (6). Nustatyta, kad dabartiniai bendrovės klausimyno atsakyme pateikti duomenys buvo patikimi; jie buvo tinkamas pagrindas šiame tyrime taikomai normaliajai vertei nustatyti. Iš tiesų, vidutinės pardavimo kainos bei vidutinės gamybos sąnaudos kito panašiai kaip ir vidutinės žaliavų sąnaudos. Be to, šią tendenciją patvirtina ir panašus vidutinių žaliavų sąnaudų pokytis, nustatytas Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(47)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatyta remiantis iš panašios šalies gamintojo gauta informacija, kaip nurodyta toliau. Pastebima, kad Indonezijos gamintojas buvo tiriamas ankstesniame tyrime dėl natrio ciklamato importo iš Indonezijos (6). Nustatyta, kad dabartiniai bendrovės klausimyno atsakyme pateikti duomenys buvo patikimi; jie buvo tinkamas pagrindas šiame tyrime taikomai normaliajai vertei nustatyti. Iš tiesų, vidutinės pardavimo kainos bei vidutinės gamybos sąnaudos kito panašiai kaip ir vidutinės žaliavų sąnaudos. Be to, šią tendenciją patvirtina ir panašus vidutinių žaliavų sąnaudų pokytis, nustatytas Sąjungos rinkoje.

| (48) | Nustatyta, kad Indonezijos gamintojas vidaus rinkoje parduoda tipišką panašaus produkto kiekį, palyginti su susijusių KLR bendrovių grupės į Sąjungą eksportuojamu nagrinėjamojo produkto kiekiu. |
| --- | --- |

(48)

Nustatyta, kad Indonezijos gamintojas vidaus rinkoje parduoda tipišką panašaus produkto kiekį, palyginti su susijusių KLR bendrovių grupės į Sąjungą eksportuojamu nagrinėjamojo produkto kiekiu.

| (49) | Vėliau Komisija nustatė tuos panašios šalies gamintojo vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie buvo identiški eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktams arba tiesiogiai su jais palyginami. Nustatyta, kad standartinės rūšies Indonezijos gamintojo produktas buvo tiesiogiai palyginamas. |
| --- | --- |

(49)

Vėliau Komisija nustatė tuos panašios šalies gamintojo vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie buvo identiški eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktams arba tiesiogiai su jais palyginami. Nustatyta, kad standartinės rūšies Indonezijos gamintojo produktas buvo tiesiogiai palyginamas.

| (50) | Nustatyta, ar standartinės rūšies produkto, kurį gamintojas pardavė panašios šalies vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Tam tikros rūšies natrio ciklamato pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, kadangi visas tos rūšies produkto vidaus rinkoje parduotas kiekis per TL sudarė 5 % ar daugiau viso palyginamos susijusios bendrovių grupės į Sąjungą eksportuojamos rūšies parduoto produkto kiekio. |
| --- | --- |

(50)

Nustatyta, ar standartinės rūšies produkto, kurį gamintojas pardavė panašios šalies vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Tam tikros rūšies natrio ciklamato pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, kadangi visas tos rūšies produkto vidaus rinkoje parduotas kiekis per TL sudarė 5 % ar daugiau viso palyginamos susijusios bendrovių grupės į Sąjungą eksportuojamos rūšies parduoto produkto kiekio.

| (51) | Be to, nustatant standartinės rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį dalį, nagrinėta, ar galima laikyti, kad vidaus rinkoje produktas buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis. Kadangi tam tikros rūšies panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba ją viršijo, normalioji vertė buvo nustatoma remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas. |
| --- | --- |

(51)

Be to, nustatant standartinės rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį dalį, nagrinėta, ar galima laikyti, kad vidaus rinkoje produktas buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis. Kadangi tam tikros rūšies panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba ją viršijo, normalioji vertė buvo nustatoma remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas.

| (52) | Nustatant tos rūšies produkto, kurio panašios šalies gamintojas nepardavė vidaus rinkoje, normaliąją vertę, taikyta vidutinė svertinė viso standartinės rūšies produkto pardavimo kaina, pakoregavus pagal dviejų rūšių produktų skirtumus. |
| --- | --- |

(52)

Nustatant tos rūšies produkto, kurio panašios šalies gamintojas nepardavė vidaus rinkoje, normaliąją vertę, taikyta vidutinė svertinė viso standartinės rūšies produkto pardavimo kaina, pakoregavus pagal dviejų rūšių produktų skirtumus.

2.3.3.   Eksporto kaina

| (53) | Visi eksportuojantys gamintojai, priklausantys susijusiai bendrovių grupei, pardavė eksportui į Sąjungą per susijusią prekybos bendrovę, įsteigtą ne Sąjungoje. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina, produktą parduodant Sąjungai, t. y. nepriklausomam pirkėjui, per susijusią prekybos bendrovę, buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(53)

Visi eksportuojantys gamintojai, priklausantys susijusiai bendrovių grupei, pardavė eksportui į Sąjungą per susijusią prekybos bendrovę, įsteigtą ne Sąjungoje. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina, produktą parduodant Sąjungai, t. y. nepriklausomam pirkėjui, per susijusią prekybos bendrovę, buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

2.3.4.   Palyginimas

| (54) | Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Taigi atlikti koregavimai siekiant (jei reikia ir kai turėta patikrintų įrodymų) atsižvelgti į skirtingas transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas bei kredito išlaidas. |
| --- | --- |

(54)

Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Taigi atlikti koregavimai siekiant (jei reikia ir kai turėta patikrintų įrodymų) atsižvelgti į skirtingas transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas bei kredito išlaidas.

2.3.5.   Dempingo skirtumas

| (55) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina visiems eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(55)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina visiems eksportuojantiems gamintojams.

| (56) | Atlikus šį palyginimą, paaiškėjo, kad dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje nesumokėjus muito procentine dalimi, yra 14,2 %. |
| --- | --- |

(56)

Atlikus šį palyginimą, paaiškėjo, kad dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje nesumokėjus muito procentine dalimi, yra 14,2 %.

2.4.   Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis

| (57) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, nagrinėta, ar aplinkybės, kuriomis remiantis nustatytas dabartinis dempingo skirtumas, pasikeitė ir ar toks pokytis buvo ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(57)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, nagrinėta, ar aplinkybės, kuriomis remiantis nustatytas dabartinis dempingo skirtumas, pasikeitė ir ar toks pokytis buvo ilgalaikio pobūdžio.

| (58) | Šios išvados pagrįstos prašymo taikyti su šia peržiūra susijusiai bendrovių grupei rinkos ekonomikos režimą atmetimu; tuo tarpu susijusiai bendrovių grupei priklausančiai bendrovei GT Enterprise, nagrinėtai pradiniame tyrime, buvo suteiktas RER. Aplinkybės, dėl kurių skyrėsi išvados, visų pirma yra susijusios su tuo, kad šioje peržiūroje buvo tiriamos keturios grupei priklausančios bendrovės palyginti su pradiniame tyrime tirta tik GP Enterprise. Grupė neseniai buvo išplėsta ir reorganizuota (į ją daug investuota) ir nėra jokių požymių, kad ateityje ši padėtis pasikeis. Antra, kiek susiję su GP Enterprise, nustatyta, kad bendrovė neturi aiškaus apskaitos įrašų rinkinio, tikrinamo auditorių pagal tarptautinius audito standartus; tai yra nusistovėjusi veiklos praktika ir nėra jokių požymių, kad ateityje tai galėtų keistis. Be to, jos įstatai, pagal kuriuos leidžiamas valstybės kišimasis, galiojo ilgą laiką ir nebuvo jokių požymių, kad ateityje jie bus keičiami. Šiomis aplinkybėmis laikoma, kad grupei netaikomas RER statusas yra ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(58)

Šios išvados pagrįstos prašymo taikyti su šia peržiūra susijusiai bendrovių grupei rinkos ekonomikos režimą atmetimu; tuo tarpu susijusiai bendrovių grupei priklausančiai bendrovei GT Enterprise, nagrinėtai pradiniame tyrime, buvo suteiktas RER. Aplinkybės, dėl kurių skyrėsi išvados, visų pirma yra susijusios su tuo, kad šioje peržiūroje buvo tiriamos keturios grupei priklausančios bendrovės palyginti su pradiniame tyrime tirta tik GP Enterprise. Grupė neseniai buvo išplėsta ir reorganizuota (į ją daug investuota) ir nėra jokių požymių, kad ateityje ši padėtis pasikeis. Antra, kiek susiję su GP Enterprise, nustatyta, kad bendrovė neturi aiškaus apskaitos įrašų rinkinio, tikrinamo auditorių pagal tarptautinius audito standartus; tai yra nusistovėjusi veiklos praktika ir nėra jokių požymių, kad ateityje tai galėtų keistis. Be to, jos įstatai, pagal kuriuos leidžiamas valstybės kišimasis, galiojo ilgą laiką ir nebuvo jokių požymių, kad ateityje jie bus keičiami. Šiomis aplinkybėmis laikoma, kad grupei netaikomas RER statusas yra ilgalaikio pobūdžio.

| (59) | Be to, kalbant apie eksporto kainą, atlikus tyrimą nustatytas tam tikras susijusios bendrovių grupės kainų politikos stabilumas ilgu laikotarpiu, nes Sąjungoje ir kitose trečiosiose šalyse taikoma nagrinėjamojo produkto kaina nelabai skyrėsi ir laikotarpiu nuo 2007 m. iki PTL jos kitimo tendencija buvo tapati. Tai pagrindžia išvadą, kad naujai apskaičiuotas dempingo skirtumas yra ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(59)

Be to, kalbant apie eksporto kainą, atlikus tyrimą nustatytas tam tikras susijusios bendrovių grupės kainų politikos stabilumas ilgu laikotarpiu, nes Sąjungoje ir kitose trečiosiose šalyse taikoma nagrinėjamojo produkto kaina nelabai skyrėsi ir laikotarpiu nuo 2007 m. iki PTL jos kitimo tendencija buvo tapati. Tai pagrindžia išvadą, kad naujai apskaičiuotas dempingo skirtumas yra ilgalaikio pobūdžio.

| (60) | Todėl buvo laikoma, kad atlikus tyrimą patvirtinta, jog susijusios bendrovių grupės struktūra ir elgsena, įskaitant aplinkybes, lėmusias šios peržiūros inicijavimą, ateityje negalėtų keistis taip, kad turėtų poveikio per šią peržiūrą nustatytiems faktams. Todėl daroma išvada, kad pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikės ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pakankamas dempingo daromai žalai kompensuoti. |
| --- | --- |

(60)

Todėl buvo laikoma, kad atlikus tyrimą patvirtinta, jog susijusios bendrovių grupės struktūra ir elgsena, įskaitant aplinkybes, lėmusias šios peržiūros inicijavimą, ateityje negalėtų keistis taip, kad turėtų poveikio per šią peržiūrą nustatytiems faktams. Todėl daroma išvada, kad pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikės ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pakankamas dempingo daromai žalai kompensuoti.

3.   ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ DALINIS PAKEITIMAS

| (61) | Atsižvelgiant į išvadas dėl padidėjusio dempingo ir dėl ilgalaikio pasikeitusių aplinkybių pobūdžio, laikoma, kad taikomos priemonės yra nebepakankamos dempingui, dėl kurio daroma žala, kompensuoti. Todėl Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 492/2010 dėl KLR kilmės natrio ciklamato importo nustatytos priemonės GT Enterprise turėtų būti pakeistos ir toks pats muitas turėtų būti taikomas kitam grupei priklausančiam eksportuojančiam gamintojui, atitinkamai iš dalies keičiant tą reglamentą. |
| --- | --- |

(61)

Atsižvelgiant į išvadas dėl padidėjusio dempingo ir dėl ilgalaikio pasikeitusių aplinkybių pobūdžio, laikoma, kad taikomos priemonės yra nebepakankamos dempingui, dėl kurio daroma žala, kompensuoti. Todėl Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 492/2010 dėl KLR kilmės natrio ciklamato importo nustatytos priemonės GT Enterprise turėtų būti pakeistos ir toks pats muitas turėtų būti taikomas kitam grupei priklausančiam eksportuojančiam gamintojui, atitinkamai iš dalies keičiant tą reglamentą.

| (62) | Šioje peržiūroje negali būti nustatomas individualus žalos skirtumas, nes šioje peržiūroje nagrinėjamas tik dempingas, susijęs su GT Enterprise ir susijusiomis grupei priklausančiomis bendrovėmis. Todėl šioje peržiūroje nustatytas dempingo skirtumas buvo palygintas su pradiniame tyrime nustatytu žalos skirtumu. Kadangi pastarasis skirtumas buvo didesnis nei šioje peržiūroje nustatytas dempingo skirtumas, susijusiai bendrovių grupei turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, lygus šioje peržiūroje nustatytam dempingo skirtumui. |
| --- | --- |

(62)

Šioje peržiūroje negali būti nustatomas individualus žalos skirtumas, nes šioje peržiūroje nagrinėjamas tik dempingas, susijęs su GT Enterprise ir susijusiomis grupei priklausančiomis bendrovėmis. Todėl šioje peržiūroje nustatytas dempingo skirtumas buvo palygintas su pradiniame tyrime nustatytu žalos skirtumu. Kadangi pastarasis skirtumas buvo didesnis nei šioje peržiūroje nustatytas dempingo skirtumas, susijusiai bendrovių grupei turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, lygus šioje peržiūroje nustatytam dempingo skirtumui.

| (63) | Dėl priemonės formos, buvo manoma, kad iš dalies pakeistas antidempingo muitas turėtų būti toks pat kaip Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 492/2010 nustatyti muitai. Siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir atgrasyti nuo manipuliavimo kainomis, buvo tikslinga nustatyti muitus (konkrečią sumą už kilogramą). Taigi, importuojamam susijusios bendrovių grupės gaminamam ir į Sąjungą eksportui parduodamam nagrinėjamajam produktui nustatytinas antidempingo muitas, apskaičiuotas pagal dempingo skirtumą, kaip nustatyta šioje peržiūroje, išreikštas konkrečia suma už kilogramą, turėtų būti 0,23 EUR už kilogramą. |
| --- | --- |

(63)

Dėl priemonės formos, buvo manoma, kad iš dalies pakeistas antidempingo muitas turėtų būti toks pat kaip Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 492/2010 nustatyti muitai. Siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir atgrasyti nuo manipuliavimo kainomis, buvo tikslinga nustatyti muitus (konkrečią sumą už kilogramą). Taigi, importuojamam susijusios bendrovių grupės gaminamam ir į Sąjungą eksportui parduodamam nagrinėjamajam produktui nustatytinas antidempingo muitas, apskaičiuotas pagal dempingo skirtumą, kaip nustatyta šioje peržiūroje, išreikštas konkrečia suma už kilogramą, turėtų būti 0,23 EUR už kilogramą.

4.   ATSKLEIDIMAS

| (64) | Susijusiai bendrovių grupei ir kitoms susijusioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta siūlyti iš dalies keisti galiojančias antidempingo priemones. |
| --- | --- |

(64)

Susijusiai bendrovių grupei ir kitoms susijusioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta siūlyti iš dalies keisti galiojančias antidempingo priemones.

| (65) | Rainbow grupė pateikė pastabas dėl galutinių išvadų. Šios pastabos buvo daugiausia susijusios su skundo atsiėmimu vykstančiame tyrime dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio ciklamato importo, kuriame nagrinėjami tik du eksportuojantys Kinijos gamintojai – Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ir Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (Fang Da grupė) (toliau – tuo pačiu metu atliekamas tyrimas) (7). Rainbow teigė, kad skundo atsiėmimas tuo pačiu metu atliekamame tyrime logiškai ir teisiškai turėtų reikšti antidempingo priemonių taikymo kitiems KLR gamintojams nutraukimą arba bent jau turėtų būti nutraukiama dabartinė peržiūra, susijusi su Rainbow grupe. |
| --- | --- |

(65)

Rainbow grupė pateikė pastabas dėl galutinių išvadų. Šios pastabos buvo daugiausia susijusios su skundo atsiėmimu vykstančiame tyrime dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio ciklamato importo, kuriame nagrinėjami tik du eksportuojantys Kinijos gamintojai – Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ir Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (Fang Da grupė) (toliau – tuo pačiu metu atliekamas tyrimas) (7). Rainbow teigė, kad skundo atsiėmimas tuo pačiu metu atliekamame tyrime logiškai ir teisiškai turėtų reikšti antidempingo priemonių taikymo kitiems KLR gamintojams nutraukimą arba bent jau turėtų būti nutraukiama dabartinė peržiūra, susijusi su Rainbow grupe.

| (66) | Ji reikalavo nutraukti Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 492/2010 nustatytų priemonių taikymą, teigdama, kad, nenustačius jokio Fang Da importo vykdymo dempingo kaina ir (arba) nenustačius Fang Da daromos žalos, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nurodytą nediskriminavimo principą turėtų būti nutrauktas antidempingo priemonių taikymas. Savo argumentui pagrįsti bendrovė nurodė ankstesnius Tarybos reglamentus, kuriais tuo pačiu metu atliekamos tarpinės peržiūros dėl importo iš tam tikrų šalių buvo nutrauktos nenustačius priemonių, nenustačius priemonių antidempingo tyrimuose dėl tų pačių produktų importo iš kitų šalių (LAECs
   (8), plokšti valcavimo produktai iš geležies arba nelegiruotojo plieno (9)). Tačiau pažymėtina, kad šie atvejai yra susiję su tyrimais, kuriuose nagrinėtos kelios šalys ir nediskriminavimo principas taikytas importui iš skirtingų šalių. Antra, šiais atvejais priemonių taikymas keletui šalių nutrauktas todėl, kad priemonės kitoms šalims netaikytos dėl to, jog Taryba nepriėmė pasiūlymo per numatytą laikotarpį (LAECs, plokšti valcavimo produktai iš geležies arba nelegiruotojo plieno). Todėl nors minėtais atvejais iš tiesų nuspręsta nutraukti tyrimus dėl antidempingo priemonių tuo pačiu metu vykdomuose tyrimuose atsižvelgiant į nediskriminavimo principą, jie nėra susiję su dabartine peržiūra. Kita nuoroda į mononatrio glutamato (10) atveju taikytą metodą yra susijusi su byla, kurioje skundo pateikėjas ketino atsiimti savo skundą dėl importo iš Brazilijos, nors nustatyta, kad vykdytas importas dempingo kaina. Tuo atveju numatyta nepriimti skundo atsiėmimo, nes nuspręsta taikyti priemones kitoms šalims ir priemonių netaikymas Brazilijai būtų diskriminacinis. |
| --- | --- |

(66)

Ji reikalavo nutraukti Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 492/2010 nustatytų priemonių taikymą, teigdama, kad, nenustačius jokio Fang Da importo vykdymo dempingo kaina ir (arba) nenustačius Fang Da daromos žalos, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nurodytą nediskriminavimo principą turėtų būti nutrauktas antidempingo priemonių taikymas. Savo argumentui pagrįsti bendrovė nurodė ankstesnius Tarybos reglamentus, kuriais tuo pačiu metu atliekamos tarpinės peržiūros dėl importo iš tam tikrų šalių buvo nutrauktos nenustačius priemonių, nenustačius priemonių antidempingo tyrimuose dėl tų pačių produktų importo iš kitų šalių (LAECs
   (8), plokšti valcavimo produktai iš geležies arba nelegiruotojo plieno (9)). Tačiau pažymėtina, kad šie atvejai yra susiję su tyrimais, kuriuose nagrinėtos kelios šalys ir nediskriminavimo principas taikytas importui iš skirtingų šalių. Antra, šiais atvejais priemonių taikymas keletui šalių nutrauktas todėl, kad priemonės kitoms šalims netaikytos dėl to, jog Taryba nepriėmė pasiūlymo per numatytą laikotarpį (LAECs, plokšti valcavimo produktai iš geležies arba nelegiruotojo plieno). Todėl nors minėtais atvejais iš tiesų nuspręsta nutraukti tyrimus dėl antidempingo priemonių tuo pačiu metu vykdomuose tyrimuose atsižvelgiant į nediskriminavimo principą, jie nėra susiję su dabartine peržiūra. Kita nuoroda į mononatrio glutamato (10) atveju taikytą metodą yra susijusi su byla, kurioje skundo pateikėjas ketino atsiimti savo skundą dėl importo iš Brazilijos, nors nustatyta, kad vykdytas importas dempingo kaina. Tuo atveju numatyta nepriimti skundo atsiėmimo, nes nuspręsta taikyti priemones kitoms šalims ir priemonių netaikymas Brazilijai būtų diskriminacinis.

| (67) | Be to, šie du atvejai yra pakankamai skirtingi. Tuo pačiu metu atliekamame tyrime skundas buvo atsiimtas ir padaryta išvada, kad tyrimo nutraukimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Šioje peržiūroje prašymas neatsiimtas ir nustatyta, kad Rainbow grupės vykdomas dempingas išaugo. Todėl muito padidinimas tai grupei nėra diskriminacija. |
| --- | --- |

(67)

Be to, šie du atvejai yra pakankamai skirtingi. Tuo pačiu metu atliekamame tyrime skundas buvo atsiimtas ir padaryta išvada, kad tyrimo nutraukimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Šioje peržiūroje prašymas neatsiimtas ir nustatyta, kad Rainbow grupės vykdomas dempingas išaugo. Todėl muito padidinimas tai grupei nėra diskriminacija.

| (68) | Rainbow grupė taip pat prašė dėl skundo atsiėmimo nutraukti dabartinę peržiūrą, susijusią su Rainbow grupe, nes abu tyrimai pagrįsti tuo pačiu procedūriniu dokumentu, susiję su tuo pačiu tyrimo laikotarpiu ir skunde skundo pateikėjas visais praktiniais aspektais Fang Da grupę ir Rainbow grupę vertino bendrai. |
| --- | --- |

(68)

Rainbow grupė taip pat prašė dėl skundo atsiėmimo nutraukti dabartinę peržiūrą, susijusią su Rainbow grupe, nes abu tyrimai pagrįsti tuo pačiu procedūriniu dokumentu, susiję su tuo pačiu tyrimo laikotarpiu ir skunde skundo pateikėjas visais praktiniais aspektais Fang Da grupę ir Rainbow grupę vertino bendrai.

| (69) | Antra, ji taip pat teigė, kad nepaisant to, jog Fang Da grupės tyrimas inicijuotas pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį, tyrimas dėl Fang Da grupės importo ir tarpinė peržiūra dėl Rainbow grupės importo teisiškai ir visais praktiniais aspektais yra iš esmės tas pats tyrimas. Galiausiai ji nurodė, kad, atskyrus tyrimus, pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalis iš esmės reiškia, jog, nors Fang Da grupei po pradinio tyrimo nustatytas nulinis muitas, ji ir toliau nagrinėjama tyrime. Dėl šios priežasties atsiėmus skundą dėl Fang Da grupės importo Rainbow grupės atžvilgiu taip pat turėtų būti nutraukiama dabartinė peržiūra. |
| --- | --- |

(69)

Antra, ji taip pat teigė, kad nepaisant to, jog Fang Da grupės tyrimas inicijuotas pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį, tyrimas dėl Fang Da grupės importo ir tarpinė peržiūra dėl Rainbow grupės importo teisiškai ir visais praktiniais aspektais yra iš esmės tas pats tyrimas. Galiausiai ji nurodė, kad, atskyrus tyrimus, pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalis iš esmės reiškia, jog, nors Fang Da grupei po pradinio tyrimo nustatytas nulinis muitas, ji ir toliau nagrinėjama tyrime. Dėl šios priežasties atsiėmus skundą dėl Fang Da grupės importo Rainbow grupės atžvilgiu taip pat turėtų būti nutraukiama dabartinė peržiūra.

| (70) | Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad skundo pateikėjo pateiktas dokumentas buvo ir skundas dėl antidempingo tyrimo pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį, ir prašymas atlikti šią peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Jame taip pat pateikta pakankamai įrodymų, pagrindžiančių abiejų tyrimų individualų inicijavimą. Iš tiesų, Komisija inicijavo tyrimą pagal 5 straipsnį ir tarpinę peržiūrą dviem atskirais pranešimais apie inicijavimą. Todėl pagrindinio reglamento 5 straipsniu pagrįstas antidempingo tyrimas ir pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi pagrįsta tarpinė peržiūra yra du skirtingi tyrimai. |
| --- | --- |

(70)

Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad skundo pateikėjo pateiktas dokumentas buvo ir skundas dėl antidempingo tyrimo pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį, ir prašymas atlikti šią peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Jame taip pat pateikta pakankamai įrodymų, pagrindžiančių abiejų tyrimų individualų inicijavimą. Iš tiesų, Komisija inicijavo tyrimą pagal 5 straipsnį ir tarpinę peržiūrą dviem atskirais pranešimais apie inicijavimą. Todėl pagrindinio reglamento 5 straipsniu pagrįstas antidempingo tyrimas ir pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi pagrįsta tarpinė peržiūra yra du skirtingi tyrimai.

| (71) | Rainbow grupė pateikė daugiau argumentų dėl galimų skundo atsiėmimo priežasčių. Šie argumentai buvo hipotetiniai ir nesusiję, todėl į juos negali būti atsižvelgiama ir jie buvo atmesti. |
| --- | --- |

(71)

Rainbow grupė pateikė daugiau argumentų dėl galimų skundo atsiėmimo priežasčių. Šie argumentai buvo hipotetiniai ir nesusiję, todėl į juos negali būti atsižvelgiama ir jie buvo atmesti.

| (72) | Galiausiai Rainbow grupė nurodė, kad Komisija akivaizdžiai pažeidė jos teises per dešimt dienų pateikti pastabas dėl galutinių išvadų, nes skundo atsiėmimo rašto nekonfidenciali versija atskleista 7 dienas prieš pastabų pateikimo terminą. |
| --- | --- |

(72)

Galiausiai Rainbow grupė nurodė, kad Komisija akivaizdžiai pažeidė jos teises per dešimt dienų pateikti pastabas dėl galutinių išvadų, nes skundo atsiėmimo rašto nekonfidenciali versija atskleista 7 dienas prieš pastabų pateikimo terminą.

| (73) | Kaip paaiškinta 70 konstatuojamojoje dalyje, pagal 5 straipsnį atliekamas tyrimas, su kuriuo susijęs Rainbow grupės gautas informacinis raštas apie skundo atsiėmimą, yra su dabartine peržiūra nesusijęs tyrimas. Pagal 5 straipsnį atliekamame tyrime Rainbow grupė buvo suinteresuotoji šalis ir tik dėl šios priežasties jai pranešta apie skundo atsiėmimą. Šis pranešimo raštas nebuvo dabartinės peržiūros galutinių išvadų atskleidimo dalis. Rainbow grupė pastabas dėl dabartinio tyrimo galutinių išvadų galėjo pateikti per 30 dienų. Todėl jos teisė į tinkamą laikotarpį pateikti pastabas nebuvo pažeista. |
| --- | --- |

(73)

Kaip paaiškinta 70 konstatuojamojoje dalyje, pagal 5 straipsnį atliekamas tyrimas, su kuriuo susijęs Rainbow grupės gautas informacinis raštas apie skundo atsiėmimą, yra su dabartine peržiūra nesusijęs tyrimas. Pagal 5 straipsnį atliekamame tyrime Rainbow grupė buvo suinteresuotoji šalis ir tik dėl šios priežasties jai pranešta apie skundo atsiėmimą. Šis pranešimo raštas nebuvo dabartinės peržiūros galutinių išvadų atskleidimo dalis. Rainbow grupė pastabas dėl dabartinio tyrimo galutinių išvadų galėjo pateikti per 30 dienų. Todėl jos teisė į tinkamą laikotarpį pateikti pastabas nebuvo pažeista.

| (74) | Apibendrinant galima teigti, kad dėl gautų pastabų pirmiau pateiktų išvadų keisti nereikia, |
| --- | --- |

(74)

Apibendrinant galima teigti, kad dėl gautų pastabų pirmiau pateiktų išvadų keisti nereikia,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Tarybos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 492/2010 1 straipsnio 2 dalyje esanti lentelė iš dalies keičiama pakeičiant šią informaciją:

| Šalis | Bendrovė | Muito norma (EUR už kilogramą) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| „Kinijos Liaudies Respublika | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan pramonės rajonas, Buji miestelis, Shenzhen miestas, Guangdong provincija, Kinijos Liaudies Respublika | 0,11 | A473“ |

Šalis

Bendrovė

Muito norma (EUR už kilogramą)

Papildomas TARIC kodas

„Kinijos Liaudies Respublika

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan pramonės rajonas, Buji miestelis, Shenzhen miestas, Guangdong provincija, Kinijos Liaudies Respublika

0,11

A473“

tokia informacija:

| Šalis | Bendrovė | Muito norma (EUR už kilogramą) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| „Kinijos Liaudies Respublika | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan pramonės rajonas, Buji miestelis, Shenzhen miestas, Guangdong provincija, Kinijos Liaudies Respublika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90–168, Fangshui Road, Chemijos pramonės zona, Nanjing, Jiangsu provincija, Kinijos Liaudies Respublika | 0,23 | A473“ |

Šalis

Bendrovė

Muito norma (EUR už kilogramą)

Papildomas TARIC kodas

„Kinijos Liaudies Respublika

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan pramonės rajonas, Buji miestelis, Shenzhen miestas, Guangdong provincija, Kinijos Liaudies Respublika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90–168, Fangshui Road, Chemijos pramonės zona, Nanjing, Jiangsu provincija, Kinijos Liaudies Respublika

0,23

A473“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. WAMMEN

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 72, 2004 3 11, p. 1.

2

(3)  OL L 140, 2010 6 8, p. 2.

3

(4)  OL C 50, 2011 2 17, p. 6.

4

(5)  Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd. prieš Tarybą, byla T-498/04, [2009] Rink. p. II-1969, 92 dalis.

5

Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd

(6)  Žr. Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 492/2010 (OL L 140, 2010 6 8, p. 2).

6

(7)  OL C 50, 2011 2 17, p. 9.

7

(8)  OL L 22, 2000 1 27, p. 1, 134 ir 135 konstatuojamosios dalys.

8

(9)  OL L 294, 2004 9 17, p. 3.

9

(10)  OL L 264, 1998 9 29, p. 1.

10

---

| 11.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 124/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 124/11

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 399/2012

2012 m. gegužės 7 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą, remiantis šios lentelės 3 skiltyje išdėstytais motyvais; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą, remiantis šios lentelės 3 skiltyje išdėstytais motyvais;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalyje.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 7 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikacija
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Nesurinktas dirbinys (batuto apsauginis tinklas), kurį sudaro:






  — | tinklas su 6 sąsagomis, |

Prekių aprašymas

Klasifikacija

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Nesurinktas dirbinys (batuto apsauginis tinklas), kurį sudaro:

—

tinklas su 6 sąsagomis,

| — | 6 viršutiniai metaliniai strypai, dengti akytuoju plastiku, |
| --- | --- |

—

6 viršutiniai metaliniai strypai, dengti akytuoju plastiku,

| — | 6 apatiniai metaliniai strypai, dengti akytuoju plastiku, su suvirintais montavimo kronšteinais, |
| --- | --- |

—

6 apatiniai metaliniai strypai, dengti akytuoju plastiku, su suvirintais montavimo kronšteinais,

| — | 12 guminių juostų su kabėmis, |
| --- | --- |

—

12 guminių juostų su kabėmis,

| — | 12 varžtų su užsifiksuojančiosiomis veržlėmis. |
| --- | --- |

—

12 varžtų su užsifiksuojančiosiomis veržlėmis.

Kiekvienas viršutinis strypas tvirtinamas prie apatinio strypo, kuris po to varžtais ir užsifiksuojančiosiomis veržlėmis prisukamas prie batuto kojų.

Tinklas susiūtas į cilindrą, o jo dydis pritaikytas konkrečiam batutui. Tinkle padaryta įėjimo anga su užtrauktuku.

Sąsagos tinklo viršutinėje dalyje tvirtinamos prie metalinių strypų viršutinių galų.

Guminės juostos su kabėmis naudojamos tinklo apačiai prie batuto rėmo pritvirtinti.

9506 91 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 2 (a punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XI skyriaus 1 pastabos t punktu, 95 skirsnio 3 pastaba ir KN kodus 9506, 9506 91 ir 9506 91 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Atsižvelgiant į dirbinio formą ir požymius, visų pirma į tai, kad jis pritaikytas tvirtinti prie konkretaus batuto naudojant dirbinio sudėtyje esančius metalinius strypus, varžtus, veržles, sąsagas ir gumines juostas su kabėmis, apsauginis tinklas tinkamas naudoti tik su atitinkamu batutu (žr. 95 skirsnio 3 pastabą). Todėl apsauginis tinklas laikytinas 9506 pozicijai priskiriamos bendrųjų fizinių pratimų įrangos reikmeniu.

Gaminys nepriskirtinas 5608 pozicijai kaip kiti gatavi tinklai, nes XI skyriui nepriskiriami 95 skirsnyje nurodyti dirbiniai (žr. XI skyriaus 1 pastabos t punktą).

Todėl apsauginis batuto tinklas klasifikuotinas kaip kiti bendrųjų fizinių pratimų, gimnastikos arba atletinių sporto šakų reikmenys ir įranga priskiriant KN kodą 9506 91 90.

---

| 11.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 124/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 124/13

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 400/2012

2012 m. gegužės 7 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis lentelės 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis lentelės 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalyje.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 7 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Beveik kvadratinis stilizuoto drambliuko formos dirbinys, kurio apytiksliai matmenys 32 × 48 × 24 cm, sudarytas iš dviejų vienodo dydžio dalių, pagamintų iš forminio standaus plastiko. Jis su keturiais ratukais ir nuimamu perpetiniu dirželiu, už kurio paėmus dirbinį taip pat galima traukti.
  Abi dirbinio dalis jungia jo apačioje esanti vientisa sąvara, ir priešinguose jo galuose esantys du užspaudžiami užraktai, neleidžiantys dirbiniui staiga atsidaryti. Sąvara leidžia abi atidaryto dirbinio dalis paguldyti horizontalioje plokštumoje.
  Vienoje dirbinio dalyje įtaisyti du tekstiliniai dirželiai, kurie, susegti sąsaga, sudaro X raidę. Vidinėje šios dalies pusėje taip pat yra maža plokščia tekstilinė kišenėlė. Kitoje dirbinio dalyje įtaisytas tekstilės medžiagos atvartas, kuriame yra viena plokščia kišenė su užtrauktuku. Atvartas pritvirtintas prie dirbinio krašto su sąvara ir jį dar galima prikabinti prie priešingos tos dalies pusės.
  (lagaminas)
  (Žr. nuotraukas Nr. 660 A ir B) (1) | 4202 12 50 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 95 skirsnio 1 pastabos d punktu bei KN kodus 4202, 4202 12 ir 4202 12 50 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Dirbinys turi objektyvias 4202 pozicijai priskiriamų lagaminų savybes, pavyzdžiui, jis pagamintas iš standaus forminio plastiko, jame yra sąvara, uždarymo sistema, dirželiai, atvartas ir kišenės bei ratukai; be to, jo forma atitinka lagamino formą ir jis gali būti naudojamas kaip įprastas lagaminas su sąvara. Dėl šių savybių dirbinys laikytinas lagaminu, o ne žaislu su ratukais. Todėl dirbinys nepriskirtinas 9503 pozicijai priklausantiems žaislams su ratukais, panašiems, pavyzdžiui, į pedalinius automobiliukus.
  Todėl dirbinys klasifikuotinas kaip iš forminio plastiko pagamintas lagaminas, priskiriant KN kodą 4202 12 50. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Beveik kvadratinis stilizuoto drambliuko formos dirbinys, kurio apytiksliai matmenys 32 × 48 × 24 cm, sudarytas iš dviejų vienodo dydžio dalių, pagamintų iš forminio standaus plastiko. Jis su keturiais ratukais ir nuimamu perpetiniu dirželiu, už kurio paėmus dirbinį taip pat galima traukti.

Abi dirbinio dalis jungia jo apačioje esanti vientisa sąvara, ir priešinguose jo galuose esantys du užspaudžiami užraktai, neleidžiantys dirbiniui staiga atsidaryti. Sąvara leidžia abi atidaryto dirbinio dalis paguldyti horizontalioje plokštumoje.

Vienoje dirbinio dalyje įtaisyti du tekstiliniai dirželiai, kurie, susegti sąsaga, sudaro X raidę. Vidinėje šios dalies pusėje taip pat yra maža plokščia tekstilinė kišenėlė. Kitoje dirbinio dalyje įtaisytas tekstilės medžiagos atvartas, kuriame yra viena plokščia kišenė su užtrauktuku. Atvartas pritvirtintas prie dirbinio krašto su sąvara ir jį dar galima prikabinti prie priešingos tos dalies pusės.

(lagaminas)

(Žr. nuotraukas Nr. 660 A ir B) (1)

4202 12 50

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 95 skirsnio 1 pastabos d punktu bei KN kodus 4202, 4202 12 ir 4202 12 50 atitinkančiais prekių aprašymais.

Dirbinys turi objektyvias 4202 pozicijai priskiriamų lagaminų savybes, pavyzdžiui, jis pagamintas iš standaus forminio plastiko, jame yra sąvara, uždarymo sistema, dirželiai, atvartas ir kišenės bei ratukai; be to, jo forma atitinka lagamino formą ir jis gali būti naudojamas kaip įprastas lagaminas su sąvara. Dėl šių savybių dirbinys laikytinas lagaminu, o ne žaislu su ratukais. Todėl dirbinys nepriskirtinas 9503 pozicijai priklausantiems žaislams su ratukais, panašiems, pavyzdžiui, į pedalinius automobiliukus.

Todėl dirbinys klasifikuotinas kaip iš forminio plastiko pagamintas lagaminas, priskiriant KN kodą 4202 12 50.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

(1)  Nuotraukos pateikiamos tik dėl informacijos.

---

| 11.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 124/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 124/15

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 401/2012

2012 m. gegužės 7 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje;

| (5) | Muitinės kodekso komitetas per pirmininko nustatytą laikotarpį nepareiškė nuomonės, |
| --- | --- |

(5)

Muitinės kodekso komitetas per pirmininko nustatytą laikotarpį nepareiškė nuomonės,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalyje.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 7 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kūgio formos dirbinys (apie 40 cm aukščio), pagamintas iš 2 susiūtų trikampio formos raudonos spalvos neaustinės tekstilės medžiagos gabalų. Jo apatinis kraštas apsiūtas baltos spalvos apsiuvu, o prie smaigalio pritvirtintas baltas bumbulas.
  (galvos apdangalas)
  (Žr. nuotrauką Nr. 658) (1) | 6505 00 90 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 6505 ir 6505 00 90 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Išskyrus lėlių skrybėlaites, kitas žaislines skrybėlaites arba karnavalinius dirbinius, skrybėlės ir kiti visų rūšių galvos apdangalai, neatsižvelgiant į medžiagas, iš kurių jie pagaminti, ir jų paskirtį, priskirtini 65 skirsniui (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 65 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų pirmą pastraipą).
  Galvos apdangalai, pagaminti iš nėrinių, veltinio arba iš kitų tekstilės medžiagų rietime, priskirtini 6505 pozicijai (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 6505 skirsnio paaiškinimų pirmą pastraipą).
  Pagal XI skyriaus (Tekstilės medžiagos ir tekstilės dirbiniai) 1 pastabos o punktą 65 skirsnyje nurodyti galvos apdangalai tame skyriuje neklasifikuojami.
  Praktinės paskirties tekstilės dirbiniai nepriskiriami 95 skirsniui, net jeigu jie yra šventinio pobūdžio (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 9505 pozicijos paaiškinimų A dalies paskutinę pastraipą). Todėl dirbinys neklasifikuotinas kaip kiti Kalėdų šventėms skirti dirbiniai ir nepriskirtinas 9505 10 90 subpozicijai.
  Akivaizdu, kad dirbinys turi galvos apdangalo požymių ir yra skirtas dėvėti tokiu būdu.
  Todėl dirbinys klasifikuotinas kaip galvos apdangalas priskiriant KN kodą 6505 00 90. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Kūgio formos dirbinys (apie 40 cm aukščio), pagamintas iš 2 susiūtų trikampio formos raudonos spalvos neaustinės tekstilės medžiagos gabalų. Jo apatinis kraštas apsiūtas baltos spalvos apsiuvu, o prie smaigalio pritvirtintas baltas bumbulas.

(galvos apdangalas)

(Žr. nuotrauką Nr. 658) (1)

6505 00 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 6505 ir 6505 00 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Išskyrus lėlių skrybėlaites, kitas žaislines skrybėlaites arba karnavalinius dirbinius, skrybėlės ir kiti visų rūšių galvos apdangalai, neatsižvelgiant į medžiagas, iš kurių jie pagaminti, ir jų paskirtį, priskirtini 65 skirsniui (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 65 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų pirmą pastraipą).

Galvos apdangalai, pagaminti iš nėrinių, veltinio arba iš kitų tekstilės medžiagų rietime, priskirtini 6505 pozicijai (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 6505 skirsnio paaiškinimų pirmą pastraipą).

Pagal XI skyriaus (Tekstilės medžiagos ir tekstilės dirbiniai) 1 pastabos o punktą 65 skirsnyje nurodyti galvos apdangalai tame skyriuje neklasifikuojami.

Praktinės paskirties tekstilės dirbiniai nepriskiriami 95 skirsniui, net jeigu jie yra šventinio pobūdžio (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 9505 pozicijos paaiškinimų A dalies paskutinę pastraipą). Todėl dirbinys neklasifikuotinas kaip kiti Kalėdų šventėms skirti dirbiniai ir nepriskirtinas 9505 10 90 subpozicijai.

Akivaizdu, kad dirbinys turi galvos apdangalo požymių ir yra skirtas dėvėti tokiu būdu.

Todėl dirbinys klasifikuotinas kaip galvos apdangalas priskiriant KN kodą 6505 00 90.

Image

---

(1)  Nuotrauka pateikiama tik dėl informacijos.

---

| 11.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 124/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 124/17

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 402/2012

2012 m. gegužės 10 d.

kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininių radiatorių importui

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2011 m. rugpjūčio 12 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės aliumininių radiatorių inicijavimą. |
| --- | --- |

(1)

2011 m. rugpjūčio 12 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės aliumininių radiatorių inicijavimą.

| (2) | Tyrimas inicijuotas Tarptautinei ribotos atsakomybės aliumininių radiatorių gamintojų konsorciumo asociacijai (angl. International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL Scrl)) (toliau - skundo pateikėjas), pagaminančiai didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų aliumininių radiatorių Sąjungoje, pateikus skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas Tarptautinei ribotos atsakomybės aliumininių radiatorių gamintojų konsorciumo asociacijai (angl. International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL Scrl)) (toliau - skundo pateikėjas), pagaminančiai didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų aliumininių radiatorių Sąjungoje, pateikus skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (3) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems KLR gamintojams, panašios šalies gamintojams, importuotojams, platintojams ir kitoms žinomoms susijusioms šalims, taip pat KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(3)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems KLR gamintojams, panašios šalies gamintojams, importuotojams, platintojams ir kitoms žinomoms susijusioms šalims, taip pat KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.

| (4) | Skundo pateikėjas, kiti Sąjungos gamintojai, eksportuojantys KLR gamintojai, importuotojai ir platintojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Skundo pateikėjas, kiti Sąjungos gamintojai, eksportuojantys KLR gamintojai, importuotojai ir platintojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (5) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų, importuotojų ir eksportuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), importuotojų ir eksportuojančių gamintojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie 2010 m. liepos mėn. – 2011 m. birželio mėn. laikotarpio veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu, kaip apibrėžta 3 dalyje. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų, importuotojų ir eksportuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), importuotojų ir eksportuojančių gamintojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie 2010 m. liepos mėn. – 2011 m. birželio mėn. laikotarpio veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu, kaip apibrėžta 3 dalyje.

| (6) | Tam, kad eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija žinomiems susijusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir KLR valdžios institucijoms nusiuntė prašymo formas. Prašymą taikyti RER pateikė tik viena bendrovių grupė, t. y. Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd ir Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (toliau – Sira Group). Prašymai taikyti IR gauti iš Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ir Metal Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(6)

Tam, kad eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija žinomiems susijusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir KLR valdžios institucijoms nusiuntė prašymo formas. Prašymą taikyti RER pateikė tik viena bendrovių grupė, t. y. Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd ir Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (toliau – Sira Group). Prašymai taikyti IR gauti iš Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ir Metal Group Co., Ltd.

| (7) | Kalbant apie Sąjungos gamintojus ir kaip deramai paaiškinta 24 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami aštuoni Sąjungos gamintojai. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko keturis Sąjungos gamintojus pagal jų pardavimo ir (arba) gamybos apimtį, jų dydį ir geografinę padėtį Sąjungoje. |
| --- | --- |

(7)

Kalbant apie Sąjungos gamintojus ir kaip deramai paaiškinta 24 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami aštuoni Sąjungos gamintojai. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko keturis Sąjungos gamintojus pagal jų pardavimo ir (arba) gamybos apimtį, jų dydį ir geografinę padėtį Sąjungoje.

| (8) | Kaip toliau paaiškinta 27 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami tik trys nesusiję importuotojai. Tačiau du iš šių importuotojų neimportavo ir (arba) nepirko nagrinėjamojo produkto. Todėl atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių, atranka buvo nebereikalinga. |
| --- | --- |

(8)

Kaip toliau paaiškinta 27 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami tik trys nesusiję importuotojai. Tačiau du iš šių importuotojų neimportavo ir (arba) nepirko nagrinėjamojo produkto. Todėl atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių, atranka buvo nebereikalinga.

| (9) | Kaip paaiškinta 28 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko 18 KLR eksportuojančių gamintojų. Remdamasi tų šalių pateikta informacija Komisija atrinko du eksportuojančius gamintojus, kurių eksporto į Bendriją apimtis buvo didžiausia. |
| --- | --- |

(9)

Kaip paaiškinta 28 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko 18 KLR eksportuojančių gamintojų. Remdamasi tų šalių pateikta informacija Komisija atrinko du eksportuojančius gamintojus, kurių eksporto į Bendriją apimtis buvo didžiausia.

| (10) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, t. y. eksportuojantiems KLR gamintojams, keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, bendradarbiaujantiems Sąjungos importuotojams ir Europos vartotojų organizacijai BEUC (Komisija BEUC paprašė naudotojų klausimyną nusiųsti asocijuotoms bendrovėms). |
| --- | --- |

(10)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, t. y. eksportuojantiems KLR gamintojams, keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, bendradarbiaujantiems Sąjungos importuotojams ir Europos vartotojų organizacijai BEUC (Komisija BEUC paprašė naudotojų klausimyną nusiųsti asocijuotoms bendrovėms).

| (11) | Atsakymai buvo gauti iš dviejų atrinktų eksportuojančių KLR gamintojų, keturių atrinktų Sąjungos gamintojų ir vieno nesusijusio importuotojo. Klausimyno atsakymų negauta nė iš vieno naudotojo. |
| --- | --- |

(11)

Atsakymai buvo gauti iš dviejų atrinktų eksportuojančių KLR gamintojų, keturių atrinktų Sąjungos gamintojų ir vieno nesusijusio importuotojo. Klausimyno atsakymų negauta nė iš vieno naudotojo.

| (12) | Be to, iš vienos susijusių eksportuojančių gamintojų grupės gautas prašymas atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Nagrinėti tuos prašymus pradiniu etapu būtų buvę per sudėtinga. Ar patenkinti šios bendrovių grupės prašymą ir atlikti individualų nagrinėjimą, bus nutarta galutiniame etape. |
| --- | --- |

(12)

Be to, iš vienos susijusių eksportuojančių gamintojų grupės gautas prašymas atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Nagrinėti tuos prašymus pradiniu etapu būtų buvę per sudėtinga. Ar patenkinti šios bendrovių grupės prašymą ir atlikti individualų nagrinėjimą, bus nutarta galutiniame etape.

| (13) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose: | Sąjungos gamintojai







  — | Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Poland (Lenkija); |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

Sąjungos gamintojai

—

Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Poland (Lenkija);

| — | Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italy (Italija); |
| --- | --- |

—

Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italy (Italija);

| — | Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italy (Italija); |
| --- | --- |

—

Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italy (Italija);

| — | Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italy (Italija) |
| --- | --- |

—

Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italy (Italija)

| | Sąjungos importuotojai







  — | Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Poland (Lenkija). |
| --- | --- | --- |

Sąjungos importuotojai

—

Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Poland (Lenkija).

| | Eksportuojantys KLR gamintojai







  — | Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (toliau – Zhejiang Flyhigh), Jinyun |
| --- | --- | --- |

Eksportuojantys KLR gamintojai

—

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (toliau – Zhejiang Flyhigh), Jinyun

| — | Metal Group Co., Ltd., Wuyi |
| --- | --- |

—

Metal Group Co., Ltd., Wuyi

3.   Tiriamasis laikotarpis

| (14) | Atliekant antidempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2010 m. liepos 1 d. – 2011 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(14)

Atliekant antidempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2010 m. liepos 1 d. – 2011 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (15) | Nagrinėjamasis produktas yra aliumininiai radiatoriai ir šiuos radiatorius sudarantys elementai arba sekcijos, neatsižvelgiant į tai, ar šie elementai yra surinkti į rinkinius, išskyrus elektrinius radiatorius, jų elementus ir sekcijas (toliau – nagrinėjamasis produktas). Nagrinėjamojo produkto KN kodai šiuo metu yra ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 and ex 7616 99 90. |
| --- | --- |

(15)

Nagrinėjamasis produktas yra aliumininiai radiatoriai ir šiuos radiatorius sudarantys elementai arba sekcijos, neatsižvelgiant į tai, ar šie elementai yra surinkti į rinkinius, išskyrus elektrinius radiatorius, jų elementus ir sekcijas (toliau – nagrinėjamasis produktas). Nagrinėjamojo produkto KN kodai šiuo metu yra ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 and ex 7616 99 90.

| (16) | Sira Group, remdamasi tariamu dviejų gamybos procesų, kurie vyksta gaminant radiatorius, skirtumu, užginčijo produktų apibrėžtį. Sira Group sudaro du Kinijos eksportuojantys gamintojai, iš kurių vienas taiko liejimo slegiant technologiją, o kita bendrovė – ekstruzijos metodą. Sira Group teigė, kad ekstruzijos metodas dėl tariamai skirtingų fizinių ir techninių savybių, žaliavų, gamybos sąnaudų ir pardavimo kainų, taip pat dėl to, kad ekstruzijos technologija nėra plačiai taikoma ES ir KLR, neturėtų būti įtraukiamas į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį. |
| --- | --- |

(16)

Sira Group, remdamasi tariamu dviejų gamybos procesų, kurie vyksta gaminant radiatorius, skirtumu, užginčijo produktų apibrėžtį. Sira Group sudaro du Kinijos eksportuojantys gamintojai, iš kurių vienas taiko liejimo slegiant technologiją, o kita bendrovė – ekstruzijos metodą. Sira Group teigė, kad ekstruzijos metodas dėl tariamai skirtingų fizinių ir techninių savybių, žaliavų, gamybos sąnaudų ir pardavimo kainų, taip pat dėl to, kad ekstruzijos technologija nėra plačiai taikoma ES ir KLR, neturėtų būti įtraukiamas į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį.

| (17) | Dar viena Kinijos šalis, t. y. Kinijos mašinų ir elektronikos produktų importo ir eksporto prekybos rūmai (toliau – KMEPR), paprašė išaiškinti šį klausimą, kylantį dėl taikant dvi gamybos technologijas gaminamų radiatorių gamybos sąnaudų ir kainų skirtumo. |
| --- | --- |

(17)

Dar viena Kinijos šalis, t. y. Kinijos mašinų ir elektronikos produktų importo ir eksporto prekybos rūmai (toliau – KMEPR), paprašė išaiškinti šį klausimą, kylantį dėl taikant dvi gamybos technologijas gaminamų radiatorių gamybos sąnaudų ir kainų skirtumo.

| (18) | Nors yra nedidelių skirtumų, šiuo atžvilgiu aišku, kad taikant abu metodus gaminamų radiatorių pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei paskirtis nesiskiria. Taikant abu metodus gaminami radiatoriai gali būti lengvai tarpusavyje pakeičiami. Šios pagrindinės savybės pirmiausia yra lengvumas, nedidelė šiluminė inercija ir didelis šilumos laidumas. Šios pagrindinės savybės dėl sąnaudų ir kainų skirtumo, taip pat dėl to, kad taikant ekstruzijos technologiją gali būti naudojamas šiek tiek kitoks aliuminio lydinys, nepakinta. Kalbant apie kainų lyginimą, visi skirtumai tinkamai paaiškinami remiantis šiame tyrime naudojamos produktų tipo palyginimo sistemos (toliau – PPS) struktūra, ir tai reiškia, kad lyginami tik panašūs dalykai. |
| --- | --- |

(18)

Nors yra nedidelių skirtumų, šiuo atžvilgiu aišku, kad taikant abu metodus gaminamų radiatorių pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei paskirtis nesiskiria. Taikant abu metodus gaminami radiatoriai gali būti lengvai tarpusavyje pakeičiami. Šios pagrindinės savybės pirmiausia yra lengvumas, nedidelė šiluminė inercija ir didelis šilumos laidumas. Šios pagrindinės savybės dėl sąnaudų ir kainų skirtumo, taip pat dėl to, kad taikant ekstruzijos technologiją gali būti naudojamas šiek tiek kitoks aliuminio lydinys, nepakinta. Kalbant apie kainų lyginimą, visi skirtumai tinkamai paaiškinami remiantis šiame tyrime naudojamos produktų tipo palyginimo sistemos (toliau – PPS) struktūra, ir tai reiškia, kad lyginami tik panašūs dalykai.

| (19) | Dar daugiau, aliumininiai radiatoriai, kad ir koks būtų jų gamybos procesas, turėtų būti laikomi vienu produktu, nes jie parduodami tais pat pardavimo kanalais, o galutiniai naudotojai ir vartotojai juos suvokia kaip pagamintus iš aliuminio (ir turinčius gerai žinomas minėtas savybes) ir neskirsto jų pagal gamybos metodą. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(19)

Dar daugiau, aliumininiai radiatoriai, kad ir koks būtų jų gamybos procesas, turėtų būti laikomi vienu produktu, nes jie parduodami tais pat pardavimo kanalais, o galutiniai naudotojai ir vartotojai juos suvokia kaip pagamintus iš aliuminio (ir turinčius gerai žinomas minėtas savybes) ir neskirsto jų pagal gamybos metodą. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šis argumentas atmetamas.

| (20) | KMEPR taip pat užginčijo tai, kad į produkto kategoriją neįtraukti plieno lakšto ar net ketaus radiatoriai. Tačiau, nors šių produktų paskirtis panaši, jų pagrindinės fizinės ir techninės savybės skiriasi, nes pagrindinė žaliava (aliuminio lydinys) pakeistas plienu arba geležimi, o jų fizinės ir techninės savybės svorio, šiluminės inercijos ir laidumo atžvilgiu skiriasi. Taigi šis teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(20)

KMEPR taip pat užginčijo tai, kad į produkto kategoriją neįtraukti plieno lakšto ar net ketaus radiatoriai. Tačiau, nors šių produktų paskirtis panaši, jų pagrindinės fizinės ir techninės savybės skiriasi, nes pagrindinė žaliava (aliuminio lydinys) pakeistas plienu arba geležimi, o jų fizinės ir techninės savybės svorio, šiluminės inercijos ir laidumo atžvilgiu skiriasi. Taigi šis teiginys atmetamas.

| (21) | KMEPR pateikė daugiau pastabų, susijusių su skunde daromomis nuorodomis į pasiūlymų pateikimo procedūras. Remiantis tomis pastabomis galima numanyti, kad jie manė, jog tai susiję su viešaisiais pirkimais. Tačiau skunde minimos pasiūlymų pateikimo procedūros yra susijusios su įprasta verslo praktika, kai prieš pateikdamas užsakymus ES radiatorių pirkėjas potencialių tiekėjų prašo nurodyti kainas. Jokia apskaičiuojant naudota Kinijos importo dalis nebuvo susijusi su viešojo pirkimo konkursu. |
| --- | --- |

(21)

KMEPR pateikė daugiau pastabų, susijusių su skunde daromomis nuorodomis į pasiūlymų pateikimo procedūras. Remiantis tomis pastabomis galima numanyti, kad jie manė, jog tai susiję su viešaisiais pirkimais. Tačiau skunde minimos pasiūlymų pateikimo procedūros yra susijusios su įprasta verslo praktika, kai prieš pateikdamas užsakymus ES radiatorių pirkėjas potencialių tiekėjų prašo nurodyti kainas. Jokia apskaičiuojant naudota Kinijos importo dalis nebuvo susijusi su viešojo pirkimo konkursu.

| (22) | KMEPR taip pat pateikė pastabą dėl skunde daromų nuorodų į modelinius radiatorius teigdami, kad tokie radiatoriai neįtraukti į produkto apibrėžtį. Ir vėl, šios pastabos buvo pagrįstos nesusipratimu, nes tokie radiatoriai neįtraukti į produkto apibrėžtį. Todėl šios pastabos buvo atmestos. |
| --- | --- |

(22)

KMEPR taip pat pateikė pastabą dėl skunde daromų nuorodų į modelinius radiatorius teigdami, kad tokie radiatoriai neįtraukti į produkto apibrėžtį. Ir vėl, šios pastabos buvo pagrįstos nesusipratimu, nes tokie radiatoriai neįtraukti į produkto apibrėžtį. Todėl šios pastabos buvo atmestos.

2.   Panašus produktas

| (23) | Remiantis tyrimu, KLR gaminamų ir iš jos eksportuojamų aliumininių radiatorių ir Sąjungoje Sąjungos gamintojų gaminamų ir joje parduodamų aliumininių radiatorių pagrindinės fizinės ir techninės charakteristikos bei naudojimo paskirtis tokios pačios, todėl jie laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(23)

Remiantis tyrimu, KLR gaminamų ir iš jos eksportuojamų aliumininių radiatorių ir Sąjungoje Sąjungos gamintojų gaminamų ir joje parduodamų aliumininių radiatorių pagrindinės fizinės ir techninės charakteristikos bei naudojimo paskirtis tokios pačios, todėl jie laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   ATRANKA

1.   Sąjungos gamintojų atranka

| (24) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti atranką žalai nustatyti. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti atranką žalai nustatyti.

| (25) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Iš aštuonių Sąjungos gamintojų, kurie prieš inicijuojant tyrimą buvo žinomi kaip panašaus produkto gamintojai, atrinktos keturios bendrovės remiantis jų pardavimo apimtimi, dydžiu ir geografine vieta Sąjungoje. Per TL jie pagamino 66 % visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos. Suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta susipažinti su dokumentu, teiktinu joms susipažinti, ir per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Viena suinteresuotoji šalis pageidavo, kad atrenkant gamintojus būtų atsižvelgta ir į gamybos apimtį. Atrenkamus gamintojus atitinkamai pakeisti sutikta. Nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo, kad galiausiai būtų atrinktos pasiūlytos keturios bendrovės. |
| --- | --- |

(25)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Iš aštuonių Sąjungos gamintojų, kurie prieš inicijuojant tyrimą buvo žinomi kaip panašaus produkto gamintojai, atrinktos keturios bendrovės remiantis jų pardavimo apimtimi, dydžiu ir geografine vieta Sąjungoje. Per TL jie pagamino 66 % visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos. Suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta susipažinti su dokumentu, teiktinu joms susipažinti, ir per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Viena suinteresuotoji šalis pageidavo, kad atrenkant gamintojus būtų atsižvelgta ir į gamybos apimtį. Atrenkamus gamintojus atitinkamai pakeisti sutikta. Nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo, kad galiausiai būtų atrinktos pasiūlytos keturios bendrovės.

2.   Nesusijusių importuotojų atranka

| (26) | Atsižvelgiant į galimą didelį tyrime dalyvaujančių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti importuotojų atranką. |
| --- | --- |

(26)

Atsižvelgiant į galimą didelį tyrime dalyvaujančių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti importuotojų atranką.

| (27) | Prašomą informaciją pateikė ir sutiko bendradarbiauti tik trys nesusiję importuotojai. Kadangi du iš šių importuotojų nenurodė, kad būtų importavę ar pirkę nagrinėjamąjį produktą, atrankos nebereikėjo. |
| --- | --- |

(27)

Prašomą informaciją pateikė ir sutiko bendradarbiauti tik trys nesusiję importuotojai. Kadangi du iš šių importuotojų nenurodė, kad būtų importavę ar pirkę nagrinėjamąjį produktą, atrankos nebereikėjo.

3.   Eksportuojančių gamintojų atranka

| (28) | Prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko 18 eksportuojančių KLR gamintojų. Per TL šios bendrovės eksportavo maždaug 5 mln. elementų (3) arba šiek tiek mažiau negu 50 % Kinijos eksporto į ES rinką. Remdamasi iš šių šalių gauta informacija Komisija atrinko du eksportuojančius gamintojus, kurių tipinė gamybos, pardavimo ir eksporto apimtis yra didžiausia ir ją galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Abiejų eksportuojančių gamintojų – Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ir Metal Group Co., Ltd. – pardavimo apimtis sudarė maždaug 62 % aštuoniolikos eksportuojančių gamintojų, pateikusių duomenis atrankai, pardavimo apimties. |
| --- | --- |

(28)

Prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko 18 eksportuojančių KLR gamintojų. Per TL šios bendrovės eksportavo maždaug 5 mln. elementų (3) arba šiek tiek mažiau negu 50 % Kinijos eksporto į ES rinką. Remdamasi iš šių šalių gauta informacija Komisija atrinko du eksportuojančius gamintojus, kurių tipinė gamybos, pardavimo ir eksporto apimtis yra didžiausia ir ją galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Abiejų eksportuojančių gamintojų – Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ir Metal Group Co., Ltd. – pardavimo apimtis sudarė maždaug 62 % aštuoniolikos eksportuojančių gamintojų, pateikusių duomenis atrankai, pardavimo apimties.

| (29) | Viena eksportuojančių gamintojų grupė (Sira Group) nesutiko su tuo, kad buvo neįtraukta į atranką, remdamasi tuo, kad gamina tam tikros rūšies radiatorius (taikydama ekstruzijos gamybos metodą), ir teigė, kad ją įtraukus į atranką atranka būtų reprezentatyvesnė. Tačiau nebuvo poreikio įtraukti dar vieną grupę, nes nuo pat pradžių atrinkti gamintojai eksportuoja daugiau negu 60 % kiekio, kurį nurodė bendradarbiaujančios bendrovės. Be to, atrinkti gamintojai nebūtinai turi gaminti visų rūšių nagrinėjamąjį produktą. Todėl Sira Group prašymas įtraukti ją į atranką buvo atmestas ir patvirtinta iš pat pradžių atrinkta grupė. |
| --- | --- |

(29)

Viena eksportuojančių gamintojų grupė (Sira Group) nesutiko su tuo, kad buvo neįtraukta į atranką, remdamasi tuo, kad gamina tam tikros rūšies radiatorius (taikydama ekstruzijos gamybos metodą), ir teigė, kad ją įtraukus į atranką atranka būtų reprezentatyvesnė. Tačiau nebuvo poreikio įtraukti dar vieną grupę, nes nuo pat pradžių atrinkti gamintojai eksportuoja daugiau negu 60 % kiekio, kurį nurodė bendradarbiaujančios bendrovės. Be to, atrinkti gamintojai nebūtinai turi gaminti visų rūšių nagrinėjamąjį produktą. Todėl Sira Group prašymas įtraukti ją į atranką buvo atmestas ir patvirtinta iš pat pradžių atrinkta grupė.

D.   DEMPINGAS

1.   Rinkos ekonomikos režimas ir individualus režimas

1.1   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (30) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus, normalioji vertė tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis. |
| --- | --- |

(30)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus, normalioji vertė tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis.

| (31) | Tačiau du atrinkti eksportuojantys gamintojai tik paprašė taikyti individualų režimą (toliau – IR). Todėl atitiktis RER kriterijams netirta. |
| --- | --- |

(31)

Tačiau du atrinkti eksportuojantys gamintojai tik paprašė taikyti individualų režimą (toliau – IR). Todėl atitiktis RER kriterijams netirta.

1.2   Individualus režimas (IR)

| (32) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami tokie šie kriterijai:






  — | jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendrosios įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį; |
| --- | --- | --- |

(32)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami tokie šie kriterijai:

—

jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendrosios įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį;

| — | eksporto kainos ir apimtis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai; |
| --- | --- |

—

eksporto kainos ir apimtis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;

| — | dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi; |
| --- | --- |

—

dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;

| — | valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą ir |
| --- | --- |

—

valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą ir

| — | valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos. |
| --- | --- |

—

valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos.

| (33) | Abu atrinkti eksportuojantys gamintojai paprašė taikyti IR. Šie prašymai buvo išnagrinėti. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad atrinktos bendrovės atitiko visas pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies sąlygas. |
| --- | --- |

(33)

Abu atrinkti eksportuojantys gamintojai paprašė taikyti IR. Šie prašymai buvo išnagrinėti. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad atrinktos bendrovės atitiko visas pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies sąlygas.

| (34) | Todėl abiem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas IR. |
| --- | --- |

(34)

Todėl abiem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas IR.

2.   Panaši šalis

| (35) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė nustatoma remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuotąja normaliąja verte panašioje šalyje. |
| --- | --- |

(35)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė nustatoma remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuotąja normaliąja verte panašioje šalyje.

| (36) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti tinkama panašia šalimi ketina pasirinkti Rusiją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo. |
| --- | --- |

(36)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti tinkama panašia šalimi ketina pasirinkti Rusiją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo.

| (37) | Pastabų dėl pasiūlymo Rusiją pasirinkti panašia šalimi negauta. Nė viena suinteresuotoji šalis vykstant tyrimui nepasiūlė kitų panašaus produkto panašios šalies gamintojų negu nurodyti skunde. |
| --- | --- |

(37)

Pastabų dėl pasiūlymo Rusiją pasirinkti panašia šalimi negauta. Nė viena suinteresuotoji šalis vykstant tyrimui nepasiūlė kitų panašaus produkto panašios šalies gamintojų negu nurodyti skunde.

| (38) | Rusija nebendradarbiavo, nors tyrimo metu ne kartą susisiekta su visais žinomais Rusijos gamintojais ir jiems nusiųsti panašios šalies klausimynai. |
| --- | --- |

(38)

Rusija nebendradarbiavo, nors tyrimo metu ne kartą susisiekta su visais žinomais Rusijos gamintojais ir jiems nusiųsti panašios šalies klausimynai.

| (39) | Komisija pati atlikdama tyrimą bandė nustatyti kitus gamintojus trečiosiose šalyse. |
| --- | --- |

(39)

Komisija pati atlikdama tyrimą bandė nustatyti kitus gamintojus trečiosiose šalyse.

| (40) | Todėl visiems žinomiems trečiųjų šalių (t. y. Turkijos, Irano, Kroatijos, Indijos, Pietų Afrikos ir Šveicarijos) gamintojams buvo nusiųsti raštai ir klausimynai. Tačiau, nepaisant tolesnių veiksmų, galiausiai nė vienas iš jų nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(40)

Todėl visiems žinomiems trečiųjų šalių (t. y. Turkijos, Irano, Kroatijos, Indijos, Pietų Afrikos ir Šveicarijos) gamintojams buvo nusiųsti raštai ir klausimynai. Tačiau, nepaisant tolesnių veiksmų, galiausiai nė vienas iš jų nebendradarbiavo.

| (41) | Kaip paaiškinta 38, 39 ir 40 konstatuojamosiose dalyse, atliekant tyrimą nenustatyta jokia kita rinkos ekonomikos trečioji šalis, kuria šiame tyrime galėtų būti remiamasi kaip panašia šalimi. Taigi, kadangi tokios rinkos ekonomikos trečiosios šalies nebuvo, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą padaryta preliminari išvada, kad nėra galimybių atrinktiems gamintojams nustatyti normaliąją vertę remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuotąja normaliąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje arba kainą iš tokios trečiosios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, ir kad dėl to normaliąją vertę reikia nustatyti remiantis kokiu nors kitu pagrįstu pagrindu, šiuo atveju – remiantis kainomis, kurios Sąjungoje faktiškai sumokėtos arba mokėtinos už panašų produktą. Manyta, kad tai yra tinkama dėl to, kad, kaip minėta, nebuvo bendradarbiaujančiųjų, ir dėl ES rinkos dydžio, egzistuojančio importo ir stiprios vidaus konkurencijos šio produkto ES rinkoje. |
| --- | --- |

(41)

Kaip paaiškinta 38, 39 ir 40 konstatuojamosiose dalyse, atliekant tyrimą nenustatyta jokia kita rinkos ekonomikos trečioji šalis, kuria šiame tyrime galėtų būti remiamasi kaip panašia šalimi. Taigi, kadangi tokios rinkos ekonomikos trečiosios šalies nebuvo, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą padaryta preliminari išvada, kad nėra galimybių atrinktiems gamintojams nustatyti normaliąją vertę remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuotąja normaliąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje arba kainą iš tokios trečiosios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, ir kad dėl to normaliąją vertę reikia nustatyti remiantis kokiu nors kitu pagrįstu pagrindu, šiuo atveju – remiantis kainomis, kurios Sąjungoje faktiškai sumokėtos arba mokėtinos už panašų produktą. Manyta, kad tai yra tinkama dėl to, kad, kaip minėta, nebuvo bendradarbiaujančiųjų, ir dėl ES rinkos dydžio, egzistuojančio importo ir stiprios vidaus konkurencijos šio produkto ES rinkoje.

3.   Normalioji vertė

| (42) | Kadangi abi atrinktos bendrovės taikyti RER neprašė, normalioji vertė visiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyta, kaip paaiškinta 41 konstatuojamojoje dalyje, remiantis kainomis, kurios Sąjungoje faktiškai sumokėtos arba mokėtinos už panašų produktą. Pasirinkus Sąjungoje faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis duomenimis, kurie buvo patikrinti 13 konstatuojamojoje dalyje išvardytų Sąjungos gamintojų patalpose. |
| --- | --- |

(42)

Kadangi abi atrinktos bendrovės taikyti RER neprašė, normalioji vertė visiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyta, kaip paaiškinta 41 konstatuojamojoje dalyje, remiantis kainomis, kurios Sąjungoje faktiškai sumokėtos arba mokėtinos už panašų produktą. Pasirinkus Sąjungoje faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis duomenimis, kurie buvo patikrinti 13 konstatuojamojoje dalyje išvardytų Sąjungos gamintojų patalpose.

| (43) | Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar ES rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Nustatyta, kad šių Sąjungos panašaus produkto gamintojų parduodamas kiekis Sąjungoje yra tipiškas, palyginti su į atranką įtrauktų eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamo nagrinėjamojo produkto pardavimu. |
| --- | --- |

(43)

Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar ES rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Nustatyta, kad šių Sąjungos panašaus produkto gamintojų parduodamas kiekis Sąjungoje yra tipiškas, palyginti su į atranką įtrauktų eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamo nagrinėjamojo produkto pardavimu.

| (44) | Komisija vėliau patikrino, ar toks pardavimas gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia ES rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai. Pelningais buvo laikomi pardavimo ES rinkoje sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos Sąjungos rinkoje per TL parduoto produkto gamybos sąnaudos. Minėtos analizės rezultatai rodo, kad kai kurių rūšių produkto pardavimas ES rinkoje buvo pelningas, t. y. grynoji vieneto pardavimo kaina viršijo apskaičiuotąsias vieneto gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(44)

Komisija vėliau patikrino, ar toks pardavimas gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia ES rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai. Pelningais buvo laikomi pardavimo ES rinkoje sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos Sąjungos rinkoje per TL parduoto produkto gamybos sąnaudos. Minėtos analizės rezultatai rodo, kad kai kurių rūšių produkto pardavimas ES rinkoje buvo pelningas, t. y. grynoji vieneto pardavimo kaina viršijo apskaičiuotąsias vieneto gamybos sąnaudas.

| (45) | Normalioji kiekvienos rūšies produkto vertė buvo pagrįsta faktinėmis pardavimo (EXW sąlygomis) kainomis pelningo pardavimo atvejais ir apskaičiuotąja normaliąja verte nepelningo pardavimo atvejais. |
| --- | --- |

(45)

Normalioji kiekvienos rūšies produkto vertė buvo pagrįsta faktinėmis pardavimo (EXW sąlygomis) kainomis pelningo pardavimo atvejais ir apskaičiuotąja normaliąja verte nepelningo pardavimo atvejais.

| (46) | Normalioji vertė apskaičiuota prie ES gamintojų gamybos sąnaudų pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas ir pelną. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų suma ir 4,43 proc. pelnas buvo nustatyti pagal faktinius duomenis apie ES gamintojų gaminamo panašaus produkto gamybą ir pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(46)

Normalioji vertė apskaičiuota prie ES gamintojų gamybos sąnaudų pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas ir pelną. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų suma ir 4,43 proc. pelnas buvo nustatyti pagal faktinius duomenis apie ES gamintojų gaminamo panašaus produkto gamybą ir pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis.

4.   Eksporto kainos

| (47) | Kadangi atrinktiems eksportuojantiems gamintojams taikomas IR ir jie eksportavo prekes į Sąjungą parduoti tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis. |
| --- | --- |

(47)

Kadangi atrinktiems eksportuojantiems gamintojams taikomas IR ir jie eksportavo prekes į Sąjungą parduoti tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

5.   Palyginimas

| (48) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atitinkamas koregavimas, susijęs su netiesioginiais mokesčiais, transporto, draudimo, pakuotės, tvarkymo ir kredito išlaidomis, buvo atliktas visais atvejais, kai buvo nustatyta, kad duomenys yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. |
| --- | --- |

(48)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atitinkamas koregavimas, susijęs su netiesioginiais mokesčiais, transporto, draudimo, pakuotės, tvarkymo ir kredito išlaidomis, buvo atliktas visais atvejais, kai buvo nustatyta, kad duomenys yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais.

| (49) | Vieno eksportuojančio gamintojo atveju buvo aišku, kad bendrovė naudodamasi sistema, kaip reikalauta klausimyne, neteisingai klasifikavo nagrinėjamąjį produktą. Viena iš nagrinėjamojo produkto specifikacijų buvo susijusi su radiatorių šilumine galia. Tačiau bendrovė neturėjo įrodymų, pagrindžiančių nurodytą jos eksportuojamų modelių šiluminę galią. Faktiškai nurodyta šiluminė galia buvo neteisinga ir neatitiko kitų specifikacijų, pvz., svorio ir matmenų. Todėl lyginimo tikslais reikėjo remtis tik likusiomis specifikacijomis. |
| --- | --- |

(49)

Vieno eksportuojančio gamintojo atveju buvo aišku, kad bendrovė naudodamasi sistema, kaip reikalauta klausimyne, neteisingai klasifikavo nagrinėjamąjį produktą. Viena iš nagrinėjamojo produkto specifikacijų buvo susijusi su radiatorių šilumine galia. Tačiau bendrovė neturėjo įrodymų, pagrindžiančių nurodytą jos eksportuojamų modelių šiluminę galią. Faktiškai nurodyta šiluminė galia buvo neteisinga ir neatitiko kitų specifikacijų, pvz., svorio ir matmenų. Todėl lyginimo tikslais reikėjo remtis tik likusiomis specifikacijomis.

| (50) | Produkto rūšims klasifikuoti naudojant PPS sistemą vieno atrinkto eksportuojančio gamintojo atveju nustatytas didelis atitikimas. Tačiau kito atrinkto eksportuojančio gamintojo atveju taikytas panašus metodas, nes nebuvo galima nustatyti tiesioginio atitikimo. Tuo atveju, kai taikytas panašus metodas, su tuo susijusiai šaliai informacija buvo atskleista. |
| --- | --- |

(50)

Produkto rūšims klasifikuoti naudojant PPS sistemą vieno atrinkto eksportuojančio gamintojo atveju nustatytas didelis atitikimas. Tačiau kito atrinkto eksportuojančio gamintojo atveju taikytas panašus metodas, nes nebuvo galima nustatyti tiesioginio atitikimo. Tuo atveju, kai taikytas panašus metodas, su tuo susijusiai šaliai informacija buvo atskleista.

6.   Dempingo skirtumai

| (51) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, dempingo skirtumas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę ir vidutinę svertinę eksporto kainą, išreikštą CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentu. |
| --- | --- |

(51)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, dempingo skirtumas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę ir vidutinę svertinę eksporto kainą, išreikštą CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentu.

| (52) | Neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas svertinis šių dviejų dempingo skirtumų vidurkis. |
| --- | --- |

(52)

Neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas svertinis šių dviejų dempingo skirtumų vidurkis.

| (53) | Atsižvelgiant į tai, kad KLR menkai bendradarbiavo (mažiau negu 50 %), manoma tinkama, kad visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams taikomas visos šalies masto dempingo skirtumas turėtų būti pagrįstas mažiausių dempingo kainų sandoriais, sudarytais su konkrečiu bendradarbiaujančių eksportuotojų pirkėju. |
| --- | --- |

(53)

Atsižvelgiant į tai, kad KLR menkai bendradarbiavo (mažiau negu 50 %), manoma tinkama, kad visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams taikomas visos šalies masto dempingo skirtumas turėtų būti pagrįstas mažiausių dempingo kainų sandoriais, sudarytais su konkrečiu bendradarbiaujančių eksportuotojų pirkėju.

| (54) | Taip nustatytas procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis dempingo skirtumas yra toks:

  1   lentelė








  Bendrovės pavadinimas | Statusas | Dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh | IR | 23,0 % |
| Metal Group Co. Ltd. | IR | 70,8 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | | 32,5 % |
| Dempingo skirtumas visos šalies mastu | | 76,6 % |

(54)

Taip nustatytas procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis dempingo skirtumas yra toks:

1   lentelė

Bendrovės pavadinimas

Statusas

Dempingo skirtumas

Zhejiang Flyhigh

IR

23,0 %

Metal Group Co. Ltd.

IR

70,8 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

32,5 %

Dempingo skirtumas visos šalies mastu

76,6 %

E.   ŽALA

1.   Bendra Sąjungos produkcija

| (55) | Norint nustatyti visą nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat skunde nurodyta informacija, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. |
| --- | --- |

(55)

Norint nustatyti visą nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat skunde nurodyta informacija, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

| (56) | Aliumininius radiatorius Sąjungoje per TL gamino aštuoni gamintojai. Kad būtų nustatytas visas Sąjungoje per TL pagaminto produkto kiekis, naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis. |
| --- | --- |

(56)

Aliumininius radiatorius Sąjungoje per TL gamino aštuoni gamintojai. Kad būtų nustatytas visas Sąjungoje per TL pagaminto produkto kiekis, naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis.

| (57) | Remiantis tuo apskaičiuota, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta 64 milijonai elementų. Atsižvelgiant į tai, kad skundui pritarę Sąjungos gamintojai pagamina visą Sąjungos produkciją, remiantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalimi ir 5 straipsnio 4 dalimi jie yra Sąjungos pramonė ir toliau bus vadinami Sąjungos pramone. |
| --- | --- |

(57)

Remiantis tuo apskaičiuota, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta 64 milijonai elementų. Atsižvelgiant į tai, kad skundui pritarę Sąjungos gamintojai pagamina visą Sąjungos produkciją, remiantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalimi ir 5 straipsnio 4 dalimi jie yra Sąjungos pramonė ir toliau bus vadinami Sąjungos pramone.

2.   Sąjungos suvartojimas

| (58) | Tyrime naudoti Eurostato importo statistinius duomenis nebuvo galima, nes KN kodai, nustatyti aliumininiams radiatoriams, apima ir kitus aliuminio produktus, pvz., elektrinius radiatorius. |
| --- | --- |

(58)

Tyrime naudoti Eurostato importo statistinius duomenis nebuvo galima, nes KN kodai, nustatyti aliumininiams radiatoriams, apima ir kitus aliuminio produktus, pvz., elektrinius radiatorius.

| (59) | Taigi Sąjungos suvartojamas kiekis nustatytas remiantis skunde pateiktais duomenimis, pirmiausia susijusiais su Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtimi ir KLR eksportuojančių gamintojų importo apimtimi. Šie duomenys sutikrinti su gautais atrankos klausimynų atsakymais ir duomenimis, gautais ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų ir KLR eksportuojančių gamintojų patalpose. |
| --- | --- |

(59)

Taigi Sąjungos suvartojamas kiekis nustatytas remiantis skunde pateiktais duomenimis, pirmiausia susijusiais su Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtimi ir KLR eksportuojančių gamintojų importo apimtimi. Šie duomenys sutikrinti su gautais atrankos klausimynų atsakymais ir duomenimis, gautais ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų ir KLR eksportuojančių gamintojų patalpose.

| (60) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta tokia Sąjungos suvartojimo raida:

  2   lentelė | 2008 | 2009 | 2010 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos suvartojimas (elementai) | 46 000 000 | 40 500 000 | 39 000 000 | 44 246 066 |
| Indeksas (2009 = 100) | 114 | 100 | 96 | 109 |
| Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai |

(60)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta tokia Sąjungos suvartojimo raida:

2   lentelė

2008

2009

2010

TL

Sąjungos suvartojimas (elementai)

46 000 000

40 500 000

39 000 000

44 246 066

Indeksas (2009 = 100)

114

100

96

109

Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai

| (61) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras suvartojimas ES rinkoje sumažėjo 3,8 %. 2008–2009 m. suvartojimas sumažėjo maždaug 12 %, ir tai gali būti siejama su pasauliniu neigiamu ekonomikos krizės poveikiu, o po jos vartojimas sumažėjo dar 3,7 %. Tačiau nuo 2010 m. iki TL suvartojimas atsigavo ir padidėjo 13,5 %, bet pradinio 2008 m. lygio nepasiekė. Pirmiau pateiktoje lentelėje matyti, kad nuo 2009 m. iki TL suvartojimas padidėjo 9 %. |
| --- | --- |

(61)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras suvartojimas ES rinkoje sumažėjo 3,8 %. 2008–2009 m. suvartojimas sumažėjo maždaug 12 %, ir tai gali būti siejama su pasauliniu neigiamu ekonomikos krizės poveikiu, o po jos vartojimas sumažėjo dar 3,7 %. Tačiau nuo 2010 m. iki TL suvartojimas atsigavo ir padidėjo 13,5 %, bet pradinio 2008 m. lygio nepasiekė. Pirmiau pateiktoje lentelėje matyti, kad nuo 2009 m. iki TL suvartojimas padidėjo 9 %.

3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

| (62) | Importo iš KLR į Sąjungą raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  3   lentelė | 2008 | 2009 | 2010 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš KLR kiekis (elementai) | 6 000 000 | 7 000 000 | 8 000 000 | 10 616 576 |
| Indeksas (2009 = 100) | 86 | 100 | 114 | 152 |
| Rinkos dalis | 13,0 % | 17,3 % | 20,5 % | 24,0 % |
| Indeksas (2009 = 100) | 75 | 100 | 119 | 139 |
| Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai |

(62)

Importo iš KLR į Sąjungą raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

3   lentelė

2008

2009

2010

TL

Importo iš KLR kiekis (elementai)

6 000 000

7 000 000

8 000 000

10 616 576

Indeksas (2009 = 100)

86

100

114

152

Rinkos dalis

13,0 %

17,3 %

20,5 %

24,0 %

Indeksas (2009 = 100)

75

100

119

139

Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai

| (63) | Nepaisant suvartojimo raidos, importo iš KLR kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai – 77 % – padidėjo. Importo kiekis didėjo nuolat, ir didžiausias didėjimas buvo nuo 2010 m. iki TL (+ 33 %). Panašiai, vertinant Kinijos eksportuojantiems gamintojams tenkančią rinkos dalį matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ji stabiliai didėjo – nuo 13 % 2008 m. iki 24 % per TL. Šią tendenciją reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrą 3,8 % vartojimo sumažėjimą tuo pačiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(63)

Nepaisant suvartojimo raidos, importo iš KLR kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai – 77 % – padidėjo. Importo kiekis didėjo nuolat, ir didžiausias didėjimas buvo nuo 2010 m. iki TL (+ 33 %). Panašiai, vertinant Kinijos eksportuojantiems gamintojams tenkančią rinkos dalį matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ji stabiliai didėjo – nuo 13 % 2008 m. iki 24 % per TL. Šią tendenciją reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrą 3,8 % vartojimo sumažėjimą tuo pačiu laikotarpiu.

3.1.   Importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas

4   lentelė

| Importas iš KLR | 2008 | 2009 | 2010 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė kaina (EUR už elementus) | 4,06 | 3,25 | 4,07 | 4,02 |
| Indeksas (2009 = 100) | 125 | 100 | 125 | 123 |
| Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai |

Importas iš KLR

2008

2009

2010

TL

Vidutinė kaina (EUR už elementus)

4,06

3,25

4,07

4,02

Indeksas (2009 = 100)

125

100

125

123

Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai

| (64) | Pirmiau pateiktoje lentelėje matyti, kad vidutinė importo iš KLR kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo. Per pirmąjį etapą 2008–2009 m. ji gerokai sumažėjo, t. y. 20 %, o 2009–2010 m. padidėjo 25 %. Galiausiai, nagrinėjamajam laikotarpiui einant į pabaigą ji vėl sumažėjo. |
| --- | --- |

(64)

Pirmiau pateiktoje lentelėje matyti, kad vidutinė importo iš KLR kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo. Per pirmąjį etapą 2008–2009 m. ji gerokai sumažėjo, t. y. 20 %, o 2009–2010 m. padidėjo 25 %. Galiausiai, nagrinėjamajam laikotarpiui einant į pabaigą ji vėl sumažėjo.

| (65) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importo iš KLR kainos nuosekliai išliko mažesnės negu Sąjungos pramonės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kainų sumažėjimas 2009 m. sutapo su didžiuliu Kinijos rinkos dalies padidėjimu nuo 13 iki 17,3 % Sąjungos rinkos, o nuolatiniu priverstiniu kainų mažinimu paaiškinamas stabilus Kinijos eksportuojančių gamintojų nuo 2009 m. iki TL turėtos rinkos dalies didėjimas. |
| --- | --- |

(65)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importo iš KLR kainos nuosekliai išliko mažesnės negu Sąjungos pramonės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kainų sumažėjimas 2009 m. sutapo su didžiuliu Kinijos rinkos dalies padidėjimu nuo 13 iki 17,3 % Sąjungos rinkos, o nuolatiniu priverstiniu kainų mažinimu paaiškinamas stabilus Kinijos eksportuojančių gamintojų nuo 2009 m. iki TL turėtos rinkos dalies didėjimas.

| (66) | Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis Kinijos bendradarbiaujančių gamintojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo. |
| --- | --- |

(66)

Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis Kinijos bendradarbiaujančių gamintojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo.

| (67) | Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus jos buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai kainas priverstinai mažino, o vidutinis svertinis jų priverstinai mažinamų kainų skirtumas sudarė 6,1 %. |
| --- | --- |

(67)

Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus jos buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai kainas priverstinai mažino, o vidutinis svertinis jų priverstinai mažinamų kainų skirtumas sudarė 6,1 %.

4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.1.   Įžanginės pastabos

| (68) | Kaip paminėta 24 ir 25 konstatuojamosiose dalyse, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. Reikėtų pažymėti, kad vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų aliumininius radiatorius pradėjo gaminti 2009 m. Kad būtų galima pateikti nuoseklią nagrinėjamojo laikotarpio tendencijų analizę, manyta tinkama žalos analizei ataskaitiniais metais pasirinkti 2009 m., kuriais indeksas būtų 100. Siekiant išsamumo taip pat naudotas remiantis turimais duomenimis 2008 metams nustatytas indeksas. |
| --- | --- |

(68)

Kaip paminėta 24 ir 25 konstatuojamosiose dalyse, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. Reikėtų pažymėti, kad vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų aliumininius radiatorius pradėjo gaminti 2009 m. Kad būtų galima pateikti nuoseklią nagrinėjamojo laikotarpio tendencijų analizę, manyta tinkama žalos analizei ataskaitiniais metais pasirinkti 2009 m., kuriais indeksas būtų 100. Siekiant išsamumo taip pat naudotas remiantis turimais duomenimis 2008 metams nustatytas indeksas.

| (69) | Keturių atrinktų ES gamintojų pateikti ir patikrinti duomenys panaudoti mikrorodikliams, pavyzdžiui, vieneto kainai, vieneto sąnaudoms, pelningumui, grynųjų pinigų srautui, investicijoms, investicijų grąžai, gebėjimui padidinti kapitalą ir akcijų vertę, nustatyti. Remiantis 2008 m. duomenimis apie tris esamus gamintojus, palygintais su turimais 2009 m. duomenimis apie tuos pačius tris gamintojus (indeksas = 100), nustatytas 2008 m. indeksas |
| --- | --- |

(69)

Keturių atrinktų ES gamintojų pateikti ir patikrinti duomenys panaudoti mikrorodikliams, pavyzdžiui, vieneto kainai, vieneto sąnaudoms, pelningumui, grynųjų pinigų srautui, investicijoms, investicijų grąžai, gebėjimui padidinti kapitalą ir akcijų vertę, nustatyti. Remiantis 2008 m. duomenimis apie tris esamus gamintojus, palygintais su turimais 2009 m. duomenimis apie tuos pačius tris gamintojus (indeksas = 100), nustatytas 2008 m. indeksas

| (70) | Pateikti duomenys apie aštuonis ES aliumininių radiatorių gamintojus panaudoti makrorodikliams, pavyzdžiui, Sąjungos pramonės produkcijai, gamybos pajėgumams, pajėgumų panaudojimui, pardavimo apimčiai, rinkos daliai ir užimtumui, nustatyti. Remiantis 2008 m. duomenimis apie septynis esamus gamintojus, palygintais su turimais 2009 m. duomenimis apie tuos pačius septynis gamintojus (indeksas = 100), nustatytas 2008 m. indeksas. |
| --- | --- |

(70)

Pateikti duomenys apie aštuonis ES aliumininių radiatorių gamintojus panaudoti makrorodikliams, pavyzdžiui, Sąjungos pramonės produkcijai, gamybos pajėgumams, pajėgumų panaudojimui, pardavimo apimčiai, rinkos daliai ir užimtumui, nustatyti. Remiantis 2008 m. duomenimis apie septynis esamus gamintojus, palygintais su turimais 2009 m. duomenimis apie tuos pačius septynis gamintojus (indeksas = 100), nustatytas 2008 m. indeksas.

| (71) | Atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, Sąjungos pramonės ekonominės padėties nagrinėjamuoju laikotarpiu tyrimas apima ir visų tame straipsnyje nustatytų ekonominių veiksnių vertinimą. |
| --- | --- |

(71)

Atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, Sąjungos pramonės ekonominės padėties nagrinėjamuoju laikotarpiu tyrimas apima ir visų tame straipsnyje nustatytų ekonominių veiksnių vertinimą.

4.2.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

5   lentelė

| | 2008 | 2009 | 2010 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (elementai) | | 55 533 555 | 60 057 377 | 64 100 484 |
| Indeksas (2009 = 100) | 116 | 100 | 108 | 115 |
| Gamybos pajėgumai (elementai) | | 93 426 855 | 95 762 788 | 107 218 125 |
| | | 100 | 103 | 115 |
| Pajėgumų naudojimas | 70 % | 59 % | 63 % | 60 % |
| Indeksas (2009 = 100) | 119 | 100 | 106 | 101 |
| Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai |

2008

2009

2010

TL

Gamybos apimtis (elementai)

55 533 555

60 057 377

64 100 484

Indeksas (2009 = 100)

116

100

108

115

Gamybos pajėgumai (elementai)

93 426 855

95 762 788

107 218 125

100

103

115

Pajėgumų naudojimas

70 %

59 %

63 %

60 %

Indeksas (2009 = 100)

119

100

106

101

Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai

| (72) | Norint nustatyti visą nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, įskaitant skunde nurodytą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir patikrintus atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(72)

Norint nustatyti visą nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, įskaitant skunde nurodytą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir patikrintus atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.

| (73) | Iš pateiktos lentelės matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo. Mažėjant paklausai, 2009 m. smarkiai sumažėjo gamyba, vėliau 2010 m. ir per TL ji atsigavo. Nuo 2009 m. iki TL gamyba buvo palyginti stabili, nepaisant to, kad suvartojimas padidėjo 9 %. Gamybos apimtis taip pat priklauso nuo Sąjungos pramonės eksporto veiklos, o ji nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko didelė. |
| --- | --- |

(73)

Iš pateiktos lentelės matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo. Mažėjant paklausai, 2009 m. smarkiai sumažėjo gamyba, vėliau 2010 m. ir per TL ji atsigavo. Nuo 2009 m. iki TL gamyba buvo palyginti stabili, nepaisant to, kad suvartojimas padidėjo 9 %. Gamybos apimtis taip pat priklauso nuo Sąjungos pramonės eksporto veiklos, o ji nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko didelė.

| (74) | Nepaisant nedidelio suvartojimo sumažėjimo, pajėgumų panaudojimas sumažėjo nuo 70 % 2008 iki 60 % per TL. Nuo 2009 m. iki TL pajėgumai ir toliau buvo pakankamai stabilūs. |
| --- | --- |

(74)

Nepaisant nedidelio suvartojimo sumažėjimo, pajėgumų panaudojimas sumažėjo nuo 70 % 2008 iki 60 % per TL. Nuo 2009 m. iki TL pajėgumai ir toliau buvo pakankamai stabilūs.

4.3.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

6   lentelė

| | 2008 | 2009 | 2010 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis (elementai) | 40 000 000 | 33 500 000 | 31 000 000 | 33 629 490 |
| Indeksas (2009 = 100) | 119 | 100 | 93 | 100 |
| Rinkos dalis | 87 % | 82,7 % | 79,5 % | 76 % |
| Indeksas (2009 = 100) | 105 | 100 | 96 | 92 |
| Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai |

2008

2009

2010

TL

Pardavimo apimtis (elementai)

40 000 000

33 500 000

31 000 000

33 629 490

Indeksas (2009 = 100)

119

100

93

100

Rinkos dalis

87 %

82,7 %

79,5 %

76 %

Indeksas (2009 = 100)

105

100

96

92

Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai

| (75) | Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 16 %, o jos rinkos dalis nuolat mažėjo – nuo 87 % 2008 m. iki 76 % per TL. 2009 m. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, taigi ji prarado daugiau negu keturis procentinius punktus rinkos dalies. 2010 m. pardavimo apimtis dar sumenko 7 %, o jos rinkos dalis sumažėjo nuo 82,7 % iki 79,5 %. Per TL padidėjus suvartojimui (+ 13,5 %) Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo dar 76 %. Taigi Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti tuo, kad didėja suvartojimas, ir atgauti bent kokią anksčiau prarastos rinkos dalį. |
| --- | --- |

(75)

Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 16 %, o jos rinkos dalis nuolat mažėjo – nuo 87 % 2008 m. iki 76 % per TL. 2009 m. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, taigi ji prarado daugiau negu keturis procentinius punktus rinkos dalies. 2010 m. pardavimo apimtis dar sumenko 7 %, o jos rinkos dalis sumažėjo nuo 82,7 % iki 79,5 %. Per TL padidėjus suvartojimui (+ 13,5 %) Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo dar 76 %. Taigi Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti tuo, kad didėja suvartojimas, ir atgauti bent kokią anksčiau prarastos rinkos dalį.

4.4.   Augimas

| (76) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu paaiškėjo, kad Sąjungos suvartojamas kiekis nežymiai sumažėjo – 3,8 %, nors Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo smarkiai – atitinkamai 15,9 ir 12,6 %. Kartu, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš KLR gerokai – 76,9 % – padidėjo. Todėl tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 11 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(76)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu paaiškėjo, kad Sąjungos suvartojamas kiekis nežymiai sumažėjo – 3,8 %, nors Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo smarkiai – atitinkamai 15,9 ir 12,6 %. Kartu, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš KLR gerokai – 76,9 % – padidėjo. Todėl tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 11 procentinių punktų.

4.5.   Užimtumas

7   lentelė

| | 2008 | 2009 | 2010 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | | 1 598 | 1 642 | 1 641 |
| Indeksas (2009 = 100) | 102 | 100 | 103 | 103 |
| Produktyvumas (vienetai vienam darbuotojui)

  Indeksas (2009 = 100) | 114 | 100 | 105 | 112 |
| Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai |

2008

2009

2010

TL

Darbuotojų skaičius

1 598

1 642

1 641

Indeksas (2009 = 100)

102

100

103

103

Produktyvumas (vienetai vienam darbuotojui)

Indeksas (2009 = 100)

114

100

105

112

Šaltinis – skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai

| (77) | Darbuotojų skaičius nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo, bet dėl to sumažėjo produktyvumas. Tačiau reikėtų pažymėti, kad užimtumas padidėjo tik dėl to, kad viena – ir mažiausia – iš atrinktų bendrovių 2009 m. pradėjo gamybą. Jei ne tai, tendencija būtų neigiama. |
| --- | --- |

(77)

Darbuotojų skaičius nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo, bet dėl to sumažėjo produktyvumas. Tačiau reikėtų pažymėti, kad užimtumas padidėjo tik dėl to, kad viena – ir mažiausia – iš atrinktų bendrovių 2009 m. pradėjo gamybą. Jei ne tai, tendencija būtų neigiama.

| (78) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos produktyvumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, šiek tiek sumažėjo. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, vėliau iki TL pradėjo atsigauti, bet pradžioje buvusio lygio nepasiekė. Nuo 2009 m. iki TL produktyvumas padidėjo 12 %. |
| --- | --- |

(78)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos produktyvumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, šiek tiek sumažėjo. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, vėliau iki TL pradėjo atsigauti, bet pradžioje buvusio lygio nepasiekė. Nuo 2009 m. iki TL produktyvumas padidėjo 12 %.

4.6.   Vidutinės vieneto kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos

8   lentelė

| | 2008 | 2009 | 2010 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams

  (EUR už elementą) | | 5,31 | 5,47 | 5,62 |
| Indeksas (2009 = 100) | 113 | 100 | 103 | 106 |
| Vieneto kaina (EUR už elementą) | | 4,92 | 5,34 | 5,61 |
| Indeksas (2009 = 100) | 113 | 100 | 109 | 114 |
| Šaltinis – atrinktų gamintojų pateikti klausimyno atsakymai |

2008

2009

2010

TL

Vieneto kaina Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams

(EUR už elementą)

5,31

5,47

5,62

Indeksas (2009 = 100)

113

100

103

106

Vieneto kaina (EUR už elementą)

4,92

5,34

5,61

Indeksas (2009 = 100)

113

100

109

114

Šaltinis – atrinktų gamintojų pateikti klausimyno atsakymai

| (79) | Vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai sumažėjo – 6 %. Nuo 2009 m. iki TL, didėjant suvartojimui ir atsigaunant rinkai, kainos padidėjo 6 %, bet 2008 m. lygio nepasiekė. |
| --- | --- |

(79)

Vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai sumažėjo – 6 %. Nuo 2009 m. iki TL, didėjant suvartojimui ir atsigaunant rinkai, kainos padidėjo 6 %, bet 2008 m. lygio nepasiekė.

| (80) | Kartu, su panašaus produkto pagaminimu ir pardavimu susijusios išlaidos nagrinėjamuoju laikotarpiu nežymiai sumažėjo, bet jos tikrai nebuvo tokios, kad Sąjungos pramonė 2010 m. ir per TL išliktų pelninga. Jei 2009 m. išlaidų sumažėjimas 11,5 % atitiko pardavimo kainų sumažėjimą 11,5 %, 2010 m. ir per TL Sąjungos pramonės išlaidos smarkiai padidėjo, ir ji galėjo tik nežymiai padidinti savo kainas, kad padengtų papildomas sąnaudas. Dėl to pelningumas ir rinkos dalis dar sumažėjo, nes Sąjungos pramonės kainos buvo nuolat didesnės už Kinijos importo kainas. |
| --- | --- |

(80)

Kartu, su panašaus produkto pagaminimu ir pardavimu susijusios išlaidos nagrinėjamuoju laikotarpiu nežymiai sumažėjo, bet jos tikrai nebuvo tokios, kad Sąjungos pramonė 2010 m. ir per TL išliktų pelninga. Jei 2009 m. išlaidų sumažėjimas 11,5 % atitiko pardavimo kainų sumažėjimą 11,5 %, 2010 m. ir per TL Sąjungos pramonės išlaidos smarkiai padidėjo, ir ji galėjo tik nežymiai padidinti savo kainas, kad padengtų papildomas sąnaudas. Dėl to pelningumas ir rinkos dalis dar sumažėjo, nes Sąjungos pramonės kainos buvo nuolat didesnės už Kinijos importo kainas.

4.7.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

9   lentelė

| | 2008 | 2009 | 2010 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pardavimo pelningumas (grynojo pardavimo %) | 7,4 % | 7,5 % | 2,4 % | 0,2 % |
| Indeksas (2009 = 100) | 99 | 100 | 32 | 2 |
| Grynųjų pinigų srautas | | 27 712 871 | 14 228 145 | 843 570 |
| Indeksas (2009 = 100) | 112 | 100 | 51 | 3 |
| Investicijos (EUR) | 25 404 161 | 15 476 164 | 12 072 057 | 8 945 470 |
| Indeksas (2009 = 100) | 165 | 100 | 78 | 58 |
| Investicijų grąža | 36 % | 49 % | 21 % | 2 % |
| Indeksas (2009 = 100) | 73 | 100 | 43 | 4 |
| Šaltinis – atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai |

2008

2009

2010

TL

ES pardavimo pelningumas (grynojo pardavimo %)

7,4 %

7,5 %

2,4 %

0,2 %

Indeksas (2009 = 100)

99

100

32

2

Grynųjų pinigų srautas

27 712 871

14 228 145

843 570

Indeksas (2009 = 100)

112

100

51

3

Investicijos (EUR)

25 404 161

15 476 164

12 072 057

8 945 470

Indeksas (2009 = 100)

165

100

78

58

Investicijų grąža

36 %

49 %

21 %

2 %

Indeksas (2009 = 100)

73

100

43

4

Šaltinis – atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai

| (81) | Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu, taip pat nuo 2009 m. iki TL Sąjungos pramonės pelningumas smarkiai sumažėjo ir beveik pasiekė lūžio tašką. |
| --- | --- |

(81)

Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu, taip pat nuo 2009 m. iki TL Sąjungos pramonės pelningumas smarkiai sumažėjo ir beveik pasiekė lūžio tašką.

| (82) | Grynųjų pinigų srauto (t. y. pramonės gebėjimo pačiai finansuoti savo veiklą) tendencija lėmė iš esmės neigiamą pelningumo tendenciją. Žemiausias lygis pasiektas per TL. Panašiai, investicijų grąža per TL sumažėjo nuo 36 % 2008 m. iki 2 % per TL. |
| --- | --- |

(82)

Grynųjų pinigų srauto (t. y. pramonės gebėjimo pačiai finansuoti savo veiklą) tendencija lėmė iš esmės neigiamą pelningumo tendenciją. Žemiausias lygis pasiektas per TL. Panašiai, investicijų grąža per TL sumažėjo nuo 36 % 2008 m. iki 2 % per TL.

| (83) | Dėl pelningumo raidos, grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės galimybės investuoti į savo veiklą buvo ribotos, ir tai pakenkė jos plėtrai. Sąjungos pramonei pavyko daug investuoti nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje ir modernizuoti savo įrenginius, kad padidintų gamybos efektyvumą, bet vėliau per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 64,7 %. |
| --- | --- |

(83)

Dėl pelningumo raidos, grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės galimybės investuoti į savo veiklą buvo ribotos, ir tai pakenkė jos plėtrai. Sąjungos pramonei pavyko daug investuoti nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje ir modernizuoti savo įrenginius, kad padidintų gamybos efektyvumą, bet vėliau per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 64,7 %.

4.8.   Atsargos

10   lentelė

| | 2008 | 2009 | 2010 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos. Indeksas (2009 m. = 100) | 137 | 100 | 131 | 299 |
| Šaltinis – atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai |

2008

2009

2010

TL

Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos. Indeksas (2009 m. = 100)

137

100

131

299

Šaltinis – atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai

| (84) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis gerokai padidėjo. 2009 m. laikotarpio pabaigos atsargų lygis sumažėjo 27 %; vėliau 2010 m. ir per TL jis padidėjo atitinkamai 30,8 ir 128,4 %. |
| --- | --- |

(84)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis gerokai padidėjo. 2009 m. laikotarpio pabaigos atsargų lygis sumažėjo 27 %; vėliau 2010 m. ir per TL jis padidėjo atitinkamai 30,8 ir 128,4 %.

5.   Faktinio dempingo skirtumo dydis

| (85) | Dempingo skirtumai pateikti skirsnyje apie dempingą. Visi nustatyti skirtumai gerokai didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš KLR apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio ES rinkai negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(85)

Dempingo skirtumai pateikti skirsnyje apie dempingą. Visi nustatyti skirtumai gerokai didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš KLR apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio ES rinkai negalima laikyti nereikšmingu.

6.   Išvada dėl žalos

| (86) | Tyrimas atskleidė, kad beveik visi žalos rodikliai, susiję su ekonomine Sąjungos pramonės padėtimi, nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo arba nekito pagal tai, kaip kito vartojimas. Ši pastaba ypač taikytina laikotarpiui nuo 2009 m. iki TL pabaigos. |
| --- | --- |

(86)

Tyrimas atskleidė, kad beveik visi žalos rodikliai, susiję su ekonomine Sąjungos pramonės padėtimi, nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo arba nekito pagal tai, kaip kito vartojimas. Ši pastaba ypač taikytina laikotarpiui nuo 2009 m. iki TL pabaigos.

| (87) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjant vartojimui importo iš KLR apimtis didėjo stabiliai ir žymiai. Kartu, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis iš viso sumažėjo 16 %, o jos rinkos dalis sumažėjo nuo 87 % 2008 m. iki 76 % per TL. Net vartojimui nuo 2009 m. iki TL atsigavus 9 %, Sąjungos pramonės rinkos dalis toliau mažėjo. Sąjungos pramonė negalėjo atgauti anksčiau prarastos rinkos dalies dėl importo dempingo kainomis iš KLR į ES rinką didelio augimo. Importo žemomis dempingo kainomis apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu stabiliai didėjo, dėl to buvo nuolat dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(87)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjant vartojimui importo iš KLR apimtis didėjo stabiliai ir žymiai. Kartu, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis iš viso sumažėjo 16 %, o jos rinkos dalis sumažėjo nuo 87 % 2008 m. iki 76 % per TL. Net vartojimui nuo 2009 m. iki TL atsigavus 9 %, Sąjungos pramonės rinkos dalis toliau mažėjo. Sąjungos pramonė negalėjo atgauti anksčiau prarastos rinkos dalies dėl importo dempingo kainomis iš KLR į ES rinką didelio augimo. Importo žemomis dempingo kainomis apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu stabiliai didėjo, dėl to buvo nuolat dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

| (88) | Be to, padarytas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir pelningumui. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui padidinti kapitalą ir investuoti taip pat padarytas neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(88)

Be to, padarytas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir pelningumui. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui padidinti kapitalą ir investuoti taip pat padarytas neigiamas poveikis.

| (89) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(89)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

F.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įžanga

| (90) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl KLR kilmės importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Nagrinėti kiti su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(90)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl KLR kilmės importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Nagrinėti kiti su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis.

2.   Importo dempingo kaina poveikis

| (91) | Tyrimas atskleidė, kad Sąjungos vartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 3,8 %, o importo iš KLR dempingo kainomis apimtis padidėjo gerokai – maždaug 77 %, šio importo rinka taip pat padidėjo nuo 13 % 2008 m. iki 24 % per TL. Kartu, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, o rinkos dalis susitraukė nuo 87 % 2008 m. iki 76 % per TL. |
| --- | --- |

(91)

Tyrimas atskleidė, kad Sąjungos vartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 3,8 %, o importo iš KLR dempingo kainomis apimtis padidėjo gerokai – maždaug 77 %, šio importo rinka taip pat padidėjo nuo 13 % 2008 m. iki 24 % per TL. Kartu, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, o rinkos dalis susitraukė nuo 87 % 2008 m. iki 76 % per TL.

| (92) | Nuo 2009 m. iki TL Sąjungos vartojimas padidėjo 9 %, o Sąjungos pramonės rinkos dalis vėl sumažėjo, priešingai metiniam importo iš KLR dempingo kainomis apimties padidėjimui – per tą laikotarpį ji padidėjo 52 %. |
| --- | --- |

(92)

Nuo 2009 m. iki TL Sąjungos vartojimas padidėjo 9 %, o Sąjungos pramonės rinkos dalis vėl sumažėjo, priešingai metiniam importo iš KLR dempingo kainomis apimties padidėjimui – per tą laikotarpį ji padidėjo 52 %.

| (93) | Kalbant apie spaudimą kainoms, reikėtų pažymėti, kad 2009 m. vidutinės importo iš KLR kainos sumažėjo 20 %, ir tai privertė Sąjungos pramonę gerokai – maždaug 11,5 % – sumažinti savo pardavimo kainas. 2010 m. ir per TL Sąjungos pramonė bandė didinti savo kainas, nes didėjo sąnaudos. Dėl to rinkos dalis dar sumažėjo, nes Sąjungos pramonės kainos buvo nuolat didesnės už importo iš KLR dempingo kainomis kainas. Susidarius tokiai padėčiai, pirmiausia gerokai sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas, pardavimo apimtis ir rinkos dalis. |
| --- | --- |

(93)

Kalbant apie spaudimą kainoms, reikėtų pažymėti, kad 2009 m. vidutinės importo iš KLR kainos sumažėjo 20 %, ir tai privertė Sąjungos pramonę gerokai – maždaug 11,5 % – sumažinti savo pardavimo kainas. 2010 m. ir per TL Sąjungos pramonė bandė didinti savo kainas, nes didėjo sąnaudos. Dėl to rinkos dalis dar sumažėjo, nes Sąjungos pramonės kainos buvo nuolat didesnės už importo iš KLR dempingo kainomis kainas. Susidarius tokiai padėčiai, pirmiausia gerokai sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas, pardavimo apimtis ir rinkos dalis.

| (94) | Importo iš KLR dempingo kainomis kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Net jei nuo 2009 m. iki TL importo iš KLR kaina padidėjo 23 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu ir ypač TL ji nuosekliai išliko gerokai mažesnė už Sąjungos pramonės pardavimo kainas, taigi Sąjungos rinkoje kaina buvo išlaikyta. |
| --- | --- |

(94)

Importo iš KLR dempingo kainomis kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Net jei nuo 2009 m. iki TL importo iš KLR kaina padidėjo 23 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu ir ypač TL ji nuosekliai išliko gerokai mažesnė už Sąjungos pramonės pardavimo kainas, taigi Sąjungos rinkoje kaina buvo išlaikyta.

| (95) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad labai padidėjęs importas dempingo kaina iš KLR, vykdomas kainomis, dėl kurių nuolat buvo mažinamos Sąjungos pramonės kainos, turėjo lemiamą įtaką Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai, kurią pirmiausia rodo jos bloga finansinė padėtis, sumažėjusi pardavimo apimtis ir rinkos dalis ir beveik visų žalos rodiklių verčių sumažėjimas. |
| --- | --- |

(95)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad labai padidėjęs importas dempingo kaina iš KLR, vykdomas kainomis, dėl kurių nuolat buvo mažinamos Sąjungos pramonės kainos, turėjo lemiamą įtaką Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai, kurią pirmiausia rodo jos bloga finansinė padėtis, sumažėjusi pardavimo apimtis ir rinkos dalis ir beveik visų žalos rodiklių verčių sumažėjimas.

3.   Kitų veiksnių poveikis

3.1.   Importas iš trečiųjų šalių

| (96) | Kaip aiškinama 58 konstatuojamojoje dalyje, šiame tyrime naudoti Eurostato importo statistinius duomenis nebuvo galima, nes KN kodai, nustatyti aliumininiams radiatoriams, jų elementams ir sekcijoms, apima visus aliuminio produktus. Kadangi jokios kitos patikimos informacijos nebuvo, remiantis skundu nustatyta, kad be KLR, nėra jokios kitos ne ES šalies, kuri nagrinėjamuoju laikotarpiu būtų gaminusi ir į ES eksportavusi aliumininius radiatorius. |
| --- | --- |

(96)

Kaip aiškinama 58 konstatuojamojoje dalyje, šiame tyrime naudoti Eurostato importo statistinius duomenis nebuvo galima, nes KN kodai, nustatyti aliumininiams radiatoriams, jų elementams ir sekcijoms, apima visus aliuminio produktus. Kadangi jokios kitos patikimos informacijos nebuvo, remiantis skundu nustatyta, kad be KLR, nėra jokios kitos ne ES šalies, kuri nagrinėjamuoju laikotarpiu būtų gaminusi ir į ES eksportavusi aliumininius radiatorius.

3.2.   Ekonomikos krizė

| (97) | Iš dalies galima paaiškinti, kad Sąjungos suvartojimo sumažėjimą, ypač 2009 ir 2010 m., lėmė ekonomikos krizė. Tačiau verta pasakyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjant vartojimui ir laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL didėjant vartojimui importo iš KLR dempingo kainomis, dirbtinai mažinančiomis Sąjungos pramonės kainas, apimtis Sąjungos rinkoje nuolat didėjo. |
| --- | --- |

(97)

Iš dalies galima paaiškinti, kad Sąjungos suvartojimo sumažėjimą, ypač 2009 ir 2010 m., lėmė ekonomikos krizė. Tačiau verta pasakyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjant vartojimui ir laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL didėjant vartojimui importo iš KLR dempingo kainomis, dirbtinai mažinančiomis Sąjungos pramonės kainas, apimtis Sąjungos rinkoje nuolat didėjo.

| (98) | Importo mažomis dempingo kainomis rodikliai skiriasi nuo Sąjungos pramonės rodiklių. Iš tikrųjų, tyrimas atskleidė, kad nuo 2009 m. iki TL, nors Sąjungos vartojimas didėjo ekonomikai apskritai atsigaunant, Sąjungos pramonės dalis ir toliau mažėjo. Net jei buvo gamybos apimties didėjimo tendencija, buvo perteklius, kurį reikėjo perkelti į atsargas. |
| --- | --- |

(98)

Importo mažomis dempingo kainomis rodikliai skiriasi nuo Sąjungos pramonės rodiklių. Iš tikrųjų, tyrimas atskleidė, kad nuo 2009 m. iki TL, nors Sąjungos vartojimas didėjo ekonomikai apskritai atsigaunant, Sąjungos pramonės dalis ir toliau mažėjo. Net jei buvo gamybos apimties didėjimo tendencija, buvo perteklius, kurį reikėjo perkelti į atsargas.

| (99) | Įprastomis ekonomikos sąlygomis ir jeigu nebūtų daromas didelis spaudimas kainoms, o produktų importo dempingo kainomis lygis nebūtų padidėjęs, Sąjungos pramonė galėjo turėti tam tikrų sunkumų įveikti sumažėjusį suvartojimą ir padidėjusias pastovias vieneto sąnaudas dėl sumažėjusio pajėgumų naudojimo. Tačiau iš tyrimo aiškiai matyti, kad importas iš KLR dempingo kainomis sustiprino ekonomikos nuosmukio efektą. Net ekonomikai ėmus apskritai atsigauti, Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti ir atgauti pardavimo apimties bei rinkos dalies, prarastų nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(99)

Įprastomis ekonomikos sąlygomis ir jeigu nebūtų daromas didelis spaudimas kainoms, o produktų importo dempingo kainomis lygis nebūtų padidėjęs, Sąjungos pramonė galėjo turėti tam tikrų sunkumų įveikti sumažėjusį suvartojimą ir padidėjusias pastovias vieneto sąnaudas dėl sumažėjusio pajėgumų naudojimo. Tačiau iš tyrimo aiškiai matyti, kad importas iš KLR dempingo kainomis sustiprino ekonomikos nuosmukio efektą. Net ekonomikai ėmus apskritai atsigauti, Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti ir atgauti pardavimo apimties bei rinkos dalies, prarastų nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (100) | Todėl, nors ekonomikos krizė galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, apskritai šis poveikis negali būti laikomas tokiu, kad būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, ypač per TL, priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(100)

Todėl, nors ekonomikos krizė galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, apskritai šis poveikis negali būti laikomas tokiu, kad būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, ypač per TL, priežastinis ryšys.

3.3.   Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų pokyčiai

| (101) | Tyrimas atskleidė, kad aliumininių radiatorių gamybos sąnaudos tiesiogiai susijusios su aliuminio, šiam produktui naudojamos pagrindinės žaliavos, kainos pokyčiais. Net jei, kaip matyti iš 8 lentelės, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos 2009 m. gerokai sumažėjo, pardavimo kainos mažėjo tokiu pat tempu. 2010 m. ir per TL sąnaudos padidėjo labiau negu pardavimo kainos, taigi nebuvo galimybių Sąjungos pramonei, ypač jos pelningumui, atsigauti. Ši padėtis susidarė tada, kai dėl iš KLR importuojamų produktų importo kainų buvo nuolat dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(101)

Tyrimas atskleidė, kad aliumininių radiatorių gamybos sąnaudos tiesiogiai susijusios su aliuminio, šiam produktui naudojamos pagrindinės žaliavos, kainos pokyčiais. Net jei, kaip matyti iš 8 lentelės, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos 2009 m. gerokai sumažėjo, pardavimo kainos mažėjo tokiu pat tempu. 2010 m. ir per TL sąnaudos padidėjo labiau negu pardavimo kainos, taigi nebuvo galimybių Sąjungos pramonei, ypač jos pelningumui, atsigauti. Ši padėtis susidarė tada, kai dėl iš KLR importuojamų produktų importo kainų buvo nuolat dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

| (102) | Rinkos ekonomikoje būtų galima tikėtis, kad rinkos kainos nuolatos prisitaikys prie įvairių gamybos sąnaudų sudėtinių dalių pokyčių. Tačiau taip neatsitiko. Tyrimas patvirtino, kad importas iš KLR dempingo kainomis, dėl kurio buvo dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, ir toliau smukdė Sąjungos rinkos kainas bei neleido Sąjungos pramonei išlaikyti savo rinkos dalies ir pakoreguoti kainas siekiant padengti patiriamas sąnaudas ir pasiekti pagristą pelningumo lygį, ypač per TL. |
| --- | --- |

(102)

Rinkos ekonomikoje būtų galima tikėtis, kad rinkos kainos nuolatos prisitaikys prie įvairių gamybos sąnaudų sudėtinių dalių pokyčių. Tačiau taip neatsitiko. Tyrimas patvirtino, kad importas iš KLR dempingo kainomis, dėl kurio buvo dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, ir toliau smukdė Sąjungos rinkos kainas bei neleido Sąjungos pramonei išlaikyti savo rinkos dalies ir pakoreguoti kainas siekiant padengti patiriamas sąnaudas ir pasiekti pagristą pelningumo lygį, ypač per TL.

| (103) | Todėl žaliavų kaina nepadidėjo tiek, kad būtų nutrauktas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys, ypač per TL. |
| --- | --- |

(103)

Todėl žaliavų kaina nepadidėjo tiek, kad būtų nutrauktas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys, ypač per TL.

3.4.   Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas

11   lentelė

| | 2008 | 2009 | 2010 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimas eksportui (elementais) | | 18 280 847 | 20 245 515 | 17 242 607 |
| Indeksas (2009 = 100) | 126 | 100 | 111 | 94 |
| Šaltinis – atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai |

2008

2009

2010

TL

Pardavimas eksportui (elementais)

18 280 847

20 245 515

17 242 607

Indeksas (2009 = 100)

126

100

111

94

Šaltinis – atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai

| (104) | Sąjungos pramonės eksporto veikla nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė svarbią jos verslo dalį. Sąjungos pramonės pagrindinės eksporto rinkos buvo daugiausia Rusija ir kitos Rytų Europos šalys, jose parduodami produktai buvo palyginti prastesnės kokybės, taigi buvo pigesni negu Sąjungos rinkoje parduodami radiatoriai. |
| --- | --- |

(104)

Sąjungos pramonės eksporto veikla nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė svarbią jos verslo dalį. Sąjungos pramonės pagrindinės eksporto rinkos buvo daugiausia Rusija ir kitos Rytų Europos šalys, jose parduodami produktai buvo palyginti prastesnės kokybės, taigi buvo pigesni negu Sąjungos rinkoje parduodami radiatoriai.

| (105) | Iš pirmiau pateiktos lentelės matyti, kad Sąjungos pramonės eksporto apyvarta nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Tai galima iš dalies paaiškinti tuo, kad, kaip matyti iš turimos informacijos, didėjančios aliumininių radiatorių eksporto iš KLR apimties dalis teko ir toms eksporto rinkoms. |
| --- | --- |

(105)

Iš pirmiau pateiktos lentelės matyti, kad Sąjungos pramonės eksporto apyvarta nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Tai galima iš dalies paaiškinti tuo, kad, kaip matyti iš turimos informacijos, didėjančios aliumininių radiatorių eksporto iš KLR apimties dalis teko ir toms eksporto rinkoms.

| (106) | Nepaisant to, akivaizdu, kad eksporto veikla padėjo Sąjungos pramonei pasiekti masto ekonomiją, taigi ir sumažinti bendras gamybos sąnaudas. Vadinasi, galima pagrįstai manyti, kad Sąjungos pramonės eksporto veikla negali būti galima materialinės žalos, kurią ji patyrė pirmiausia per TL, priežastis. Bet koks neigiamas poveikis, kurį Sąjungos pramonei galėjo daryti eksporto pardavimo sumažėjimas, negalėjo būti toks, kad būtų nutrauktas žalos ir Kinijos importo mažomis dempingo kainomis priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(106)

Nepaisant to, akivaizdu, kad eksporto veikla padėjo Sąjungos pramonei pasiekti masto ekonomiją, taigi ir sumažinti bendras gamybos sąnaudas. Vadinasi, galima pagrįstai manyti, kad Sąjungos pramonės eksporto veikla negali būti galima materialinės žalos, kurią ji patyrė pirmiausia per TL, priežastis. Bet koks neigiamas poveikis, kurį Sąjungos pramonei galėjo daryti eksporto pardavimo sumažėjimas, negalėjo būti toks, kad būtų nutrauktas žalos ir Kinijos importo mažomis dempingo kainomis priežastinis ryšys.

4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (107) | Išnagrinėjus nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, taip pat laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL, itin padidėjo KLR kilmės importo dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis. Nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos rinkoje, ypač per TL, buvo nuolat dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(107)

Išnagrinėjus nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, taip pat laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL, itin padidėjo KLR kilmės importo dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis. Nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos rinkoje, ypač per TL, buvo nuolat dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

| (108) | Šis importo iš KLR mažomis dempingo kainomis apimties ir rinkos dalies didėjimas buvo nuolatinis ir sutapo su neigiamais Sąjungos pramonės ekonominės padėties pokyčiais. Ši padėtis per TL dar pablogėjo, kai Sąjungos pramonė nebegalėjo atgauti prarastos rinkos dalies ir pelningumo, o kiti finansiniai rodikliai, pavyzdžiui, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža, pasiekė žemiausią lygį. |
| --- | --- |

(108)

Šis importo iš KLR mažomis dempingo kainomis apimties ir rinkos dalies didėjimas buvo nuolatinis ir sutapo su neigiamais Sąjungos pramonės ekonominės padėties pokyčiais. Ši padėtis per TL dar pablogėjo, kai Sąjungos pramonė nebegalėjo atgauti prarastos rinkos dalies ir pelningumo, o kiti finansiniai rodikliai, pavyzdžiui, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža, pasiekė žemiausią lygį.

| (109) | Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, įskaitant ekonomikos krizę, paaiškėjo, kad bet koks neigiamas tų veiksnių poveikis negalėjo būti toks, kad tie veiksniai nutrauktų nustatytą importo iš KLR dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinį ryšį. |
| --- | --- |

(109)

Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, įskaitant ekonomikos krizę, paaiškėjo, kad bet koks neigiamas tų veiksnių poveikis negalėjo būti toks, kad tie veiksniai nutrauktų nustatytą importo iš KLR dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinį ryšį.

| (110) | Remiantis pateikta analize, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį darė eksportas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad eksportas iš KLR dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(110)

Remiantis pateikta analize, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį darė eksportas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad eksportas iš KLR dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

G.   SĄJUNGOS INTERESAI

1.   Įžanginės pastabos

| (111) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių asmenų interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu. |
| --- | --- |

(111)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių asmenų interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu.

2.   Sąjungos pramonės interesai

| (112) | Sąjungos pramonei dėl importo iš KLR dempingo kaina padaryta materialinė žala. Primenama, kad daugelio žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau neišvengiamai blogėtų. |
| --- | --- |

(112)

Sąjungos pramonei dėl importo iš KLR dempingo kaina padaryta materialinė žala. Primenama, kad daugelio žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau neišvengiamai blogėtų.

| (113) | Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus Sąjungos rinkoje bus atkurtos tinkamos prekybos sąlygos ir Sąjungos pramonė galės pakoreguoti tiriamojo produkto kainas, kad būtų atsižvelgta į įvairių sudedamųjų dalių sąnaudas ir rinkos sąlygas. Galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai vėliau turėtų teigiamo poveikio jos pelningumui ir bendrai finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(113)

Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus Sąjungos rinkoje bus atkurtos tinkamos prekybos sąlygos ir Sąjungos pramonė galės pakoreguoti tiriamojo produkto kainas, kad būtų atsižvelgta į įvairių sudedamųjų dalių sąnaudas ir rinkos sąlygas. Galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai vėliau turėtų teigiamo poveikio jos pelningumui ir bendrai finansinei padėčiai.

| (114) | Priemonių nenustačius Sąjungos pramonė gali prarasti daugiau rinkos ir liktų nuostolinga. Vidutiniu ar ilgu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Atsižvelgiant į patirtus nuostolius ir aukštą investicijų į gamybą lygį nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje galima manyti, kad nenustačius priemonių dauguma Sąjungos gamintojų negalėtų susigrąžinti investicijų. |
| --- | --- |

(114)

Priemonių nenustačius Sąjungos pramonė gali prarasti daugiau rinkos ir liktų nuostolinga. Vidutiniu ar ilgu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Atsižvelgiant į patirtus nuostolius ir aukštą investicijų į gamybą lygį nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje galima manyti, kad nenustačius priemonių dauguma Sąjungos gamintojų negalėtų susigrąžinti investicijų.

| (115) | Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(115)

Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

3.   Naudotojų ir importuotojų interesai

| (116) | Atliekant šį tyrimą naudotojai nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(116)

Atliekant šį tyrimą naudotojai nebendradarbiavo.

| (117) | Kalbant apie importuotojus, atliekant šį tyrimą bendradarbiavo ir į klausimyną atsakė bei su tikrinamuoju vizitu sutiko tik vienas Lenkijos importuotojas. Šis importuotojas per TL patyrė nedidelių su nagrinėjamuoju produktu susijusių nuostolių. Tačiau su nagrinėjamuoju produktu susijęs verslas yra mažas palyginti su visa bendrovės veikla. Todėl, vargu, ar nustačius priemones būtų daromas didelis poveikis jos bendram pelnui. |
| --- | --- |

(117)

Kalbant apie importuotojus, atliekant šį tyrimą bendradarbiavo ir į klausimyną atsakė bei su tikrinamuoju vizitu sutiko tik vienas Lenkijos importuotojas. Šis importuotojas per TL patyrė nedidelių su nagrinėjamuoju produktu susijusių nuostolių. Tačiau su nagrinėjamuoju produktu susijęs verslas yra mažas palyginti su visa bendrovės veikla. Todėl, vargu, ar nustačius priemones būtų daromas didelis poveikis jos bendram pelnui.

4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (118) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių. |
| --- | --- |

(118)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.

H.   PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (119) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(119)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

| (120) | Nustatant šių priemonių lygį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. |
| --- | --- |

(120)

Nustatant šių priemonių lygį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo.

| (121) | Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodant panašų produktą Sąjungoje. Manoma, kad pelnas, kurį būtų galima gauti nesant importo dempingo kaina, turėtų būti nustatytas pagal vidutinį atrinktų Sąjungos gamintojų ikimokestinio pelno dydį 2008 m. Todėl manyta, kad 7,4 % apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo. |
| --- | --- |

(121)

Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodant panašų produktą Sąjungoje. Manoma, kad pelnas, kurį būtų galima gauti nesant importo dempingo kaina, turėtų būti nustatytas pagal vidutinį atrinktų Sąjungos gamintojų ikimokestinio pelno dydį 2008 m. Todėl manyta, kad 7,4 % apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo.

| (122) | Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Sąjungos gamintojų nustatytos pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno skirtumą. |
| --- | --- |

(122)

Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Sąjungos gamintojų nustatytos pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno skirtumą.

| (123) | Tuomet remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir per TL Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų produktų nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia padidinti kainą. Taigi visi šiuo palyginimu nustatyti skirtumai buvo išreikšti vidutinės bendros CIF importo vertės procentine dalimi. |
| --- | --- |

(123)

Tuomet remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir per TL Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų produktų nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia padidinti kainą. Taigi visi šiuo palyginimu nustatyti skirtumai buvo išreikšti vidutinės bendros CIF importo vertės procentine dalimi.

2.   Laikinosios priemonės

| (124) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. |
| --- | --- |

(124)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

| (125) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus lyginant su dempingo skirtumais. Todėl siūlomi tokie antidempingo muitai:








  Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas | Laikinasis muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd | 23,0 % | 12,6 % | 12,6 % |
| Metal Group Co. Ltd. | 70,8 % | 56,2 % | 56,2 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 32,5 % | 21,2 % | 21,2 % |
| Dempingo skirtumas visos šalies mastu | 76,6 % | 61,4 % | 61,4 % |

(125)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus lyginant su dempingo skirtumais. Todėl siūlomi tokie antidempingo muitai:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas

Laikinasis muitas

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd

23,0 %

12,6 %

12,6 %

Metal Group Co. Ltd.

70,8 %

56,2 %

56,2 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

32,5 %

21,2 %

21,2 %

Dempingo skirtumas visos šalies mastu

76,6 %

61,4 %

61,4 %

| (126) | Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Tai reiškia, kad šios muitų normos (skirtingai nei muitas, šalies mastu taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik KLR kilmės šių bendrovių, kartu ir paminėtų konkrečių juridinių asmenų, pagamintiems importuojamiems produktams. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(126)

Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Tai reiškia, kad šios muitų normos (skirtingai nei muitas, šalies mastu taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik KLR kilmės šių bendrovių, kartu ir paminėtų konkrečių juridinių asmenų, pagamintiems importuojamiems produktams. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (127) | Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (4), nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimas. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(127)

Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (4), nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimas. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

I.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (128) | Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones, |
| --- | --- |

(128)

Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininiams radiatoriams ir šiuos radiatorius sudarantiems elementams arba sekcijoms, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ir ex 7616 99 90 (TARIC kodai 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 ir 7616999091), neatsižvelgiant į tai, ar šie elementai ar sekcijos yra surinkti į rinkinius, išskyrus elektrinius radiatorius, jų elementus ir sekcijas, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto ir toliau išvardytų bendrovių pagaminto produkto grynajai kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

| Bendrovė | Muitas (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd | 12,6 | B272 |
| Metal Group Co. Ltd. | 56,2 | B273 |
| Jinyun Shengda Industry Co., Ltd. | 21,2 | B274 |
| Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd | 21,2 | B275 |
| Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd | 21,2 | B276 |
| Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd. | 21,2 | B277 |
| Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd. | 21,2 | B278 |
| Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd | 21,2 | B279 |
| Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd. | 21,2 | B280 |
| Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd | 21,2 | B281 |
| Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd. | 21,2 | B282 |
| Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd | 21,2 | B283 |
| Zhejiang Botai Tools Co., Ltd | 21,2 | B284 |
| Zhejiang East Industry Co., Ltd | 21,2 | B285 |
| Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd | 21,2 | B286 |
| Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd. | 21,2 | B287 |
| Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd. | 21,2 | B288 |
| Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd | 21,2 | B289 |
| Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd. | 21,2 | B290 |
| Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd | 21,2 | B291 |
| Visos kitos bendrovės | 61,4 | B999 |

Bendrovė

Muitas (%)

Papildomas TARIC kodas

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd

12,6

B272

Metal Group Co. Ltd.

56,2

B273

Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.

21,2

B274

Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd

21,2

B275

Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd

21,2

B276

Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.

21,2

B277

Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.

21,2

B278

Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd

21,2

B279

Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.

21,2

B280

Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd

21,2

B281

Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.

21,2

B282

Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd

21,2

B283

Zhejiang Botai Tools Co., Ltd

21,2

B284

Zhejiang East Industry Co., Ltd

21,2

B285

Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd

21,2

B286

Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.

21,2

B287

Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.

21,2

B288

Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd

21,2

B289

Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.

21,2

B290

Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd

21,2

B291

Visos kitos bendrovės

61,4

B999

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Nepažeisdamos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

2.   Remdamosi reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 236, 2011 8 12, p. 18.

2

(3)  Apskritai aliumininis radiatorius yra identiškų ir surenkamų elementų komplektas. Elementai gali būti surenkami vertikaliai arba horizontaliai, kad radiatoriaus forma būtų labiau horizontali arba labiau vertikali.

3

(4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium (Belgija).

4

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium

---

| 11.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 124/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 124/32

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 403/2012

2012 m. gegužės 10 d.

kuriuo 170-ąjį kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai įšaldomi, kaip numatyta tame reglamente; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai įšaldomi, kaip numatyta tame reglamente;

| (2) | 2012 m. balandžio 30 d. ir gegužės 3 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti tris fizinius asmenis iš asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo, apsvarstęs šių asmenų prašymus pašalinti juos iš sąrašo ir išsamias ombudsmeno tarnybos, įsteigtos pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1904(2009), ataskaitas; |
| --- | --- |

(2)

2012 m. balandžio 30 d. ir gegužės 3 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti tris fizinius asmenis iš asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo, apsvarstęs šių asmenų prašymus pašalinti juos iš sąrašo ir išsamias ombudsmeno tarnybos, įsteigtos pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1904(2009), ataskaitas;

| (3) | todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 10 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovas

---

(1)  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

1

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| (1) | Antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ išbraukiami šie įrašai:
  „Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (alias Sa’d al-Sharif). Gimimo data: 1964 02 11. Gimimo vieta: Medina, Saudo Arabija. Pilietybė: Saudo Arabijos. Paso Nr.: a) B 960789, b) G 649385 (išduotas 2006 09 08, galioja iki 2011 07 17). Kita informacija: Usamos bin Ladeno svainis ir artimas bendrininkas; manoma, kad yra Usamos bin Ladeno finansinės organizacijos vadovas. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2001 01 25.“ |
| --- | --- |

(1)

Antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ išbraukiami šie įrašai:

„Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (alias Sa’d al-Sharif). Gimimo data: 1964 02 11. Gimimo vieta: Medina, Saudo Arabija. Pilietybė: Saudo Arabijos. Paso Nr.: a) B 960789, b) G 649385 (išduotas 2006 09 08, galioja iki 2011 07 17). Kita informacija: Usamos bin Ladeno svainis ir artimas bendrininkas; manoma, kad yra Usamos bin Ladeno finansinės organizacijos vadovas. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2001 01 25.“

| (2) | „Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Adresas: Adresas: a) Via Mirasole 11, Bolonija, Italija, b) 8 Via Ariosto, Casalecchio di Reno (Bolonija), Italija. Gimimo data: a) 1963 10 25, b) 1963 10 15. Gimimo vieta: a) Sfaksas, Tunisas, b) Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr. L065947 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1995 10 28, nebegalioja nuo 2000 10 27). Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 06 25.“ |
| --- | --- |

(2)

„Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Adresas: Adresas: a) Via Mirasole 11, Bolonija, Italija, b) 8 Via Ariosto, Casalecchio di Reno (Bolonija), Italija. Gimimo data: a) 1963 10 25, b) 1963 10 15. Gimimo vieta: a) Sfaksas, Tunisas, b) Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr. L065947 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1995 10 28, nebegalioja nuo 2000 10 27). Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 06 25.“

| (3) | „Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri (alias a) Mnasri Fethi ben Rebai, b) Mnasri Fethi ben al-Rabai, c) Mnasri Fethi ben Rebaj, d) Fethi Alic, e) Amor, f) Abu Omar, g) Omar Tounsi, h) Amar). Adresas: Birmingemas, Jungtinė Karalystė. Gimimo data: a) 1969 03 06, b) 1963 03 06, c) 1969 06 03. Gimimo vieta: a) Al-Sanadil Farm, Nefza, Governorate of Baja, Tunisas; b) Tunisas; c) Alžyras. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr.: L497470 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1997 06 03, nebegalioja nuo 2002 06 02). Kita informacija: motinos vardas ir pavardė – Fatima Balayish. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 06 25.“ |
| --- | --- |

(3)

„Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri (alias a) Mnasri Fethi ben Rebai, b) Mnasri Fethi ben al-Rabai, c) Mnasri Fethi ben Rebaj, d) Fethi Alic, e) Amor, f) Abu Omar, g) Omar Tounsi, h) Amar). Adresas: Birmingemas, Jungtinė Karalystė. Gimimo data: a) 1969 03 06, b) 1963 03 06, c) 1969 06 03. Gimimo vieta: a) Al-Sanadil Farm, Nefza, Governorate of Baja, Tunisas; b) Tunisas; c) Alžyras. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr.: L497470 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1997 06 03, nebegalioja nuo 2002 06 02). Kita informacija: motinos vardas ir pavardė – Fatima Balayish. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 06 25.“

---

| 11.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 124/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 124/34

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 404/2012

2012 m. gegužės 10 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 10 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 143,3 |
| MA | 74,0 |
| TN | 124,7 |
| TR | 116,2 |
| US | 39,7 |
| ZZ | 99,6 |
| 0707 00 05 | JO | 200,0 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 161,7 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| TR | 119,8 |
| ZZ | 172,5 |
| 0805 10 20 | EG | 46,0 |
| IL | 60,9 |
| MA | 41,9 |
| TR | 44,3 |
| ZZ | 48,3 |
| 0805 50 10 | TR | 81,6 |
| ZZ | 81,6 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 88,9 |
| CL | 119,9 |
| CN | 97,1 |
| MA | 85,1 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 132,7 |
| US | 132,6 |
| UY | 85,3 |
| ZA | 91,1 |
| ZZ | 97,3 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

143,3

MA

74,0

TN

124,7

TR

116,2

US

39,7

ZZ

99,6

0707 00 05

JO

200,0

TR

123,3

ZZ

161,7

0709 93 10

JO

225,1

TR

119,8

ZZ

172,5

0805 10 20

EG

46,0

IL

60,9

MA

41,9

TR

44,3

ZZ

48,3

0805 50 10

TR

81,6

ZZ

81,6

0808 10 80

AR

111,2

BR

88,9

CL

119,9

CN

97,1

MA

85,1

MK

29,3

NZ

132,7

US

132,6

UY

85,3

ZA

91,1

ZZ

97,3

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

DIREKTYVOS

| 11.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 124/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 124/36

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2012/16/ES

2012 m. gegužės 10 d.

kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/8/EB, į jos I priedą įrašant veikliąją medžiagą druskos rūgštį

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 16 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2007 m. gruodžio 4 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1451/2007 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos 10 metų programos antrojo etapo (2) yra nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti siekiant nuspręsti, ar reikia įrašyti į Direktyvos 98/8/EB I, IA arba IB priedą, sąrašas. Tame sąraše yra druskos rūgštis; |
| --- | --- |

(1)

2007 m. gruodžio 4 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1451/2007 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos 10 metų programos antrojo etapo (2) yra nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti siekiant nuspręsti, ar reikia įrašyti į Direktyvos 98/8/EB I, IA arba IB priedą, sąrašas. Tame sąraše yra druskos rūgštis;

| (2) | vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1451/2007, pagal Direktyvos 98/8/EB 11 straipsnio 2 dalį buvo įvertinta, ar druskos rūgštį galima naudoti 2-o tipo produktams (buitinės paskirties ir visuomenės sveikatos priežiūrai skirtiems dezinfekantams bei kitiems biocidiniams produktams), apibrėžtiems tos direktyvos V priede, gaminti; |
| --- | --- |

(2)

vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1451/2007, pagal Direktyvos 98/8/EB 11 straipsnio 2 dalį buvo įvertinta, ar druskos rūgštį galima naudoti 2-o tipo produktams (buitinės paskirties ir visuomenės sveikatos priežiūrai skirtiems dezinfekantams bei kitiems biocidiniams produktams), apibrėžtiems tos direktyvos V priede, gaminti;

| (3) | Latvija buvo paskirta už ataskaitos rengimą atsakinga valstybe nare ir 2009 m. spalio 16 d. Komisijai pateikė kompetentingos institucijos ataskaitą ir rekomendaciją, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1451/2007 14 straipsnio 4 ir 6 dalyse; |
| --- | --- |

(3)

Latvija buvo paskirta už ataskaitos rengimą atsakinga valstybe nare ir 2009 m. spalio 16 d. Komisijai pateikė kompetentingos institucijos ataskaitą ir rekomendaciją, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1451/2007 14 straipsnio 4 ir 6 dalyse;

| (4) | valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo kompetentingos institucijos ataskaitą. Vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. 1451/2007 15 straipsnio 4 dalimi, 2011 m. gruodžio 9 d. Biocidinių produktų nuolatinis komitetas peržiūros išvadas įtraukė į vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

(4)

valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo kompetentingos institucijos ataskaitą. Vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. 1451/2007 15 straipsnio 4 dalimi, 2011 m. gruodžio 9 d. Biocidinių produktų nuolatinis komitetas peržiūros išvadas įtraukė į vertinimo ataskaitą;

| (5) | remiantis atliktais vertinimais galima daryti išvadą, kad biocidiniai produktai, kurie naudojami kaip buitinės paskirties ir visuomenės sveikatos priežiūrai skirti dezinfekantai bei kiti biocidiniai produktai (taip apibūdinami minėto 2-o tipo produktai) ir kurių sudėtyje yra druskos rūgšties, turėtų atitikti Direktyvos 98/8/EB 5 straipsnio reikalavimus. Todėl druskos rūgštį galima įrašyti į tos direktyvos I priedą; |
| --- | --- |

(5)

remiantis atliktais vertinimais galima daryti išvadą, kad biocidiniai produktai, kurie naudojami kaip buitinės paskirties ir visuomenės sveikatos priežiūrai skirti dezinfekantai bei kiti biocidiniai produktai (taip apibūdinami minėto 2-o tipo produktai) ir kurių sudėtyje yra druskos rūgšties, turėtų atitikti Direktyvos 98/8/EB 5 straipsnio reikalavimus. Todėl druskos rūgštį galima įrašyti į tos direktyvos I priedą;

| (6) | Sąjungos lygmeniu buvo įvertinti ne visi galimi naudojimo būdai. Todėl reikėtų, kad valstybės narės įvertintų tuos naudojimo būdus arba poveikio scenarijus ir žmonėms bei aplinkos terpėms keliamą riziką, kurie nebuvo tinkamai įvertinti atliekant Sąjungos lygmens rizikos vertinimą, ir išduodamos produktų autorizacijos liudijimus užtikrintų, kad siekiant nustatytą riziką sumažinti iki priimtino lygio būtų imtasi reikiamų priemonių arba būtų nustatytos specialios sąlygos; |
| --- | --- |

(6)

Sąjungos lygmeniu buvo įvertinti ne visi galimi naudojimo būdai. Todėl reikėtų, kad valstybės narės įvertintų tuos naudojimo būdus arba poveikio scenarijus ir žmonėms bei aplinkos terpėms keliamą riziką, kurie nebuvo tinkamai įvertinti atliekant Sąjungos lygmens rizikos vertinimą, ir išduodamos produktų autorizacijos liudijimus užtikrintų, kad siekiant nustatytą riziką sumažinti iki priimtino lygio būtų imtasi reikiamų priemonių arba būtų nustatytos specialios sąlygos;

| (7) | atsižvelgiant į medžiagos ėsdinamąjį poveikį ir nustatytas galimas susijusios rizikos švelninimo priemones, tikslinga reikalauti, kad cheminės medžiagos poveikis naudotojui neprofesionalaus naudojimo atveju būtų mažinamas naudojant specialias pakuotes, nebent produkto autorizacijos liudijimo paraiškoje gali būti įrodyta, kad pavojų žmonių sveikatai iki priimtino lygio galima sumažinti kitomis priemonėmis; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į medžiagos ėsdinamąjį poveikį ir nustatytas galimas susijusios rizikos švelninimo priemones, tikslinga reikalauti, kad cheminės medžiagos poveikis naudotojui neprofesionalaus naudojimo atveju būtų mažinamas naudojant specialias pakuotes, nebent produkto autorizacijos liudijimo paraiškoje gali būti įrodyta, kad pavojų žmonių sveikatai iki priimtino lygio galima sumažinti kitomis priemonėmis;

| (8) | šios direktyvos nuostatos turėtų būti vienu metu taikomos visose valstybėse narėse ir taip užtikrinama, kad biocidiniams produktams, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos druskos rūgšties, būtų sudarytos vienodos rinkos sąlygos ir kad biocidinių produktų rinka veiktų tinkamai; |
| --- | --- |

(8)

šios direktyvos nuostatos turėtų būti vienu metu taikomos visose valstybėse narėse ir taip užtikrinama, kad biocidiniams produktams, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos druskos rūgšties, būtų sudarytos vienodos rinkos sąlygos ir kad biocidinių produktų rinka veiktų tinkamai;

| (9) | veiklioji medžiaga turėtų būti įrašyta į Direktyvos 98/8/EB I priedą praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų dėl medžiagos įrašymo atsiradusių reikalavimų ir kuris leistų dokumentus parengusiems pareiškėjams pasinaudoti visu 10 metų duomenų apsaugos laikotarpiu, pagal Direktyvos 98/8/EB 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktį prasidedančiu medžiagos įrašymo dieną; |
| --- | --- |

(9)

veiklioji medžiaga turėtų būti įrašyta į Direktyvos 98/8/EB I priedą praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų dėl medžiagos įrašymo atsiradusių reikalavimų ir kuris leistų dokumentus parengusiems pareiškėjams pasinaudoti visu 10 metų duomenų apsaugos laikotarpiu, pagal Direktyvos 98/8/EB 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktį prasidedančiu medžiagos įrašymo dieną;

| (10) | įrašius medžiagą, valstybėms narėms turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis Direktyvos 98/8/EB 16 straipsnio 3 daliai įgyvendinti; |
| --- | --- |

(10)

įrašius medžiagą, valstybėms narėms turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis Direktyvos 98/8/EB 16 straipsnio 3 daliai įgyvendinti;

| (11) | todėl Direktyva 98/8/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(11)

todėl Direktyva 98/8/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (12) | šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 98/8/EB I priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2013 m. balandžio 30 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2014 m. gegužės 1 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1.

1

(2)  OL L 325, 2007 12 11, p. 3.

2

---

PRIEDAS

Direktyvos 98/8/EB I priedas papildomas šiuo įrašu:

| Nr. | Bendrinis pavadinimas | IUPAC pavadinimas
  Identifikacijos numeriai | Minimali veikliosios medžiagos koncentracija į rinką pateikiamame biocidiniame produkte | Įtraukimo data | Atitikties 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms terminas (išskyrus produktus, kuriuose yra daugiau negu viena veiklioji medžiaga; tokiems produktams atitikties 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms terminas yra data, nurodyta paskutiniame sprendime dėl jame esančių veikliųjų medžiagų įtraukimo) | Įtraukimo galiojimo pabaiga | Produkto tipas | Specialiosios nuostatos (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „56 | druskos rūgštis | druskos rūgštis
  CAS Nr.: netaikoma
  EB Nr. 231-595-7 | 999 g/kg | 2014 m. gegužės 1 d. | 2016 m. balandžio 30 d. | 2024 m. balandžio 30 d. | 2 | Pagal 5 straipsnį ir VI priedą vertindamos produkto autorizacijos liudijimo paraiškas, valstybės narės įvertina tuos naudojimo būdus arba poveikio scenarijus ir žmonėms bei aplinkos terpėms keliamą riziką, kurie nebuvo tinkamai įvertinti atliekant Sąjungos lygmens rizikos vertinimą, jei to reikia konkretaus produkto atveju.
  Valstybės narės užtikrina, kad neprofesionaliam naudojimui skirtų produktų autorizacijos liudijimai būtų išduodami tik tuo atveju, jei tų produktų pakuotėmis kiek įmanoma sumažinamas tų produktų poveikis naudotojui, nebent produkto autorizacijos liudijimo paraiškoje gali būti įrodyta, kad pavojų žmonių sveikatai iki priimtino lygio galima sumažinti kitomis priemonėmis.“ |

Nr.

Bendrinis pavadinimas

IUPAC pavadinimas

Identifikacijos numeriai

Minimali veikliosios medžiagos koncentracija į rinką pateikiamame biocidiniame produkte

Įtraukimo data

Atitikties 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms terminas (išskyrus produktus, kuriuose yra daugiau negu viena veiklioji medžiaga; tokiems produktams atitikties 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms terminas yra data, nurodyta paskutiniame sprendime dėl jame esančių veikliųjų medžiagų įtraukimo)

Įtraukimo galiojimo pabaiga

Produkto tipas

Specialiosios nuostatos (1)

„56

druskos rūgštis

druskos rūgštis

CAS Nr.: netaikoma

EB Nr. 231-595-7

999 g/kg

2014 m. gegužės 1 d.

2016 m. balandžio 30 d.

2024 m. balandžio 30 d.

2

Pagal 5 straipsnį ir VI priedą vertindamos produkto autorizacijos liudijimo paraiškas, valstybės narės įvertina tuos naudojimo būdus arba poveikio scenarijus ir žmonėms bei aplinkos terpėms keliamą riziką, kurie nebuvo tinkamai įvertinti atliekant Sąjungos lygmens rizikos vertinimą, jei to reikia konkretaus produkto atveju.

Valstybės narės užtikrina, kad neprofesionaliam naudojimui skirtų produktų autorizacijos liudijimai būtų išduodami tik tuo atveju, jei tų produktų pakuotėmis kiek įmanoma sumažinamas tų produktų poveikis naudotojui, nebent produkto autorizacijos liudijimo paraiškoje gali būti įrodyta, kad pavojų žmonių sveikatai iki priimtino lygio galima sumažinti kitomis priemonėmis.“

---

(1)  Vertinimo ataskaitų turinys ir išvados, reikalingi VI priedo bendriesiems principams įgyvendinti, pateikiami Komisijos interneto svetainėje http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

SPRENDIMAI

| 11.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 124/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 124/39

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2012 m. gegužės 8 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/855/EB dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru Vokietijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2992)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/250/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvą 89/662/EEB dėl veterinarinių patikrinimų, taikomų Bendrijos vidaus prekyboje, siekiant sukurti vidaus rinką (1), ypač į jos 9 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (2), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos sprendimu 2008/855/EB dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse (3), nustatytos tam tikros klasikinio kiaulių maro kontrolės priemonės to sprendimo priede nurodytose valstybėse narėse ar jų regionuose. Į šį sąrašą įeina Reino krašto-Pfalco ir Šiaurės Reino-Vestfalijos federalinių žemių teritorijų dalys; |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos sprendimu 2008/855/EB dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse (3), nustatytos tam tikros klasikinio kiaulių maro kontrolės priemonės to sprendimo priede nurodytose valstybėse narėse ar jų regionuose. Į šį sąrašą įeina Reino krašto-Pfalco ir Šiaurės Reino-Vestfalijos federalinių žemių teritorijų dalys;

| (2) | Vokietija pranešė Komisijai apie klasikinio kiaulių maro plitimo tarp sulaukėjusių (Sprendime 2008/855/EB – laukinių) kiaulių raidą tam tikruose Šiaurės Reino-Vestfalijos ir Reino krašto-Pfalco federalinių žemių regionuose; |
| --- | --- |

(2)

Vokietija pranešė Komisijai apie klasikinio kiaulių maro plitimo tarp sulaukėjusių (Sprendime 2008/855/EB – laukinių) kiaulių raidą tam tikruose Šiaurės Reino-Vestfalijos ir Reino krašto-Pfalco federalinių žemių regionuose;

| (3) | ji nurodė, kad Reino krašto-Pfalco ir Šiaurės Reino-Vestfalijos federalinėse žemės klasikinis kiaulių maras sulaukėjusių kiaulių populiacijoje išnaikintas. Todėl Sprendime 2008/855/EB nustatytos priemonės nebeturėtų būti taikomos šioms federalinėms žemėms, o atitinkami Vokietijai skirti įrašai to sprendimo priedo 1 dalyje turėtų būti išbraukti; |
| --- | --- |

(3)

ji nurodė, kad Reino krašto-Pfalco ir Šiaurės Reino-Vestfalijos federalinėse žemės klasikinis kiaulių maras sulaukėjusių kiaulių populiacijoje išnaikintas. Todėl Sprendime 2008/855/EB nustatytos priemonės nebeturėtų būti taikomos šioms federalinėms žemėms, o atitinkami Vokietijai skirti įrašai to sprendimo priedo 1 dalyje turėtų būti išbraukti;

| (4) | todėl Sprendimas 2008/855/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas 2008/855/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2008/855/EB priedo I dalies 1 punktas išbraukiamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 8 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 395, 1989 12 30, p. 13.

1

(2)  OL L 224, 1990 8 18, p. 29.

2

(3)  OL L 302, 2008 11 13, p. 19.

3

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 11.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 124/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 124/40

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 35/10/COL

2010 m. vasario 3 d.

kuriuo aštuoniasdešimtą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą visuomeninio transliavimo paslaugoms

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

KADANGI:

pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį Institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,

pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Priežiūros institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano tai esant reikalinga,

Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje Institucija priėmė 1994 m. sausio 19 d. (4),

2009 m. spalio 27 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms (5),

Komisijos komunikatas taip pat svarbus ir Europos ekonominei erdvei,

reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje,

pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Komisijos priimtus aktus,

Institucija pasikonsultavo su Komisija ir ELPA valstybėmis šiuo klausimu 2010 m. sausio 26 d. raštais (dok. Nr. 543973, 543974 ir 543997),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą visuomeninio transliavimo paslaugoms. Naujasis skyrius pateikiamas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 3 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Kurt JÄGER

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių ir Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, Institucijos priimtos ir 1994 m. sausio 19 d. paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – OL) L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1, su pakeitimais. Toliau – Valstybės pagalbos gairės. Naujausia Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

4

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(5)  OL C 257, 2009 10 27, p. 1.

5

---

PRIEDAS

VALSTYBĖS PAGALBOS TAISYKLIŲ TAIKYMAS VISUOMENINIO TRANSLIAVIMO PASLAUGOMS
   (1)

1.   Įvadas ir taikymo sritis

| (1) | Per pastaruosius tris dešimtmečius transliavimo srityje įvyko svarbių pokyčių. Dėl monopolijų panaikinimo, naujų dalyvių atsiradimo ir sparčios technologijų plėtros iš esmės pasikeitė konkurencinė aplinka. Televizijos programų transliavimas tradiciškai buvo rezervuota veikla. Nuo paslaugos atsiradimo ją dažniausiai monopoliškai teikdavo valstybinės įmonės, visų pirma dėl ribotų galimybių naudotis transliavimo dažniais ir didelių kliūčių patekti į šią sritį. |
| --- | --- |

(1)

Per pastaruosius tris dešimtmečius transliavimo srityje įvyko svarbių pokyčių. Dėl monopolijų panaikinimo, naujų dalyvių atsiradimo ir sparčios technologijų plėtros iš esmės pasikeitė konkurencinė aplinka. Televizijos programų transliavimas tradiciškai buvo rezervuota veikla. Nuo paslaugos atsiradimo ją dažniausiai monopoliškai teikdavo valstybinės įmonės, visų pirma dėl ribotų galimybių naudotis transliavimo dažniais ir didelių kliūčių patekti į šią sritį.

| (2) | Tačiau aštuntajame dešimtmetyje dėl ekonominės ir technologinės pažangos ELPA valstybėms ėmė atsirasti vis daugiau galimybių leisti transliuoti ir kitiems operatoriams. Todėl ELPA valstybės nusprendė sukurti šioje rinkoje konkurenciją. Dėl to vartotojai įgijo daugiau galimybių rinktis, nes atsirado nemažai papildomų kanalų ir naujų paslaugų; tai taip pat skatino stiprių Europos operatorių atsiradimą ir augimą, naujų technologijų plėtrą ir didesnį pliuralizmą šiame sektoriuje, o tai turėjo didesnę reikšmę nei vien tik papildomų kanalų ir paslaugų atsiradimas. Atvėrusios rinką konkurencijai, ELPA valstybės nusprendė išlaikyti visuomeninį transliavimą ir taip užtikrinti informavimą apie tam tikras sritis ir tenkinti poreikius bei siekti viešosios politikos tikslų, kurie kitu atveju ne visada būtų tinkamai užtikrinami. |
| --- | --- |

(2)

Tačiau aštuntajame dešimtmetyje dėl ekonominės ir technologinės pažangos ELPA valstybėms ėmė atsirasti vis daugiau galimybių leisti transliuoti ir kitiems operatoriams. Todėl ELPA valstybės nusprendė sukurti šioje rinkoje konkurenciją. Dėl to vartotojai įgijo daugiau galimybių rinktis, nes atsirado nemažai papildomų kanalų ir naujų paslaugų; tai taip pat skatino stiprių Europos operatorių atsiradimą ir augimą, naujų technologijų plėtrą ir didesnį pliuralizmą šiame sektoriuje, o tai turėjo didesnę reikšmę nei vien tik papildomų kanalų ir paslaugų atsiradimas. Atvėrusios rinką konkurencijai, ELPA valstybės nusprendė išlaikyti visuomeninį transliavimą ir taip užtikrinti informavimą apie tam tikras sritis ir tenkinti poreikius bei siekti viešosios politikos tikslų, kurie kitu atveju ne visada būtų tinkamai užtikrinami.

| (3) | Kartu dėl padidėjusios konkurencijos, taip pat valstybės finansuojamų operatorių buvimo susirūpinta dėl lygių veiklos šiame sektoriuje galimybių – į tai Institucijos dėmesį atkreipė privatūs operatoriai. Skunduose reiškiami įtarimai dėl EEE susitarimo 59 ir 61 straipsnių pažeidimų, susijusių su visuomeninių transliuotojų valstybiniu finansavimu. |
| --- | --- |

(3)

Kartu dėl padidėjusios konkurencijos, taip pat valstybės finansuojamų operatorių buvimo susirūpinta dėl lygių veiklos šiame sektoriuje galimybių – į tai Institucijos dėmesį atkreipė privatūs operatoriai. Skunduose reiškiami įtarimai dėl EEE susitarimo 59 ir 61 straipsnių pažeidimų, susijusių su visuomeninių transliuotojų valstybiniu finansavimu.

| (4) | Ankstesniame Valstybės pagalbos gairių skyriuje apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą visuomeninio transliavimo paslaugoms (2) pirmą kartą nustatyta valstybinio visuomeninio transliavimo paslaugų finansavimo reglamentavimo sistema. Institucija rėmėsi šiuo skyriumi, nagrinėdama bylas visuomeninių transliuotojų finansavimo srityje. |
| --- | --- |

(4)

Ankstesniame Valstybės pagalbos gairių skyriuje apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą visuomeninio transliavimo paslaugoms (2) pirmą kartą nustatyta valstybinio visuomeninio transliavimo paslaugų finansavimo reglamentavimo sistema. Institucija rėmėsi šiuo skyriumi, nagrinėdama bylas visuomeninių transliuotojų finansavimo srityje.

| (5) | Dėl technologijų plėtros iš esmės pakito transliavimo ir audiovizualinė rinkos. Padaugėjo platinimo platformų ir technologijų, kaip antai skaitmeninė televizija, interneto protokolo televizija (angl. Internet Protocol Television, IPTV), mobilioji televizija ir užsakomosios vaizdo programų paslaugos. Dėl to padidėjo konkurencija su naujais į rinką žengiančiais dalyviais, pvz., tinklo operatoriais ir interneto bendrovėmis. Vystantis technologijoms, atsirado ir naujų žiniasklaidos paslaugų, kaip antai internetinės informacinės paslaugos ir nelinijinės arba užsakomosios paslaugos. Audiovizualinių paslaugų teikimas vienodėja, o vartotojai turi vis daugiau galimybių gauti daug paslaugų naudodami vieną platformą arba įtaisą arba gauti kurią nors konkrečią paslaugą naudodami daug platformų arba įtaisų. Vartotojams turint vis daugiau galimybių susipažinti su žiniasklaidos turiniu, padidėjo siūlomų audiovizualinių paslaugų įvairovė ir auditorių susiskaidymas. Dėl naujų technologijų sustiprėjo vartotojų dalyvavimas. Tradicinis pasyviojo vartojimo modelis pamažu keitėsi – vartotojai tapo aktyviais dalyviais ir kontroliuoja turinį. Siekdami atremti naujus iššūkius, ir visuomeniniai, ir privatūs transliuotojai įvairina savo veiklą, diegia naujas platinimo platformas ir siūlo įvairesnių paslaugų. Neseniai dėl tokio valstybės lėšomis finansuojamos visuomeninių transliuotojų veiklos įvairinimo (pvz., interneto turinio, specializuotų kanalų) kiti rinkos dalyviai, įskaitant leidėjus, pateikė nemažai skundų. |
| --- | --- |

(5)

Dėl technologijų plėtros iš esmės pakito transliavimo ir audiovizualinė rinkos. Padaugėjo platinimo platformų ir technologijų, kaip antai skaitmeninė televizija, interneto protokolo televizija (angl. Internet Protocol Television, IPTV), mobilioji televizija ir užsakomosios vaizdo programų paslaugos. Dėl to padidėjo konkurencija su naujais į rinką žengiančiais dalyviais, pvz., tinklo operatoriais ir interneto bendrovėmis. Vystantis technologijoms, atsirado ir naujų žiniasklaidos paslaugų, kaip antai internetinės informacinės paslaugos ir nelinijinės arba užsakomosios paslaugos. Audiovizualinių paslaugų teikimas vienodėja, o vartotojai turi vis daugiau galimybių gauti daug paslaugų naudodami vieną platformą arba įtaisą arba gauti kurią nors konkrečią paslaugą naudodami daug platformų arba įtaisų. Vartotojams turint vis daugiau galimybių susipažinti su žiniasklaidos turiniu, padidėjo siūlomų audiovizualinių paslaugų įvairovė ir auditorių susiskaidymas. Dėl naujų technologijų sustiprėjo vartotojų dalyvavimas. Tradicinis pasyviojo vartojimo modelis pamažu keitėsi – vartotojai tapo aktyviais dalyviais ir kontroliuoja turinį. Siekdami atremti naujus iššūkius, ir visuomeniniai, ir privatūs transliuotojai įvairina savo veiklą, diegia naujas platinimo platformas ir siūlo įvairesnių paslaugų. Neseniai dėl tokio valstybės lėšomis finansuojamos visuomeninių transliuotojų veiklos įvairinimo (pvz., interneto turinio, specializuotų kanalų) kiti rinkos dalyviai, įskaitant leidėjus, pateikė nemažai skundų.

| (6) | 2003 m. Altmark bylos sprendime (3) Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teisingumo Teismas) apibrėžė sąlygas, pagal kurias kompensacija už viešąją paslaugą nelaikoma valstybės pagalba. 2005 m. Institucija priėmė naują skyrių dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (4) ir įtraukė jį į savo Valstybės pagalbos gaires. Be to, 2006 m. į EEE susitarimą kaip aktas, nurodytas EEE susitarimo XV priedo 1h punkte, buvo įtrauktas 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimas 2005/842/EB dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma, skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (5), kuris suderintas su EEE susitarimu 1 protokolu (toliau – Sprendimas 2005/842/EB) (6). ELPA valstybės šiuo metu tęsia Direktyvos 2007/65/EB (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos) (7), kuria bus išplėsta EEE audiovizualinio sektoriaus reglamentavimo taikymo sritis, papildant ją naujomis žiniasklaidos paslaugomis, įtraukimo į EEE susitarimą procedūras. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. Altmark bylos sprendime (3) Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teisingumo Teismas) apibrėžė sąlygas, pagal kurias kompensacija už viešąją paslaugą nelaikoma valstybės pagalba. 2005 m. Institucija priėmė naują skyrių dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (4) ir įtraukė jį į savo Valstybės pagalbos gaires. Be to, 2006 m. į EEE susitarimą kaip aktas, nurodytas EEE susitarimo XV priedo 1h punkte, buvo įtrauktas 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimas 2005/842/EB dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma, skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (5), kuris suderintas su EEE susitarimu 1 protokolu (toliau – Sprendimas 2005/842/EB) (6). ELPA valstybės šiuo metu tęsia Direktyvos 2007/65/EB (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos) (7), kuria bus išplėsta EEE audiovizualinio sektoriaus reglamentavimo taikymo sritis, papildant ją naujomis žiniasklaidos paslaugomis, įtraukimo į EEE susitarimą procedūras.

| (7) | Dėl šių pokyčių rinkoje ir teisinėje aplinkoje atsirado poreikis atnaujinti skyrių dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms. 2005 m. valstybės pagalbos veiksmų plane (8) skelbiama, kad Europos Komisija (toliau – Komisija) „persvarstys savo Komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeniniam transliavimui. Ypač plėtojantis naujoms skaitmeninėms technologijoms ir interneto paslaugoms, dėl visuomeninio transliavimo veiklos kilo daug klausimų“. |
| --- | --- |

(7)

Dėl šių pokyčių rinkoje ir teisinėje aplinkoje atsirado poreikis atnaujinti skyrių dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms. 2005 m. valstybės pagalbos veiksmų plane (8) skelbiama, kad Europos Komisija (toliau – Komisija) „persvarstys savo Komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeniniam transliavimui. Ypač plėtojantis naujoms skaitmeninėms technologijoms ir interneto paslaugoms, dėl visuomeninio transliavimo veiklos kilo daug klausimų“.

| (8) | 2008 ir 2009 m. Institucija ir ELPA valstybės dalyvavo Komisijos surengtose viešosiose konsultacijose dėl 2001 m. komunikato dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms (9) persvarstymo. Šiame skyriuje, atsižvelgiant į ateities reikmes ir remiantis per viešąsias konsultacijas gautomis pastabomis, apibendrinama Komisijos ir Institucijos patirtis valstybės pagalbos srityje. Skyriuje išaiškinami principai, kuriais Institucija vadovaujasi, taikydama EEE susitarimo 61 straipsnį ir 59 straipsnio 2 dalį audiovizualinių paslaugų valstybiniam finansavimui transliavimo sektoriuje (10), taip pat atsižvelgiama į naujausius rinkos ir teisinius pokyčius. Šiuo skyriumi poveikis vidaus rinkos taisyklių ir pagrindinių laisvių, kurių laikomasi transliavimo srityje, taikymui nedaromas. |
| --- | --- |

(8)

2008 ir 2009 m. Institucija ir ELPA valstybės dalyvavo Komisijos surengtose viešosiose konsultacijose dėl 2001 m. komunikato dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms (9) persvarstymo. Šiame skyriuje, atsižvelgiant į ateities reikmes ir remiantis per viešąsias konsultacijas gautomis pastabomis, apibendrinama Komisijos ir Institucijos patirtis valstybės pagalbos srityje. Skyriuje išaiškinami principai, kuriais Institucija vadovaujasi, taikydama EEE susitarimo 61 straipsnį ir 59 straipsnio 2 dalį audiovizualinių paslaugų valstybiniam finansavimui transliavimo sektoriuje (10), taip pat atsižvelgiama į naujausius rinkos ir teisinius pokyčius. Šiuo skyriumi poveikis vidaus rinkos taisyklių ir pagrindinių laisvių, kurių laikomasi transliavimo srityje, taikymui nedaromas.

2.   Visuomeninio transliavimo paslaugų svarba

| (9) | Visuomeninio transliavimo paslaugos, nors ir turinčios aiškią ekonominę svarbą, nesulyginamos su viešąja paslauga jokiame kitame ekonomikos sektoriuje. Nėra jokios kitos paslaugos, kuria tuo pačiu metu galėtų naudotis tiek daug gyventojų, kuri suteiktų gyventojams tiek daug informacijos bei turinio ir tokia veikla perteiktų ir veiktų ir individualią, ir viešąją nuomonę. |
| --- | --- |

(9)

Visuomeninio transliavimo paslaugos, nors ir turinčios aiškią ekonominę svarbą, nesulyginamos su viešąja paslauga jokiame kitame ekonomikos sektoriuje. Nėra jokios kitos paslaugos, kuria tuo pačiu metu galėtų naudotis tiek daug gyventojų, kuri suteiktų gyventojams tiek daug informacijos bei turinio ir tokia veikla perteiktų ir veiktų ir individualią, ir viešąją nuomonę.

| (10) | Be to, transliavimas paprastai suvokiamas kaip labai patikimas informacijos šaltinis ir gana didelei gyventojų daliai jis yra pagrindinis. Taigi jis skatina viešas diskusijas ir galiausiai gali užtikrinti, kad visi piliečiai aktyviai dalyvautų viešajame gyvenime. Todėl labai svarbu užtikrinti transliavimo nepriklausomumo apsaugos priemones, laikantis Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnyje įtvirtinto bendro žodžio laisvės principo, kuris yra bendras teisės principas ir kurio laikymąsi užtikrina Teisingumo Teismas (11). |
| --- | --- |

(10)

Be to, transliavimas paprastai suvokiamas kaip labai patikimas informacijos šaltinis ir gana didelei gyventojų daliai jis yra pagrindinis. Taigi jis skatina viešas diskusijas ir galiausiai gali užtikrinti, kad visi piliečiai aktyviai dalyvautų viešajame gyvenime. Todėl labai svarbu užtikrinti transliavimo nepriklausomumo apsaugos priemones, laikantis Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnyje įtvirtinto bendro žodžio laisvės principo, kuris yra bendras teisės principas ir kurio laikymąsi užtikrina Teisingumo Teismas (11).

| (11) | Viešosios paslaugos (12) svarba bendrai pripažinta EEE susitarime, ypač 59 straipsnio 2 dalyje, kurioje nustatyta:
  „Įmonėms, kurioms yra patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms šiame susitarime nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams.“ |
| --- | --- |

(11)

Viešosios paslaugos (12) svarba bendrai pripažinta EEE susitarime, ypač 59 straipsnio 2 dalyje, kurioje nustatyta:

„Įmonėms, kurioms yra patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms šiame susitarime nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams.“

| (12) | Visuomeninio transliavimo paslaugų svarba socialiniam, demokratiniam ir kultūriniam gyvenimui taip pat patvirtinta EEE susitarimo XI priedo 33 punkte nurodytame akte (1999 m. sausio 25 d. Tarybos ir Taryboje susirinkusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl visuomeninio transliavimo)
   (13), suderintame su EEE susitarimu 1 protokolu (toliau – Rezoliucija dėl visuomeninio transliavimo) (14). Rezoliucijoje dėl visuomeninio transliavimo pabrėžiama: „plačios visuomenės galimybės be diskriminacijos ir lygių galimybių pagrindu naudotis įvairiais kanalais bei paslaugomis yra būtina sąlyga specialiam visuomeninio transliavimo įsipareigojimui vykdyti.“ Be to, visuomeninio transliavimo srityje turi „būti pasinaudota technologijų pažanga“, teikiama „naujų garso, vaizdo bei informavimo paslaugų ir naujųjų technologijų nauda visuomenei“ ir siekiama „plėtoti ir įvairinti skaitmeninio amžiaus veiklą“. Galiausiai „visuomeniniai transliuotojai turi būti pajėgūs ir toliau užtikrinti didelę programų įvairovę, atsižvelgdami į valstybių narių apibrėžtas funkcijas, kad būtų kreipiamasi į visą visuomenę; šiomis aplinkybėmis visuomeninis transliuotojas gali teisėtai siekti plačios auditorijos.“ |
| --- | --- |

(12)

Visuomeninio transliavimo paslaugų svarba socialiniam, demokratiniam ir kultūriniam gyvenimui taip pat patvirtinta EEE susitarimo XI priedo 33 punkte nurodytame akte (1999 m. sausio 25 d. Tarybos ir Taryboje susirinkusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl visuomeninio transliavimo)
   (13), suderintame su EEE susitarimu 1 protokolu (toliau – Rezoliucija dėl visuomeninio transliavimo) (14). Rezoliucijoje dėl visuomeninio transliavimo pabrėžiama: „plačios visuomenės galimybės be diskriminacijos ir lygių galimybių pagrindu naudotis įvairiais kanalais bei paslaugomis yra būtina sąlyga specialiam visuomeninio transliavimo įsipareigojimui vykdyti.“ Be to, visuomeninio transliavimo srityje turi „būti pasinaudota technologijų pažanga“, teikiama „naujų garso, vaizdo bei informavimo paslaugų ir naujųjų technologijų nauda visuomenei“ ir siekiama „plėtoti ir įvairinti skaitmeninio amžiaus veiklą“. Galiausiai „visuomeniniai transliuotojai turi būti pajėgūs ir toliau užtikrinti didelę programų įvairovę, atsižvelgdami į valstybių narių apibrėžtas funkcijas, kad būtų kreipiamasi į visą visuomenę; šiomis aplinkybėmis visuomeninis transliuotojas gali teisėtai siekti plačios auditorijos.“

| (13) | Visuomeninio transliavimo svarba skatinant kultūrų įvairovę pripažinta ir 2005 m. UNESCO konvencijoje dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo (15). Konvencijoje teigiama, kad kiekviena konvencijos šalis gali patvirtinti „priemones, skirtas kultūrų raiškos įvairovei savo šalies teritorijoje apsaugoti ir skatinti“. Tokios priemonės, be kita ko, gali apimti „priemones, skirtas žiniasklaidos priemonių įvairovei skatinti, taip pat ir per visuomeninį transliuotoją“ (16). |
| --- | --- |

(13)

Visuomeninio transliavimo svarba skatinant kultūrų įvairovę pripažinta ir 2005 m. UNESCO konvencijoje dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo (15). Konvencijoje teigiama, kad kiekviena konvencijos šalis gali patvirtinti „priemones, skirtas kultūrų raiškos įvairovei savo šalies teritorijoje apsaugoti ir skatinti“. Tokios priemonės, be kita ko, gali apimti „priemones, skirtas žiniasklaidos priemonių įvairovei skatinti, taip pat ir per visuomeninį transliuotoją“ (16).

| (14) | Šios visuomeninio transliavimo vertybės lygiai tiek pat svarbios ir sparčiai kintančioje naujų žiniasklaidos priemonių aplinkoje. Tai taip pat pabrėžta Europos Tarybos priimtose rekomendacijose dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos turinio įvairovės (17) ir dėl visuomeninės žiniasklaidos priemonių vaidmens informacinėje visuomenėje (18). Pastarojoje rekomendacijoje Europos Tarybos valstybės narės raginamos „užtikrinti visuomeninės žiniasklaidos veikimą <...> skaidriu ir atskaitingu būdu“ ir „suteikti visuomeninei žiniasklaidai galimybę visapusiškai ir veiksmingai reaguoti į informacinės visuomenės iššūkius, atsižvelgiant į dvejopą – viešąją ir privačiąją – Europos elektroninės žiniasklaidos struktūrą ir atkreipiant dėmesį į rinkos ir konkurencijos klausimus“. |
| --- | --- |

(14)

Šios visuomeninio transliavimo vertybės lygiai tiek pat svarbios ir sparčiai kintančioje naujų žiniasklaidos priemonių aplinkoje. Tai taip pat pabrėžta Europos Tarybos priimtose rekomendacijose dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos turinio įvairovės (17) ir dėl visuomeninės žiniasklaidos priemonių vaidmens informacinėje visuomenėje (18). Pastarojoje rekomendacijoje Europos Tarybos valstybės narės raginamos „užtikrinti visuomeninės žiniasklaidos veikimą <...> skaidriu ir atskaitingu būdu“ ir „suteikti visuomeninei žiniasklaidai galimybę visapusiškai ir veiksmingai reaguoti į informacinės visuomenės iššūkius, atsižvelgiant į dvejopą – viešąją ir privačiąją – Europos elektroninės žiniasklaidos struktūrą ir atkreipiant dėmesį į rinkos ir konkurencijos klausimus“.

| (15) | Be to, nepaisant to, kas paminėta, reikia pažymėti, kad komerciniai transliuotojai, kurių daliai taikomi viešųjų paslaugų reikalavimai, taip pat aktyviai dalyvauja įgyvendinant Rezoliucijos dėl visuomeninio transliavimo tikslus, nes prisideda prie pliuralizmo, skatina kultūrinius bei politinius debatus ir didina programų pasiūlą. Be to, laikraščių leidėjai ir kitos spausdintinės žiniasklaidos priemonės taip pat yra svarbūs objektyviai informuotos visuomenės ir demokratijos garantai. Atsižvelgiant į tai, kad šie operatoriai šiuo metu konkuruoja su transliuotojais internete, visiems šiems komercinės žiniasklaidos teikėjams rūpestį kelia galimi neigiami visuomeniniams transliuotojams teikiamos valstybės pagalbos padariniai naujų verslo modelių vystymuisi. Kaip primenama Direktyvoje 2007/65/EB (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje), „privačių ir visuomeninių audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjų koegzistavimas yra išskirtinis Europos audiovizualinės žiniasklaidos rinkos požymis.“ Iš tiesų visos šalys suinteresuotos išlaikyti proporcingą visuomeninės ir privačios žiniasklaidos pliuralizmą šiandieninėje dinamiškoje žiniasklaidos aplinkoje. |
| --- | --- |

(15)

Be to, nepaisant to, kas paminėta, reikia pažymėti, kad komerciniai transliuotojai, kurių daliai taikomi viešųjų paslaugų reikalavimai, taip pat aktyviai dalyvauja įgyvendinant Rezoliucijos dėl visuomeninio transliavimo tikslus, nes prisideda prie pliuralizmo, skatina kultūrinius bei politinius debatus ir didina programų pasiūlą. Be to, laikraščių leidėjai ir kitos spausdintinės žiniasklaidos priemonės taip pat yra svarbūs objektyviai informuotos visuomenės ir demokratijos garantai. Atsižvelgiant į tai, kad šie operatoriai šiuo metu konkuruoja su transliuotojais internete, visiems šiems komercinės žiniasklaidos teikėjams rūpestį kelia galimi neigiami visuomeniniams transliuotojams teikiamos valstybės pagalbos padariniai naujų verslo modelių vystymuisi. Kaip primenama Direktyvoje 2007/65/EB (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje), „privačių ir visuomeninių audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjų koegzistavimas yra išskirtinis Europos audiovizualinės žiniasklaidos rinkos požymis.“ Iš tiesų visos šalys suinteresuotos išlaikyti proporcingą visuomeninės ir privačios žiniasklaidos pliuralizmą šiandieninėje dinamiškoje žiniasklaidos aplinkoje.

3.   Teisinės aplinkybės

| (16) | Visuomeninio transliavimo paslaugoms taikant valstybės pagalbos taisykles reikia atsižvelgti į daugybę įvairių veiksnių. Valstybės pagalbos vertinimas grindžiamas EEE susitarimo 61 straipsniu dėl valstybės pagalbos ir EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalimi dėl EEE susitarimo taisyklių ir konkurencijos taisyklių taikymo, ypač visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms. Darbo tvarkos taisyklės valstybės pagalbos bylose nustatytos Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokole (toliau – 3 protokolas). |
| --- | --- |

(16)

Visuomeninio transliavimo paslaugoms taikant valstybės pagalbos taisykles reikia atsižvelgti į daugybę įvairių veiksnių. Valstybės pagalbos vertinimas grindžiamas EEE susitarimo 61 straipsniu dėl valstybės pagalbos ir EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalimi dėl EEE susitarimo taisyklių ir konkurencijos taisyklių taikymo, ypač visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms. Darbo tvarkos taisyklės valstybės pagalbos bylose nustatytos Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokole (toliau – 3 protokolas).

| (17) | EEE susitarime nėra nuostatos dėl kultūros arba „kultūrinės išimties“, kuri būtų panaši į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 167 straipsnį (buvusį EB sutarties 151 straipsnį) ir kuria būtų reglamentuojama pagalba, skirta kultūrai skatinti, panašiai kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 3 dalies d punkte (buvusiame EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte). Tačiau tai nereiškia, kad tokioms priemonėms skirta išimtis atmetama. Kaip Institucija pripažino ankstesnėse bylose, tokios paramos priemonės gali būti patvirtintos kultūros pagrindu, vadovaujantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu (19). |
| --- | --- |

(17)

EEE susitarime nėra nuostatos dėl kultūros arba „kultūrinės išimties“, kuri būtų panaši į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 167 straipsnį (buvusį EB sutarties 151 straipsnį) ir kuria būtų reglamentuojama pagalba, skirta kultūrai skatinti, panašiai kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 3 dalies d punkte (buvusiame EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte). Tačiau tai nereiškia, kad tokioms priemonėms skirta išimtis atmetama. Kaip Institucija pripažino ankstesnėse bylose, tokios paramos priemonės gali būti patvirtintos kultūros pagrindu, vadovaujantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu (19).

| (18) | „Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų“ reguliavimo sistema Europos lygmeniu koordinuojama taikant Direktyvą 2007/65/EB (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą). Valstybinių įmonių finansinio skaidrumo reikalavimai reglamentuojami aktu, nurodytu EEE susitarimo XV priedo 1a punkte (2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyva 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse)
   (20), suderintu su EEE susitarimu 1 protokolu (toliau – Direktyva 2006/111/EB (Skaidrumo direktyva)) (21). |
| --- | --- |

(18)

„Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų“ reguliavimo sistema Europos lygmeniu koordinuojama taikant Direktyvą 2007/65/EB (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą). Valstybinių įmonių finansinio skaidrumo reikalavimai reglamentuojami aktu, nurodytu EEE susitarimo XV priedo 1a punkte (2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyva 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse)
   (20), suderintu su EEE susitarimu 1 protokolu (toliau – Direktyva 2006/111/EB (Skaidrumo direktyva)) (21).

| (19) | Šias taisykles ELPA lygmeniu aiškina ELPA teismas, o Europos Sąjungos lygmeniu – Teisingumo Teismas. Institucija taip pat priėmė keletą valstybės pagalbos taisyklių taikymo gairių, kurios atitinka panašias Komisijos paskelbtas gaires, rinkinių. Visų pirma 2005 m. Institucija patvirtino skyrių dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma, o 2006 m. į EEE susitarimą buvo įtrauktas Sprendimas 2005/842/EB, kuriuo išaiškinami EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies reikalavimai. Pastarasis sprendimas taip pat taikomas ir transliavimo srityje – tiek, kiek atitinkamos Sprendimo 2005/842/EB 2 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytos sąlygos (22). |
| --- | --- |

(19)

Šias taisykles ELPA lygmeniu aiškina ELPA teismas, o Europos Sąjungos lygmeniu – Teisingumo Teismas. Institucija taip pat priėmė keletą valstybės pagalbos taisyklių taikymo gairių, kurios atitinka panašias Komisijos paskelbtas gaires, rinkinių. Visų pirma 2005 m. Institucija patvirtino skyrių dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma, o 2006 m. į EEE susitarimą buvo įtrauktas Sprendimas 2005/842/EB, kuriuo išaiškinami EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies reikalavimai. Pastarasis sprendimas taip pat taikomas ir transliavimo srityje – tiek, kiek atitinkamos Sprendimo 2005/842/EB 2 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytos sąlygos (22).

4.   EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sąlygos

4.1.   Visuomeniniams transliuotojams teikiamo valstybės finansavimo valstybės pagalbos pobūdis

| (20) | Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį valstybės pagalbos sąvoka apima šias sąlygas: a) turi būti valstybės įsikišimas arba įsikišimas panaudojant valstybinius išteklius; b) įsikišimas turi turėti įtakos susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai; c) juo turi būti suteiktas pranašumas pagalbos gavėjui; d) jis turi arba gali iškreipti konkurenciją (23). Valstybės pagalbos buvimas turi būti vertinamas objektyviai, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo ir ELPA teismo praktiką. |
| --- | --- |

(20)

Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį valstybės pagalbos sąvoka apima šias sąlygas: a) turi būti valstybės įsikišimas arba įsikišimas panaudojant valstybinius išteklius; b) įsikišimas turi turėti įtakos susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai; c) juo turi būti suteiktas pranašumas pagalbos gavėjui; d) jis turi arba gali iškreipti konkurenciją (23). Valstybės pagalbos buvimas turi būti vertinamas objektyviai, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo ir ELPA teismo praktiką.

| (21) | Vertinant valstybės pagalbos pobūdį pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, lemiamas kriterijus yra valstybės įsikišimo poveikis, o ne jo tikslas. Visuomeniniai transliuotojai paprastai finansuojami iš valstybės biudžeto arba renkant mokestį iš transliavimo įrangos turėtojų. Tam tikromis konkrečiomis aplinkybėmis valstybė skiria kapitalo injekciją arba panaikina skolas visuomeninių transliuotojų naudai. Šios finansinės priemonės paprastai priskirtinos valstybės valdžios institucijoms ir yra susijusios su valstybės išteklių pervedimu (24). |
| --- | --- |

(21)

Vertinant valstybės pagalbos pobūdį pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, lemiamas kriterijus yra valstybės įsikišimo poveikis, o ne jo tikslas. Visuomeniniai transliuotojai paprastai finansuojami iš valstybės biudžeto arba renkant mokestį iš transliavimo įrangos turėtojų. Tam tikromis konkrečiomis aplinkybėmis valstybė skiria kapitalo injekciją arba panaikina skolas visuomeninių transliuotojų naudai. Šios finansinės priemonės paprastai priskirtinos valstybės valdžios institucijoms ir yra susijusios su valstybės išteklių pervedimu (24).

| (22) | Valstybinis visuomeninių transliuotojų finansavimas paprastai taip pat gali būti laikomas turinčiu įtakos susitariančiųjų šalių prekybai. Teisingumo Teismas yra pažymėjęs: „kai valstybės arba iš valstybės išteklių suteikta pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, turi būti tariama, kad ši pagalba joms padarė įtaką.“ (25) Būtent tokios pozicijos laikomasi programų transliavimo teisių įsigijimo ir pardavimo, kuris dažnai vykdomas tarptautiniu lygmeniu, srityse. Visuomeninių transliuotojų, kuriems leista parduoti reklamos laiką, rodoma reklama taip pat turi tarptautinio poveikio, ypač vienakalbėse teritorijose, kurios yra ne vienoje valstybėje. Be to, komercinių transliuotojų nuosavybės sistema gali aprėpti ne vieną EEE valstybę. Internetu paslaugos paprastai teikiamos pasauliniu mastu. |
| --- | --- |

(22)

Valstybinis visuomeninių transliuotojų finansavimas paprastai taip pat gali būti laikomas turinčiu įtakos susitariančiųjų šalių prekybai. Teisingumo Teismas yra pažymėjęs: „kai valstybės arba iš valstybės išteklių suteikta pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, turi būti tariama, kad ši pagalba joms padarė įtaką.“ (25) Būtent tokios pozicijos laikomasi programų transliavimo teisių įsigijimo ir pardavimo, kuris dažnai vykdomas tarptautiniu lygmeniu, srityse. Visuomeninių transliuotojų, kuriems leista parduoti reklamos laiką, rodoma reklama taip pat turi tarptautinio poveikio, ypač vienakalbėse teritorijose, kurios yra ne vienoje valstybėje. Be to, komercinių transliuotojų nuosavybės sistema gali aprėpti ne vieną EEE valstybę. Internetu paslaugos paprastai teikiamos pasauliniu mastu.

| (23) | Dėl pranašumo buvimo Teisingumo Teismas Altmark byloje išaiškino, kad viešosios paslaugos kompensacija nėra valstybės pagalba, jeigu bendrai tenkinamos keturios sąlygos. Pirma, įmonė gavėja turi iš tikrųjų turėti vykdyti numatytus viešųjų paslaugų įsipareigojimus, ir įsipareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti. Antra, duomenys, kuriais remiantis apskaičiuota kompensacija, turi būti objektyviai ir skaidriai nustatyti iš anksto. Trečia, kompensacija negali viršyti sumos, kuri būtina siekiant atlyginti visas arba dalį viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo išlaidų, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir pagrįstą pelną. Galiausiai, kai įmonė, kuri turėtų vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimus, konkrečiu atveju nėra atrenkama viešųjų pirkimų konkurso tvarka, sudarančia sąlygas atrinkti konkurso dalyvį, galintį teikti šias paslaugas bendruomenei už mažiausią kainą, kompensacijos dydis turi būti nustatomas remiantis sąnaudų, kurias vykdydama minėtus įsipareigojimus patirtų įprasta, gerai valdoma ir turinti tinkamų priemonių būtiniems viešosios paslaugoms reikalavimams vykdyti įmonė, analize. |
| --- | --- |

(23)

Dėl pranašumo buvimo Teisingumo Teismas Altmark byloje išaiškino, kad viešosios paslaugos kompensacija nėra valstybės pagalba, jeigu bendrai tenkinamos keturios sąlygos. Pirma, įmonė gavėja turi iš tikrųjų turėti vykdyti numatytus viešųjų paslaugų įsipareigojimus, ir įsipareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti. Antra, duomenys, kuriais remiantis apskaičiuota kompensacija, turi būti objektyviai ir skaidriai nustatyti iš anksto. Trečia, kompensacija negali viršyti sumos, kuri būtina siekiant atlyginti visas arba dalį viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo išlaidų, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir pagrįstą pelną. Galiausiai, kai įmonė, kuri turėtų vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimus, konkrečiu atveju nėra atrenkama viešųjų pirkimų konkurso tvarka, sudarančia sąlygas atrinkti konkurso dalyvį, galintį teikti šias paslaugas bendruomenei už mažiausią kainą, kompensacijos dydis turi būti nustatomas remiantis sąnaudų, kurias vykdydama minėtus įsipareigojimus patirtų įprasta, gerai valdoma ir turinti tinkamų priemonių būtiniems viešosios paslaugoms reikalavimams vykdyti įmonė, analize.

| (24) | Jei finansavimas neatitinka minėtų sąlygų, būtų laikoma, kad juo atrankos būdu palaikomi tik konkretūs transliuotojai ir taip iškreipiama ar gali būti iškreipta konkurencija. |
| --- | --- |

(24)

Jei finansavimas neatitinka minėtų sąlygų, būtų laikoma, kad juo atrankos būdu palaikomi tik konkretūs transliuotojai ir taip iškreipiama ar gali būti iškreipta konkurencija.

4.2.   Pagalbos pobūdis: esama pagalba, palyginti su nauja pagalba

| (25) | Šiuo metu daugelyje ELPA valstybių veikiančios finansavimo schemos pradėtos taikyti jau seniai. Todėl Institucija visų pirma turi nustatyti, ar tokios schemos gali būti laikomos „esama pagalba“ pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį. Laikydamasi šios nuostatos „ELPA priežiūros institucija, bendradarbiaudama su ELPA valstybėmis, nuolat kontroliuoja visas tose valstybėse esamas pagalbos sistemas. ELPA valstybėms ji siūlo visas tinkamas priemones, kurios yra būtinos laipsniškai plėtojant arba įgyvendinant EEE susitarimą.“ |
| --- | --- |

(25)

Šiuo metu daugelyje ELPA valstybių veikiančios finansavimo schemos pradėtos taikyti jau seniai. Todėl Institucija visų pirma turi nustatyti, ar tokios schemos gali būti laikomos „esama pagalba“ pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį. Laikydamasi šios nuostatos „ELPA priežiūros institucija, bendradarbiaudama su ELPA valstybėmis, nuolat kontroliuoja visas tose valstybėse esamas pagalbos sistemas. ELPA valstybėms ji siūlo visas tinkamas priemones, kurios yra būtinos laipsniškai plėtojant arba įgyvendinant EEE susitarimą.“

| (26) | Pagal 3 protokolo II dalies 1 straipsnio b dalies i punktą esama pagalba yra „visa pagalba, kuri <...> iki EEE susitarimo įsigaliojimo buvo teikiama atitinkamose ELPA valstybėse, t. y. individuali pagalba ir pagalbos sistemos, įgyvendintos iki EEE susitarimo įsigaliojimo ir toliau taikomos“. |
| --- | --- |

(26)

Pagal 3 protokolo II dalies 1 straipsnio b dalies i punktą esama pagalba yra „visa pagalba, kuri <...> iki EEE susitarimo įsigaliojimo buvo teikiama atitinkamose ELPA valstybėse, t. y. individuali pagalba ir pagalbos sistemos, įgyvendintos iki EEE susitarimo įsigaliojimo ir toliau taikomos“.

| (27) | Pagal 3 protokolo II dalies 1 straipsnio b dalies v punktą esama pagalba taip pat yra „pagalba, kuri laikoma esama pagalba, nes galima nustatyti, kad tuo metu, kai ji buvo pradėta taikyti, ji nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl Europos ekonominės erdvės vystymosi, ir nebuvo atitinkamos ELPA valstybės pakeista“. |
| --- | --- |

(27)

Pagal 3 protokolo II dalies 1 straipsnio b dalies v punktą esama pagalba taip pat yra „pagalba, kuri laikoma esama pagalba, nes galima nustatyti, kad tuo metu, kai ji buvo pradėta taikyti, ji nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl Europos ekonominės erdvės vystymosi, ir nebuvo atitinkamos ELPA valstybės pakeista“.

| (28) | Pagal Teisingumo Teismo praktiką (26) Institucija turi tikrinti, ar nuo pagalbos teikimo pradžios nepasikeitė bendrosios teisinės nuostatos, pagal kurias ta pagalba buvo suteikta. Institucija mano, kad tinkamiausias būdas yra kiekvieno atvejo vertinimas atskirai (27), atsižvelgiant į visus elementus, susijusius su konkrečios ELPA valstybės transliavimo sistema. |
| --- | --- |

(28)

Pagal Teisingumo Teismo praktiką (26) Institucija turi tikrinti, ar nuo pagalbos teikimo pradžios nepasikeitė bendrosios teisinės nuostatos, pagal kurias ta pagalba buvo suteikta. Institucija mano, kad tinkamiausias būdas yra kiekvieno atvejo vertinimas atskirai (27), atsižvelgiant į visus elementus, susijusius su konkrečios ELPA valstybės transliavimo sistema.

| (29) | Kaip rodo praktika Gibraltaro byloje (28), ne kiekvienu esamos pagalbos pakeitimo atveju turėtų būti laikoma, kad esama pagalba keičiama nauja pagalba. Kaip nurodo Bendrasis Teismas, „pradinė schema tampa nauja pagalbos schema, tik jei pakeitimas daro poveikį tikrajai pradinės schemos esmei. Jeigu naujasis elementas yra aiškiai atskiriamas nuo pradinės schemos, esama schema nelaikoma iš esmės pakeista.“ |
| --- | --- |

(29)

Kaip rodo praktika Gibraltaro byloje (28), ne kiekvienu esamos pagalbos pakeitimo atveju turėtų būti laikoma, kad esama pagalba keičiama nauja pagalba. Kaip nurodo Bendrasis Teismas, „pradinė schema tampa nauja pagalbos schema, tik jei pakeitimas daro poveikį tikrajai pradinės schemos esmei. Jeigu naujasis elementas yra aiškiai atskiriamas nuo pradinės schemos, esama schema nelaikoma iš esmės pakeista.“

| (30) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus Institucija, priimdama sprendimus, iš esmės nagrinėjo: a) ar pradinė visuomeninių transliuotojų finansavimo sistema yra esama pagalba pagal 26 ir 27 punktuose nurodytas taisykles; b) ar paskesniais pakeitimais keičiama tikroji pradinės priemonės esmė (t. y. pranašumo pobūdis arba finansavimo šaltinis, pagalbos tikslas, gavėjai arba gavėjų veiklos apimtis), ar šie pakeitimai yra vien tik oficialaus ar administracinio pobūdžio, ir c) jeigu paskesni pakeitimai yra esminiai, ar jie atskiriami nuo pradinės priemonės ir tokiu atveju gali būti vertinami atskirai, ar jie nuo pradinės priemonės neatskiriami ir visa pradinė priemonė tampa nauja pagalba. |
| --- | --- |

(30)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus Institucija, priimdama sprendimus, iš esmės nagrinėjo: a) ar pradinė visuomeninių transliuotojų finansavimo sistema yra esama pagalba pagal 26 ir 27 punktuose nurodytas taisykles; b) ar paskesniais pakeitimais keičiama tikroji pradinės priemonės esmė (t. y. pranašumo pobūdis arba finansavimo šaltinis, pagalbos tikslas, gavėjai arba gavėjų veiklos apimtis), ar šie pakeitimai yra vien tik oficialaus ar administracinio pobūdžio, ir c) jeigu paskesni pakeitimai yra esminiai, ar jie atskiriami nuo pradinės priemonės ir tokiu atveju gali būti vertinami atskirai, ar jie nuo pradinės priemonės neatskiriami ir visa pradinė priemonė tampa nauja pagalba.

5.   Valstybės pagalbos suderinamumo vertinimas pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį

| (31) | Nors kompensacija už visuomeninio transliavimo paslaugas paprastai vertinama pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, transliavimo srityje iš principo taip pat gali būti taikomos ir EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje išvardytos leidžiančios nukrypti nuostatos, jeigu paisoma atitinkamų sąlygų. |
| --- | --- |

(31)

Nors kompensacija už visuomeninio transliavimo paslaugas paprastai vertinama pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, transliavimo srityje iš principo taip pat gali būti taikomos ir EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje išvardytos leidžiančios nukrypti nuostatos, jeigu paisoma atitinkamų sąlygų.

| (32) | EEE susitarime nėra nuostatos, kuri atitiktų SESV 167 straipsnio 4 dalį, pagal kurią Komisija, imdamasi veiksmų pagal kitas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatas, turi atsižvelgti į kultūrines ypatybes visų pirma, kad būtų gerbiama ir skatinama Bendrijos kultūrų įvairovė. EEE susitarime nenumatyta ir išimties dėl kultūros, kuri būtų panaši į SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktą, pagal kurį Komisijai leidžiama kultūrai remti skirtą pagalbą laikyti derančia su bendrąja rinka, jeigu tokia pagalba nedaro poveikio prekybos sąlygoms ir konkurencijai Bendrijoje taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. Tačiau tai nereiškia, kad taikant valstybės pagalbos taisykles negalima atsižvelgti į kultūros aspektus. Būtinybė stiprinti bendradarbiavimą kultūros srityje pripažinta EEE susitarimo 31 protokolo 13 straipsnyje. Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, kad sprendimuose dėl valstybės pagalbos filmų kūrimui ir su filmais susijusiai veiklai Institucija nustatė, kad kinematografijos ir kitų garso ir vaizdo kūrinių kūrimui skirtos priemonės gali būti patvirtintos kultūros pagrindu taikant EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu taikant šį požiūrį pakankamai atsižvelgiama į Komisijos nustatytus kriterijus ir šis požiūris nenukrypsta nuo Komisijos praktikos, taikytos prieš priimant SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktą (29). |
| --- | --- |

(32)

EEE susitarime nėra nuostatos, kuri atitiktų SESV 167 straipsnio 4 dalį, pagal kurią Komisija, imdamasi veiksmų pagal kitas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatas, turi atsižvelgti į kultūrines ypatybes visų pirma, kad būtų gerbiama ir skatinama Bendrijos kultūrų įvairovė. EEE susitarime nenumatyta ir išimties dėl kultūros, kuri būtų panaši į SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktą, pagal kurį Komisijai leidžiama kultūrai remti skirtą pagalbą laikyti derančia su bendrąja rinka, jeigu tokia pagalba nedaro poveikio prekybos sąlygoms ir konkurencijai Bendrijoje taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. Tačiau tai nereiškia, kad taikant valstybės pagalbos taisykles negalima atsižvelgti į kultūros aspektus. Būtinybė stiprinti bendradarbiavimą kultūros srityje pripažinta EEE susitarimo 31 protokolo 13 straipsnyje. Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, kad sprendimuose dėl valstybės pagalbos filmų kūrimui ir su filmais susijusiai veiklai Institucija nustatė, kad kinematografijos ir kitų garso ir vaizdo kūrinių kūrimui skirtos priemonės gali būti patvirtintos kultūros pagrindu taikant EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu taikant šį požiūrį pakankamai atsižvelgiama į Komisijos nustatytus kriterijus ir šis požiūris nenukrypsta nuo Komisijos praktikos, taikytos prieš priimant SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktą (29).

| (33) | Ar taikyti kurią nors EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje nustatytą nuostatą dėl išimties ir kaip turėtų būti atsižvelgta į kultūrinius aspektus, sprendžia Institucija. Reikia atminti, kad atleidimą nuo valstybės pagalbos uždraudimo reglamentuojančios nuostatos turi būti griežtai taikomos. Atitinkamai Institucija mano, kad leidžianti nukrypti nuostata dėl kultūros gali būti taikoma tik tada, kai kultūros produktas yra aiškiai nustatytas arba nustatytinas (30). Institucija taip pat laikosi nuomonės, kad kultūros sąvoka turi būti taikoma nagrinėjamo produkto turiniui ir pobūdžiui, o ne terpei ar jo platinimui per se
   (31). Be to, ELPA valstybės švietimo bei demokratiniai poreikiai turi būti atskirti nuo kultūros skatinimo (32). |
| --- | --- |

(33)

Ar taikyti kurią nors EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje nustatytą nuostatą dėl išimties ir kaip turėtų būti atsižvelgta į kultūrinius aspektus, sprendžia Institucija. Reikia atminti, kad atleidimą nuo valstybės pagalbos uždraudimo reglamentuojančios nuostatos turi būti griežtai taikomos. Atitinkamai Institucija mano, kad leidžianti nukrypti nuostata dėl kultūros gali būti taikoma tik tada, kai kultūros produktas yra aiškiai nustatytas arba nustatytinas (30). Institucija taip pat laikosi nuomonės, kad kultūros sąvoka turi būti taikoma nagrinėjamo produkto turiniui ir pobūdžiui, o ne terpei ar jo platinimui per se
   (31). Be to, ELPA valstybės švietimo bei demokratiniai poreikiai turi būti atskirti nuo kultūros skatinimo (32).

| (34) | Valstybės pagalbą teikiant visuomeniniams transliuotojams visuomenės kultūriniai, demokratiniai ir švietimo poreikiai paprastai neatskiriami. Tokia pagalba iš principo negali būti patvirtinta pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą kaip pagalba kultūrai, nebent finansavimo priemonė konkrečiai skirta kultūros tikslams skatinti. Valstybės pagalba visuomeniniams transliuotojams paprastai teikiama kaip kompensacija už įpareigojimo teikti viešąją paslaugą vykdymą ir vertinama pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, remiantis šiame skyriuje išdėstytais kriterijais. |
| --- | --- |

(34)

Valstybės pagalbą teikiant visuomeniniams transliuotojams visuomenės kultūriniai, demokratiniai ir švietimo poreikiai paprastai neatskiriami. Tokia pagalba iš principo negali būti patvirtinta pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą kaip pagalba kultūrai, nebent finansavimo priemonė konkrečiai skirta kultūros tikslams skatinti. Valstybės pagalba visuomeniniams transliuotojams paprastai teikiama kaip kompensacija už įpareigojimo teikti viešąją paslaugą vykdymą ir vertinama pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, remiantis šiame skyriuje išdėstytais kriterijais.

6.   Valstybės pagalbos suderinamumo vertinimas pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį

| (35) | Pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį „įmonėms, kurioms yra patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms šiame susitarime nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams.“ |
| --- | --- |

(35)

Pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį „įmonėms, kurioms yra patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms šiame susitarime nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams.“

| (36) | Teisingumo Teismas nuolatos tvirtino, kad SESV 106 straipsniu (buvusiu EB sutarties 86 straipsniu), kuris atitinka EEE susitarimo 59 straipsnį, numatoma leidžianti nukrypti nuostata, todėl jis turi būti aiškinamas siaurai. Teisingumo Teismas išaiškino, jog tam, kad priemonei galėtų būti taikoma tokia leidžianti nukrypti nuostata, būtina įvykdyti visas šias sąlygas:






  i) | susijusi paslauga turi būti visuotinės ekonominės svarbos paslauga ir valstybė narė turi aiškiai ją apibrėžti kaip tokią paslaugą (apibrėžtis) (33); |
| --- | --- | --- |

(36)

Teisingumo Teismas nuolatos tvirtino, kad SESV 106 straipsniu (buvusiu EB sutarties 86 straipsniu), kuris atitinka EEE susitarimo 59 straipsnį, numatoma leidžianti nukrypti nuostata, todėl jis turi būti aiškinamas siaurai. Teisingumo Teismas išaiškino, jog tam, kad priemonei galėtų būti taikoma tokia leidžianti nukrypti nuostata, būtina įvykdyti visas šias sąlygas:

i)

susijusi paslauga turi būti visuotinės ekonominės svarbos paslauga ir valstybė narė turi aiškiai ją apibrėžti kaip tokią paslaugą (apibrėžtis) (33);

| ii) | susijusiai įmonei valstybė narė turi būti atvirai patikėjusi teikti tą paslaugą (patikėjimas) (34); |
| --- | --- |

ii)

susijusiai įmonei valstybė narė turi būti atvirai patikėjusi teikti tą paslaugą (patikėjimas) (34);

| iii) | taikomos Sutartyje nustatytos konkurencijos taisyklės (šiuo atveju – valstybės pagalbos draudimas) turi trukdyti įmonei vykdyti jai priskirtas užduotis, o atleidus nuo jų taikymo prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų Bendrijos interesams (proporcingumo kriterijus) (35). |
| --- | --- |

iii)

taikomos Sutartyje nustatytos konkurencijos taisyklės (šiuo atveju – valstybės pagalbos draudimas) turi trukdyti įmonei vykdyti jai priskirtas užduotis, o atleidus nuo jų taikymo prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų Bendrijos interesams (proporcingumo kriterijus) (35).

| (37) | Konkrečiu visuomeninio transliavimo paslaugų atveju minėtas būdas turi būti suderintas atsižvelgiant į Rezoliuciją dėl visuomeninio transliavimo, kuri nurodo „su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus, kuriuos suteikia, apibrėžia ir organizuoja kiekviena valstybė narė“ (apibrėžtis ir patikėjimas), ir numato leidžiančią nukrypti nuo Sutarties taisyklių nuostatą, kai visuomeninio transliavimo paslaugos finansuojamos, „jeigu šis finansavimas teikiamas transliuojančiosioms organizacijoms, kad jos vykdytų su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus <...> ir <...> prekybos sąlygų ir konkurencijos Bendrijoje nepaveikia taip, kad pakenktų bendriems interesams, taip pat atsižvelgiant į tos viešosios paslaugos funkcijų vykdymą“ (proporcingumas). |
| --- | --- |

(37)

Konkrečiu visuomeninio transliavimo paslaugų atveju minėtas būdas turi būti suderintas atsižvelgiant į Rezoliuciją dėl visuomeninio transliavimo, kuri nurodo „su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus, kuriuos suteikia, apibrėžia ir organizuoja kiekviena valstybė narė“ (apibrėžtis ir patikėjimas), ir numato leidžiančią nukrypti nuo Sutarties taisyklių nuostatą, kai visuomeninio transliavimo paslaugos finansuojamos, „jeigu šis finansavimas teikiamas transliuojančiosioms organizacijoms, kad jos vykdytų su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus <...> ir <...> prekybos sąlygų ir konkurencijos Bendrijoje nepaveikia taip, kad pakenktų bendriems interesams, taip pat atsižvelgiant į tos viešosios paslaugos funkcijų vykdymą“ (proporcingumas).

| (38) | Ar šie kriterijai įvykdyti, vertina Institucija, remdamasi ELPA valstybių pateikta informacija. Kiek tai susiję su viešųjų paslaugų funkcijos apibrėžtimi, Institucijos užduotis – patikrinti, ar nėra akivaizdaus neatitikimo (žr. 6.1 skirsnį). Be to, Institucija tikrina, ar yra aiškus patikėjimas ir veiksmingai prižiūrima, kad būtų laikomasi įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas (žr. 6.2 skirsnį). |
| --- | --- |

(38)

Ar šie kriterijai įvykdyti, vertina Institucija, remdamasi ELPA valstybių pateikta informacija. Kiek tai susiję su viešųjų paslaugų funkcijos apibrėžtimi, Institucijos užduotis – patikrinti, ar nėra akivaizdaus neatitikimo (žr. 6.1 skirsnį). Be to, Institucija tikrina, ar yra aiškus patikėjimas ir veiksmingai prižiūrima, kad būtų laikomasi įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas (žr. 6.2 skirsnį).

| (39) | Tikrindama proporcingumą Institucija nagrinėja, ar bet koks dėl kompensacijos už viešąsias paslaugas atsiradęs konkurencijos iškraipymas gali būti pateisintas dėl poreikio teikti viešąją paslaugą ir numatyti jos finansavimą. Institucija, pirmiausia remdamasi duomenimis, kuriuos ELPA valstybės turi pateikti, vertina, ar yra pakankamai garantijų, kad būtų išvengta valstybinio finansavimo neproporcingo poveikio, kompensacijos permokos bei kryžminio subsidijavimo ir būtų užtikrinta, kad visuomeniniai transliuotojai savo komercinėje veikloje laikytųsi rinkos sąlygų (žr. 6.3 ir tolesnius skirsnius). |
| --- | --- |

(39)

Tikrindama proporcingumą Institucija nagrinėja, ar bet koks dėl kompensacijos už viešąsias paslaugas atsiradęs konkurencijos iškraipymas gali būti pateisintas dėl poreikio teikti viešąją paslaugą ir numatyti jos finansavimą. Institucija, pirmiausia remdamasi duomenimis, kuriuos ELPA valstybės turi pateikti, vertina, ar yra pakankamai garantijų, kad būtų išvengta valstybinio finansavimo neproporcingo poveikio, kompensacijos permokos bei kryžminio subsidijavimo ir būtų užtikrinta, kad visuomeniniai transliuotojai savo komercinėje veikloje laikytųsi rinkos sąlygų (žr. 6.3 ir tolesnius skirsnius).

| (40) | Valstybės pagalbai taikomų reikalavimų laikymosi vertinimas turi būti pagrįstas konkrečiomis kiekvienos nacionalinės sistemos savybėmis. Institucija žino, kad nacionalinės transliavimo sistemos ir kitos ELPA valstybių žiniasklaidos rinkų savybės skiriasi. Todėl pagal Komisijos ir Institucijos praktiką (36) valstybės pagalbos visuomeniniams transliuotojams suderinamumas pagal 59 straipsnio 2 dalį vertinamas kiekvieną kartą atskirai ir laikantis tolesniuose skirsniuose nustatytų pagrindinių principų. |
| --- | --- |

(40)

Valstybės pagalbai taikomų reikalavimų laikymosi vertinimas turi būti pagrįstas konkrečiomis kiekvienos nacionalinės sistemos savybėmis. Institucija žino, kad nacionalinės transliavimo sistemos ir kitos ELPA valstybių žiniasklaidos rinkų savybės skiriasi. Todėl pagal Komisijos ir Institucijos praktiką (36) valstybės pagalbos visuomeniniams transliuotojams suderinamumas pagal 59 straipsnio 2 dalį vertinamas kiekvieną kartą atskirai ir laikantis tolesniuose skirsniuose nustatytų pagrindinių principų.

| (41) | Institucija taip pat atsižvelgs į sunkumus, galinčius kilti kai kurioms ELPA valstybėms renkant reikiamas lėšas, jei viešųjų paslaugų kaina vienam gyventojui ceteris paribus bus didesnė (37), ir į galimus kitoms žiniasklaidos priemonėms šiose ELPA valstybėse rūpimus dalykus. |
| --- | --- |

(41)

Institucija taip pat atsižvelgs į sunkumus, galinčius kilti kai kurioms ELPA valstybėms renkant reikiamas lėšas, jei viešųjų paslaugų kaina vienam gyventojui ceteris paribus bus didesnė (37), ir į galimus kitoms žiniasklaidos priemonėms šiose ELPA valstybėse rūpimus dalykus.

| (42) | Kaip rodo Komisijos ir Institucijos praktika, priemonę, kuri neatitinka visų Altmark kriterijų, vis vien reikės išnagrinėti pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, atitinkamai pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį (38). |
| --- | --- |

(42)

Kaip rodo Komisijos ir Institucijos praktika, priemonę, kuri neatitinka visų Altmark kriterijų, vis vien reikės išnagrinėti pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, atitinkamai pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį (38).

6.1.   Viešųjų paslaugų funkcijos apibrėžtis

| (43) | Tam, kad būtų įvykdyta 36 punkto i dalyje paminėta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies taikymo sąlyga, būtina nustatyti oficialią viešųjų paslaugų įpareigojimo apibrėžtį. Tiktai tokiu atveju Institucija galės pakankamai patikimai teisiškai įvertinti, ar EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje numatyta leidžianti nukrypti nuostata taikytina. |
| --- | --- |

(43)

Tam, kad būtų įvykdyta 36 punkto i dalyje paminėta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies taikymo sąlyga, būtina nustatyti oficialią viešųjų paslaugų įpareigojimo apibrėžtį. Tiktai tokiu atveju Institucija galės pakankamai patikimai teisiškai įvertinti, ar EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje numatyta leidžianti nukrypti nuostata taikytina.

| (44) | Kompetenciją apibrėžti viešųjų paslaugų įpareigojimo sąvoką turi ELPA valstybės; jos šį klausimą gali spręsti nacionaliniu, regionų ar vietos lygmenimis laikydamosi nacionalinės teisės. Apskritai, naudojantis šia kompetencija, būtina atsižvelgti į „visuotinės ekonominės svarbos paslaugų“ (toliau – VESP) sąvoką. |
| --- | --- |

(44)

Kompetenciją apibrėžti viešųjų paslaugų įpareigojimo sąvoką turi ELPA valstybės; jos šį klausimą gali spręsti nacionaliniu, regionų ar vietos lygmenimis laikydamosi nacionalinės teisės. Apskritai, naudojantis šia kompetencija, būtina atsižvelgti į „visuotinės ekonominės svarbos paslaugų“ (toliau – VESP) sąvoką.

| (45) | ELPA valstybių viešųjų paslaugų įpareigojimo apibrėžtis turėtų būti kuo tikslesnė. Neturi kilti abejonių, ar tam tikros rūšies veikla, kurią vykdo įgaliotasis operatorius, numatyta ELPA valstybės kaip įgaliojimas teikti viešąsias paslaugas. Be aiškios ir tikslios visuomeniniam transliuotojui nustatytų įpareigojimų apibrėžties Institucija negalėtų atlikti savo užduočių pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį ir todėl negalėtų suteikti jokių išlygų pagal tą nuostatą. |
| --- | --- |

(45)

ELPA valstybių viešųjų paslaugų įpareigojimo apibrėžtis turėtų būti kuo tikslesnė. Neturi kilti abejonių, ar tam tikros rūšies veikla, kurią vykdo įgaliotasis operatorius, numatyta ELPA valstybės kaip įgaliojimas teikti viešąsias paslaugas. Be aiškios ir tikslios visuomeniniam transliuotojui nustatytų įpareigojimų apibrėžties Institucija negalėtų atlikti savo užduočių pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį ir todėl negalėtų suteikti jokių išlygų pagal tą nuostatą.

| (46) | Ne visuomeniniams operatoriams taip pat svarbu, kad būtų aiškiai nustatyta veikla, priskiriama viešųjų paslaugų teikimo funkcijai, kad šie operatoriai galėtų planuoti savo veiklą. Be to, viešųjų paslaugų funkcijos terminai turėtų būti pakankamai tikslūs, kad ELPA valstybių institucijos galėtų veiksmingai kontroliuoti, kaip laikomasi reikalavimų pagal kito skirsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(46)

Ne visuomeniniams operatoriams taip pat svarbu, kad būtų aiškiai nustatyta veikla, priskiriama viešųjų paslaugų teikimo funkcijai, kad šie operatoriai galėtų planuoti savo veiklą. Be to, viešųjų paslaugų funkcijos terminai turėtų būti pakankamai tikslūs, kad ELPA valstybių institucijos galėtų veiksmingai kontroliuoti, kaip laikomasi reikalavimų pagal kito skirsnio nuostatas.

| (47) | Taip pat, atsižvelgiant į ypatingą transliavimo sektoriaus pobūdį ir poreikį užtikrinti visuomeninių transliuotojų redakcinę nepriklausomybę, kokybinė apibrėžtis, pagal kurią transliuotojas įgaliojamas užtikrinti platų programų pasirinkimą ir transliuojamų programų pusiausvyrą ir įvairovę, paprastai laikoma pagrįsta pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį (39). Paprastai laikoma, kad tokia apibrėžtis atitinka tikslą tenkinti konkrečios visuomenės demokratinius, socialinius ir kultūrinius poreikius ir užtikrinti pliuralizmą, įskaitant kultūrų ir kalbų įvairovę. Kaip pareiškė Bendrasis Teismas, tokios plačiai apibrėžtos viešųjų paslaugų funkcijos teisėtumas priklauso nuo visuomeninio transliuotojo siūlomų paslaugų kokybinių reikalavimų (40). Viešųjų paslaugų funkcijos apibrėžtimi taip pat gali būti atsižvelgta į veiklos plėtrą ir įvairinimą skaitmeniniame amžiuje ir į ją įtraukiamos visomis platinimo platformomis teikiamos audiovizualinės paslaugos. |
| --- | --- |

(47)

Taip pat, atsižvelgiant į ypatingą transliavimo sektoriaus pobūdį ir poreikį užtikrinti visuomeninių transliuotojų redakcinę nepriklausomybę, kokybinė apibrėžtis, pagal kurią transliuotojas įgaliojamas užtikrinti platų programų pasirinkimą ir transliuojamų programų pusiausvyrą ir įvairovę, paprastai laikoma pagrįsta pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį (39). Paprastai laikoma, kad tokia apibrėžtis atitinka tikslą tenkinti konkrečios visuomenės demokratinius, socialinius ir kultūrinius poreikius ir užtikrinti pliuralizmą, įskaitant kultūrų ir kalbų įvairovę. Kaip pareiškė Bendrasis Teismas, tokios plačiai apibrėžtos viešųjų paslaugų funkcijos teisėtumas priklauso nuo visuomeninio transliuotojo siūlomų paslaugų kokybinių reikalavimų (40). Viešųjų paslaugų funkcijos apibrėžtimi taip pat gali būti atsižvelgta į veiklos plėtrą ir įvairinimą skaitmeniniame amžiuje ir į ją įtraukiamos visomis platinimo platformomis teikiamos audiovizualinės paslaugos.

| (48) | Kalbant apie viešųjų paslaugų apibrėžtį transliavimo sektoriuje, Institucijai skirta tik patikrinti, ar nėra akivaizdaus neatitikimo. Institucija negali nei nuspręsti, kurios programos turi būti teikiamos ir finansuojamos kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, nei kvestionuoti tam tikro produkto pobūdžio ar kokybės. Tačiau viešųjų paslaugų funkcijos apibrėžtis būtų akivaizdžiai netinkama, jei į ją būtų įtraukta veikla, kurios pagrįstai negalima laikyti atitinkančia demokratinius, socialinius ir kultūrinius kiekvienos visuomenės poreikius. Taip paprastai būtų vertinama, pvz., reklama, e. prekyba, teleparduotuvių paslaugos, padidinto tarifo telefono numerių žaidimuose prizui laimėti naudojimas (41), rėmimas ar prekyba. Be to, akivaizdus neatitikimas gali atsirasti tuo atveju, kai naudojant valstybės pagalbą finansuojama veikla, kuri neduoda papildomos naudos – ja netenkinami socialiniai, demokratiniai ir kultūriniai visuomenės poreikiai. |
| --- | --- |

(48)

Kalbant apie viešųjų paslaugų apibrėžtį transliavimo sektoriuje, Institucijai skirta tik patikrinti, ar nėra akivaizdaus neatitikimo. Institucija negali nei nuspręsti, kurios programos turi būti teikiamos ir finansuojamos kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, nei kvestionuoti tam tikro produkto pobūdžio ar kokybės. Tačiau viešųjų paslaugų funkcijos apibrėžtis būtų akivaizdžiai netinkama, jei į ją būtų įtraukta veikla, kurios pagrįstai negalima laikyti atitinkančia demokratinius, socialinius ir kultūrinius kiekvienos visuomenės poreikius. Taip paprastai būtų vertinama, pvz., reklama, e. prekyba, teleparduotuvių paslaugos, padidinto tarifo telefono numerių žaidimuose prizui laimėti naudojimas (41), rėmimas ar prekyba. Be to, akivaizdus neatitikimas gali atsirasti tuo atveju, kai naudojant valstybės pagalbą finansuojama veikla, kuri neduoda papildomos naudos – ja netenkinami socialiniai, demokratiniai ir kultūriniai visuomenės poreikiai.

| (49) | Šiomis aplinkybėmis reikėtų atminti, kad viešųjų paslaugų funkcija aprėpia bendros svarbos visuomenei paslaugas. Viešųjų paslaugų funkcijos apibrėžties klausimas neturi būti painiojamas su šių paslaugų teikimui pasirinkto finansavimo mechanizmo klausimu. Todėl, nors visuomeniniai transliuotojai gali užsiimti komercine veikla, pavyzdžiui, parduoti reklamos laiką, kad gautų įplaukų, tokia veikla negali būti vertinama kaip viešųjų paslaugų funkcijos dalis (42). |
| --- | --- |

(49)

Šiomis aplinkybėmis reikėtų atminti, kad viešųjų paslaugų funkcija aprėpia bendros svarbos visuomenei paslaugas. Viešųjų paslaugų funkcijos apibrėžties klausimas neturi būti painiojamas su šių paslaugų teikimui pasirinkto finansavimo mechanizmo klausimu. Todėl, nors visuomeniniai transliuotojai gali užsiimti komercine veikla, pavyzdžiui, parduoti reklamos laiką, kad gautų įplaukų, tokia veikla negali būti vertinama kaip viešųjų paslaugų funkcijos dalis (42).

6.2.   Patikėjimas ir priežiūra

| (50) | Kad galėtų būti taikoma išlyga pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, viešųjų paslaugų funkcija vienai ar daugiau įmonių turėtų būti patikėta oficialiu aktu (pavyzdžiui, teisės aktu, sutartimi arba privalomais įgaliojimais). |
| --- | --- |

(50)

Kad galėtų būti taikoma išlyga pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, viešųjų paslaugų funkcija vienai ar daugiau įmonių turėtų būti patikėta oficialiu aktu (pavyzdžiui, teisės aktu, sutartimi arba privalomais įgaliojimais).

| (51) | Patikėjimo akte (-uose) nurodomas tikslus įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas pobūdis pagal 6.1 skirsnio nuostatas ir nustatomos kompensacijos skyrimo sąlygos ir priemonės, kurias taikant būtų išvengta kompensacijos permokos ir būtų galima ją susigrąžinti. |
| --- | --- |

(51)

Patikėjimo akte (-uose) nurodomas tikslus įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas pobūdis pagal 6.1 skirsnio nuostatas ir nustatomos kompensacijos skyrimo sąlygos ir priemonės, kurias taikant būtų išvengta kompensacijos permokos ir būtų galima ją susigrąžinti.

| (52) | Jeigu į viešųjų paslaugų funkciją įtraukiamos naujos paslaugos, apibrėžtis ir patikėjimo aktas (-ai) turėtų būti atitinkamai pakeisti, laikantis EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nustatytų apribojimų. Siekdamos leisti visuomeniniams transliuotojams greičiau reaguoti į naujus technologijų pokyčius, ELPA valstybės taip pat gali numatyti, kad teikti naują paslaugą patikima atlikus 6.7 skirsnyje nurodytą vertinimą, prieš tai, kai formaliai konsoliduojamas pradinis patikėjimo aktas. |
| --- | --- |

(52)

Jeigu į viešųjų paslaugų funkciją įtraukiamos naujos paslaugos, apibrėžtis ir patikėjimo aktas (-ai) turėtų būti atitinkamai pakeisti, laikantis EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nustatytų apribojimų. Siekdamos leisti visuomeniniams transliuotojams greičiau reaguoti į naujus technologijų pokyčius, ELPA valstybės taip pat gali numatyti, kad teikti naują paslaugą patikima atlikus 6.7 skirsnyje nurodytą vertinimą, prieš tai, kai formaliai konsoliduojamas pradinis patikėjimo aktas.

| (53) | Tačiau formalaus patikėjimo nepakanka, kad visuomeninis transliuotojas galėtų teikti tiksliai apibrėžtas viešąsias paslaugas. Būtina, kad viešosios paslaugos būtų iš tikrųjų teikiamos, kaip nurodyta oficialiame valstybės ir patikėtosios įmonės susitarime. Todėl pageidautina, kad atitinkama institucija arba paskirta įstaiga skaidriai ir veiksmingai kontroliuotų, kaip vykdomas susitarimas. Tokia už priežiūrą atsakinga institucija arba įstaiga akivaizdžiai būtina, atsižvelgiant į patikėtajam operatoriui nustatytus kokybės standartus. Vertinti, kaip laikomasi kokybės standartų, nėra Institucijos užduotis: turi būti sudarytos sąlygos jai pasikliauti ELPA valstybių tinkamai vykdoma priežiūra, kaip transliuotojas atlieka viešųjų paslaugų funkciją, įskaitant tai funkcijai nustatytus kokybės reikalavimus (43). |
| --- | --- |

(53)

Tačiau formalaus patikėjimo nepakanka, kad visuomeninis transliuotojas galėtų teikti tiksliai apibrėžtas viešąsias paslaugas. Būtina, kad viešosios paslaugos būtų iš tikrųjų teikiamos, kaip nurodyta oficialiame valstybės ir patikėtosios įmonės susitarime. Todėl pageidautina, kad atitinkama institucija arba paskirta įstaiga skaidriai ir veiksmingai kontroliuotų, kaip vykdomas susitarimas. Tokia už priežiūrą atsakinga institucija arba įstaiga akivaizdžiai būtina, atsižvelgiant į patikėtajam operatoriui nustatytus kokybės standartus. Vertinti, kaip laikomasi kokybės standartų, nėra Institucijos užduotis: turi būti sudarytos sąlygos jai pasikliauti ELPA valstybių tinkamai vykdoma priežiūra, kaip transliuotojas atlieka viešųjų paslaugų funkciją, įskaitant tai funkcijai nustatytus kokybės reikalavimus (43).

| (54) | ELPA valstybės turi kompetenciją pasirinkti įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas įgyvendinimo veiksmingos priežiūros mechanizmą, kad Institucija galėtų atlikti savo užduotis pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį. Tokia priežiūra atrodytų veiksminga tik tuo atveju, jeigu ją vykdytų nuo visuomeninio transliuotojo vadovų nepriklausoma išorės įstaiga, kuri turėtų įgaliojimus ir būtinus išteklius nuolatinei priežiūrai vykdyti ir kurią įvykdžius būtų nustatomos tinkamos teisių gynimo priemonės, jeigu to reikia siekiant užtikrinti įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas laikymąsi. |
| --- | --- |

(54)

ELPA valstybės turi kompetenciją pasirinkti įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas įgyvendinimo veiksmingos priežiūros mechanizmą, kad Institucija galėtų atlikti savo užduotis pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį. Tokia priežiūra atrodytų veiksminga tik tuo atveju, jeigu ją vykdytų nuo visuomeninio transliuotojo vadovų nepriklausoma išorės įstaiga, kuri turėtų įgaliojimus ir būtinus išteklius nuolatinei priežiūrai vykdyti ir kurią įvykdžius būtų nustatomos tinkamos teisių gynimo priemonės, jeigu to reikia siekiant užtikrinti įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas laikymąsi.

| (55) | Nesant pakankamų ir patikimų požymių, kad viešosios paslaugos iš tikrųjų teikiamos taip, kaip įpareigota, Institucija negalėtų vykdyti savo užduočių pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, todėl negalėtų daryti jokių išlygų pagal tą nuostatą. |
| --- | --- |

(55)

Nesant pakankamų ir patikimų požymių, kad viešosios paslaugos iš tikrųjų teikiamos taip, kaip įpareigota, Institucija negalėtų vykdyti savo užduočių pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, todėl negalėtų daryti jokių išlygų pagal tą nuostatą.

6.3.   Visuomeninio transliavimo finansavimo parinkimas

| (56) | Pareigos teikti viešąsias paslaugas gali būti kiekybinės, kokybinės arba abiejų šių kategorijų. Neatsižvelgiant į jų formą, už jas gali būti atlyginama, jeigu transliuotojas patiria papildomų išlaidų, kurių paprastai nepatirtų. |
| --- | --- |

(56)

Pareigos teikti viešąsias paslaugas gali būti kiekybinės, kokybinės arba abiejų šių kategorijų. Neatsižvelgiant į jų formą, už jas gali būti atlyginama, jeigu transliuotojas patiria papildomų išlaidų, kurių paprastai nepatirtų.

| (57) | Finansavimo schemas galima būtų skirti į dvi plačias kategorijas: „viengubą finansavimą“ ir „dvigubą finansavimą“. „Viengubo finansavimo“ kategorija aprėpia tas sistemas, kuriose visuomeninis transliavimas bet kokia forma finansuojamas tik valstybės lėšomis. „Dvigubo finansavimo“ sistemos aprėpia daug schemų, pagal kurias visuomeninis transliavimas finansuojamas įvairiai derinant valstybės lėšas ir įplaukas iš komercinės arba viešųjų paslaugų teikimo veiklos, pavyzdžiui, reklamos laiko ar programų pardavimo bei paslaugų teikimo už užmokestį. |
| --- | --- |

(57)

Finansavimo schemas galima būtų skirti į dvi plačias kategorijas: „viengubą finansavimą“ ir „dvigubą finansavimą“. „Viengubo finansavimo“ kategorija aprėpia tas sistemas, kuriose visuomeninis transliavimas bet kokia forma finansuojamas tik valstybės lėšomis. „Dvigubo finansavimo“ sistemos aprėpia daug schemų, pagal kurias visuomeninis transliavimas finansuojamas įvairiai derinant valstybės lėšas ir įplaukas iš komercinės arba viešųjų paslaugų teikimo veiklos, pavyzdžiui, reklamos laiko ar programų pardavimo bei paslaugų teikimo už užmokestį.

| (58) | Kaip nustatyta Rezoliucijoje dėl visuomeninio transliavimo, „Europos bendrijos steigimo sutarties nuostatos nepažeidžia valstybių narių kompetencijos finansuoti visuomeninę transliaciją <...>.“ Todėl Institucija iš principo neprieštarauja dėl dvigubos, o ne viengubos finansavimo schemos pasirinkimo. |
| --- | --- |

(58)

Kaip nustatyta Rezoliucijoje dėl visuomeninio transliavimo, „Europos bendrijos steigimo sutarties nuostatos nepažeidžia valstybių narių kompetencijos finansuoti visuomeninę transliaciją <...>.“ Todėl Institucija iš principo neprieštarauja dėl dvigubos, o ne viengubos finansavimo schemos pasirinkimo.

| (59) | Nors ELPA valstybės gali laisvai rinktis visuomeninio transliavimo finansavimo priemones, Institucija pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies nuostatas turi patikrinti, ar valstybės finansavimas nedaro neproporcingo poveikio konkurencijai Europos ekonominėje erdvėje, kaip nurodyta 37 punkte. |
| --- | --- |

(59)

Nors ELPA valstybės gali laisvai rinktis visuomeninio transliavimo finansavimo priemones, Institucija pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies nuostatas turi patikrinti, ar valstybės finansavimas nedaro neproporcingo poveikio konkurencijai Europos ekonominėje erdvėje, kaip nurodyta 37 punkte.

6.4.   Valstybės pagalbos vertinimo skaidrumo reikalavimai

| (60) | Tam, kad Institucija galėtų įvertinti valstybės pagalbą, būtina aiškiai ir tiksliai apibrėžti viešųjų paslaugų funkciją ir aiškiai bei atitinkamai atskirti viešųjų ir neviešųjų paslaugų veiklą, įskaitant aiškų apskaitos atskyrimą. |
| --- | --- |

(60)

Tam, kad Institucija galėtų įvertinti valstybės pagalbą, būtina aiškiai ir tiksliai apibrėžti viešųjų paslaugų funkciją ir aiškiai bei atitinkamai atskirti viešųjų ir neviešųjų paslaugų veiklą, įskaitant aiškų apskaitos atskyrimą.

| (61) | Atskirti viešųjų ir neviešųjų paslaugų veiklos apskaitą paprastai jau dabar reikalaujama nacionaliniu lygmeniu, nes būtina užtikrinti viešųjų lėšų naudojimo skaidrumą ir atskaitomybę. Atskyrus apskaitą bus galima ištirti įtarimus dėl kryžminio subsidijavimo ir apginti pagrįstas kompensacines išmokas visuotinės ekonominės svarbos užduotims. Nustatyti, ar valstybinis finansavimas skiriamas tik grynosioms viešųjų paslaugų funkcijos vykdymo išlaidoms ir todėl yra priimtinas pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, galima tik remiantis tinkamu išlaidų ir pajamų paskirstymu. |
| --- | --- |

(61)

Atskirti viešųjų ir neviešųjų paslaugų veiklos apskaitą paprastai jau dabar reikalaujama nacionaliniu lygmeniu, nes būtina užtikrinti viešųjų lėšų naudojimo skaidrumą ir atskaitomybę. Atskyrus apskaitą bus galima ištirti įtarimus dėl kryžminio subsidijavimo ir apginti pagrįstas kompensacines išmokas visuotinės ekonominės svarbos užduotims. Nustatyti, ar valstybinis finansavimas skiriamas tik grynosioms viešųjų paslaugų funkcijos vykdymo išlaidoms ir todėl yra priimtinas pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, galima tik remiantis tinkamu išlaidų ir pajamų paskirstymu.

| (62) | Pagal Direktyvą 2006/111/EB (Skaidrumo direktyvą) valstybės narės turi imtis skaidrumo priemonių, jeigu kuriai nors įmonei suteikiamos ypatingosios arba išimtinės teisės arba patikima teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugą ir jai bet kuria forma už tokią paslaugą skiriama kompensacija už viešąsias paslaugas ir jei tokia įmonė užsiima kitokia veikla, t. y. neviešųjų paslaugų veikla. Tada taikomi šie skaidrumo reikalavimai: a) vidaus sąskaitos, kuriose apskaitoma skirtingų rūšių veikla, t. y. viešųjų paslaugų ir neviešųjų paslaugų veikla, turi būti atskirtos; b) visos išlaidos ir įplaukos turi būti tinkamai priskirtos arba paskirstytos pagal nuosekliai taikomus ir objektyviai pagrįstus savikainos apskaitos principus ir c) turi būti aiškiai nustatyti savikainos apskaitos principai, pagal kuriuos tvarkomos atskiros sąskaitos (44). |
| --- | --- |

(62)

Pagal Direktyvą 2006/111/EB (Skaidrumo direktyvą) valstybės narės turi imtis skaidrumo priemonių, jeigu kuriai nors įmonei suteikiamos ypatingosios arba išimtinės teisės arba patikima teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugą ir jai bet kuria forma už tokią paslaugą skiriama kompensacija už viešąsias paslaugas ir jei tokia įmonė užsiima kitokia veikla, t. y. neviešųjų paslaugų veikla. Tada taikomi šie skaidrumo reikalavimai: a) vidaus sąskaitos, kuriose apskaitoma skirtingų rūšių veikla, t. y. viešųjų paslaugų ir neviešųjų paslaugų veikla, turi būti atskirtos; b) visos išlaidos ir įplaukos turi būti tinkamai priskirtos arba paskirstytos pagal nuosekliai taikomus ir objektyviai pagrįstus savikainos apskaitos principus ir c) turi būti aiškiai nustatyti savikainos apskaitos principai, pagal kuriuos tvarkomos atskiros sąskaitos (44).

| (63) | Šie bendrieji skaidrumo reikalavimai taip pat taikomi transliuotojams, jeigu jiems patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugą, jie už tokią paslaugą gauna kompensaciją už viešąsias paslaugas ir kartu užsiima kita, ne viešųjų paslaugų veikla. |
| --- | --- |

(63)

Šie bendrieji skaidrumo reikalavimai taip pat taikomi transliuotojams, jeigu jiems patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugą, jie už tokią paslaugą gauna kompensaciją už viešąsias paslaugas ir kartu užsiima kita, ne viešųjų paslaugų veikla.

| (64) | Transliavimo sektoriuje sąskaitų atskyrimas nesudaro ypatingų rūpesčių dėl įplaukų dalies. Dėl šios priežasties Institucija mano, kad transliavimo operatoriai turėtų pateikti išsamią ataskaitą apie pajamų šaltinius ir nurodyti visų pajamų, gautų iš viešųjų ir neviešųjų paslaugų veiklos, sumą. |
| --- | --- |

(64)

Transliavimo sektoriuje sąskaitų atskyrimas nesudaro ypatingų rūpesčių dėl įplaukų dalies. Dėl šios priežasties Institucija mano, kad transliavimo operatoriai turėtų pateikti išsamią ataskaitą apie pajamų šaltinius ir nurodyti visų pajamų, gautų iš viešųjų ir neviešųjų paslaugų veiklos, sumą.

| (65) | Išlaidos, į kurias galima atsižvelgti, yra visos išlaidos, susidariusios teikiant viešąsias paslaugas. Jeigu įmonė vykdo su viešųjų paslaugų teikimu nesusijusią veiklą, gali būti atsižvelgta tik į išlaidas, susijusias su viešųjų paslaugų teikimu. Institucija pripažįsta, kad visuomeninio transliavimo sektoriuje sąskaitų atskyrimas, susijęs su išlaidomis, gali būti sudėtingesnis. Taip yra todėl, kad, ypač tradicinio transliavimo srityje, ELPA valstybės visą transliuotojo programą gali laikyti skirta viešųjų paslaugų funkcijai, tačiau kartu leisti naudoti ją ir komerciniais tikslais. Kitaip tariant, viešųjų paslaugų ir neviešųjų paslaugų veiklos sąnaudos daugiausia gali būti tos pačios, o išlaidos ne visada gali būti proporcingai atskiriamos. |
| --- | --- |

(65)

Išlaidos, į kurias galima atsižvelgti, yra visos išlaidos, susidariusios teikiant viešąsias paslaugas. Jeigu įmonė vykdo su viešųjų paslaugų teikimu nesusijusią veiklą, gali būti atsižvelgta tik į išlaidas, susijusias su viešųjų paslaugų teikimu. Institucija pripažįsta, kad visuomeninio transliavimo sektoriuje sąskaitų atskyrimas, susijęs su išlaidomis, gali būti sudėtingesnis. Taip yra todėl, kad, ypač tradicinio transliavimo srityje, ELPA valstybės visą transliuotojo programą gali laikyti skirta viešųjų paslaugų funkcijai, tačiau kartu leisti naudoti ją ir komerciniais tikslais. Kitaip tariant, viešųjų paslaugų ir neviešųjų paslaugų veiklos sąnaudos daugiausia gali būti tos pačios, o išlaidos ne visada gali būti proporcingai atskiriamos.

| (66) | Išlaidos, susijusios su neviešųjų paslaugų veikla (pvz., reklamos rinkodaros išlaidos), turėtų visada būti aiškiai apibrėžtos ir atskirai apskaitomos. Be to, sąnaudos, kurios skirtos veiklai vienu metu plėtoti ir viešųjų, ir neviešųjų paslaugų srityje, turėtų būti pagal galimybes tinkamai proporcingai priskirtos atitinkamai viešųjų ir neviešųjų paslaugų veiklai. |
| --- | --- |

(66)

Išlaidos, susijusios su neviešųjų paslaugų veikla (pvz., reklamos rinkodaros išlaidos), turėtų visada būti aiškiai apibrėžtos ir atskirai apskaitomos. Be to, sąnaudos, kurios skirtos veiklai vienu metu plėtoti ir viešųjų, ir neviešųjų paslaugų srityje, turėtų būti pagal galimybes tinkamai proporcingai priskirtos atitinkamai viešųjų ir neviešųjų paslaugų veiklai.

| (67) | Kitais atvejais, kai tie patys ištekliai naudojami atliekant viešųjų paslaugų ir neviešųjų paslaugų uždavinius, jų išlaidos turėtų būti suskirstytos pagal bendrų įmonės išlaidų, patirtų vykdant veiklą, kai neviešosios paslaugos teikiamos ir kai jos neteikiamos, skirtumą (45). Tokiais atvejais tik viešųjų paslaugų veiklai priskirtinų išlaidų, nors jos yra naudingos ir neviešųjų paslaugų veiklai, nebūtina skirstyti tarp šių dviejų rūšių veiklos ir jas galima visas priskirti vien tik viešųjų paslaugų veiklai. Šį požiūrio, kuris paprastai taikomas kituose viešųjų paslaugų sektoriuose, skirtumą lemia visuomeninio transliavimo sektoriaus ypatumai. Visuomeninio transliavimo paslaugų srityje skaičiuojant grynąsias viešųjų paslaugų sąnaudas, reikia atsižvelgti į grynąjį pelną iš komercinės veiklos, susijusios su viešųjų paslaugų veikla, ir mažinti kompensacijos už viešąsias paslaugas dydį. Dėl to sumažėja kryžminio subsidijavimo pavojus, nes bendrosios sąnaudos priskiriamos viešųjų paslaugų veiklai. |
| --- | --- |

(67)

Kitais atvejais, kai tie patys ištekliai naudojami atliekant viešųjų paslaugų ir neviešųjų paslaugų uždavinius, jų išlaidos turėtų būti suskirstytos pagal bendrų įmonės išlaidų, patirtų vykdant veiklą, kai neviešosios paslaugos teikiamos ir kai jos neteikiamos, skirtumą (45). Tokiais atvejais tik viešųjų paslaugų veiklai priskirtinų išlaidų, nors jos yra naudingos ir neviešųjų paslaugų veiklai, nebūtina skirstyti tarp šių dviejų rūšių veiklos ir jas galima visas priskirti vien tik viešųjų paslaugų veiklai. Šį požiūrio, kuris paprastai taikomas kituose viešųjų paslaugų sektoriuose, skirtumą lemia visuomeninio transliavimo sektoriaus ypatumai. Visuomeninio transliavimo paslaugų srityje skaičiuojant grynąsias viešųjų paslaugų sąnaudas, reikia atsižvelgti į grynąjį pelną iš komercinės veiklos, susijusios su viešųjų paslaugų veikla, ir mažinti kompensacijos už viešąsias paslaugas dydį. Dėl to sumažėja kryžminio subsidijavimo pavojus, nes bendrosios sąnaudos priskiriamos viešųjų paslaugų veiklai.

| (68) | Pagrindinis pirmesniame punkte apibūdinto atvejo pavyzdys – programų kūrimo, kai transliuotojas vykdo viešųjų paslaugų misiją, išlaidos. Tokios programos skirtos ir viešųjų paslaugų funkcijai vykdyti, ir auditorijai telkti, siekiant parduoti reklamos laiką. Tačiau beveik neįmanoma visai tiksliai nustatyti, kiek programų žiūrėjimas atitinka viešųjų paslaugų funkciją ir kiek gaunama pajamų iš reklamos. Dėl šios priežasties programų išlaidų paskirstymas šių dviejų rūšių veiklai gali būti savavališkas ir beprasmis. |
| --- | --- |

(68)

Pagrindinis pirmesniame punkte apibūdinto atvejo pavyzdys – programų kūrimo, kai transliuotojas vykdo viešųjų paslaugų misiją, išlaidos. Tokios programos skirtos ir viešųjų paslaugų funkcijai vykdyti, ir auditorijai telkti, siekiant parduoti reklamos laiką. Tačiau beveik neįmanoma visai tiksliai nustatyti, kiek programų žiūrėjimas atitinka viešųjų paslaugų funkciją ir kiek gaunama pajamų iš reklamos. Dėl šios priežasties programų išlaidų paskirstymas šių dviejų rūšių veiklai gali būti savavališkas ir beprasmis.

| (69) | Institucija mano, kad finansinis skaidrumas gali būti dar labiau padidintas tinkamai atskiriant viešųjų paslaugų veiklą nuo neviešųjų paslaugų veiklos visuomeninio transliuotojo organizacijos lygmeniu. Taikant funkcinį arba struktūrinį atskyrimą, paprastai būna paprasčiau iš pat pradžių išvengti kryžminio komercinės veiklos subsidijavimo ir užtikrinti pervedimo kainodarą bei „ištiestosios rankos“ principo laikymąsi. Todėl Institucija ragina ELPA valstybes funkcinį arba struktūrinį svarbios ir atskiriamos komercinės veiklos atskyrimą laikyti gerąja patirtimi. |
| --- | --- |

(69)

Institucija mano, kad finansinis skaidrumas gali būti dar labiau padidintas tinkamai atskiriant viešųjų paslaugų veiklą nuo neviešųjų paslaugų veiklos visuomeninio transliuotojo organizacijos lygmeniu. Taikant funkcinį arba struktūrinį atskyrimą, paprastai būna paprasčiau iš pat pradžių išvengti kryžminio komercinės veiklos subsidijavimo ir užtikrinti pervedimo kainodarą bei „ištiestosios rankos“ principo laikymąsi. Todėl Institucija ragina ELPA valstybes funkcinį arba struktūrinį svarbios ir atskiriamos komercinės veiklos atskyrimą laikyti gerąja patirtimi.

6.5.   Grynųjų sąnaudų principas ir kompensacijos permoka

| (70) | Iš esmės, kadangi kompensacijos permoka nėra būtina visuotinės ekonominės svarbos paslaugai teikti, ji laikoma nesuderinama valstybės pagalba, kuri turi būti grąžinama valstybei pagal šiame skirsnyje pateiktus paaiškinimus dėl visuomeninio transliavimo. |
| --- | --- |

(70)

Iš esmės, kadangi kompensacijos permoka nėra būtina visuotinės ekonominės svarbos paslaugai teikti, ji laikoma nesuderinama valstybės pagalba, kuri turi būti grąžinama valstybei pagal šiame skirsnyje pateiktus paaiškinimus dėl visuomeninio transliavimo.

| (71) | Institucija pirmiausia nustato, ar valstybės finansavimas iš tikrųjų būtinas įmonei jos viešųjų paslaugų užduotims atlikti. Tačiau tam, kad būtų laikomasi proporcingumo reikalavimo, apskritai būtina, jog kompensacijos už viešąsias paslaugas suma neviršytų grynųjų viešųjų paslaugų misijos sąnaudų, taip pat atsižvelgiant į kitas tiesiogines arba netiesiogines įplaukas, gautas vykdant viešųjų paslaugų misiją. Dėl šios priežasties, nustatant grynąsias viešųjų paslaugų išlaidas, atsižvelgiama į grynąjį pelną iš visos su viešųjų paslaugų veikla susijusios komercinės veiklos. |
| --- | --- |

(71)

Institucija pirmiausia nustato, ar valstybės finansavimas iš tikrųjų būtinas įmonei jos viešųjų paslaugų užduotims atlikti. Tačiau tam, kad būtų laikomasi proporcingumo reikalavimo, apskritai būtina, jog kompensacijos už viešąsias paslaugas suma neviršytų grynųjų viešųjų paslaugų misijos sąnaudų, taip pat atsižvelgiant į kitas tiesiogines arba netiesiogines įplaukas, gautas vykdant viešųjų paslaugų misiją. Dėl šios priežasties, nustatant grynąsias viešųjų paslaugų išlaidas, atsižvelgiama į grynąjį pelną iš visos su viešųjų paslaugų veikla susijusios komercinės veiklos.

| (72) | Kompensaciją už viešųjų paslaugų užduoties vykdymą gaunančios įmonės paprastai gali gauti pagrįstą pelną. Šį pelną sudaro nuosavo kapitalo grąžos norma atsižvelgiant į įmonei kylančią riziką arba jos nebuvimą. Transliavimo sektoriuje viešųjų paslaugų misiją dažnai atlieka transliuotojai, kurie nesiekia pelno arba neturi atlyginti už naudojamą kapitalą ir neužsiima jokia kita veikla, išskyrus viešųjų paslaugų teikimą. Institucija mano, kad tokiais atvejais nėra pagrindo įtraukti pelno elemento į kompensacijos už viešųjų paslaugų misijos vykdymą sumą (46). Tačiau kitais atvejais, pavyzdžiui, kai konkretūs viešųjų paslaugų įpareigojimai patikimi komerciniu pagrindu veikiančioms įmonėms, kurioms reikia atlyginti už į jas investuotą kapitalą, pelno elementas, atitinkantis sąžiningą atlygį už kapitalą atsižvelgiant į riziką, gali būti laikomas pagrįstu, jeigu jis tinkamai pateisintas ir su sąlyga, kad jis būtinas viešųjų paslaugų įpareigojimams vykdyti. |
| --- | --- |

(72)

Kompensaciją už viešųjų paslaugų užduoties vykdymą gaunančios įmonės paprastai gali gauti pagrįstą pelną. Šį pelną sudaro nuosavo kapitalo grąžos norma atsižvelgiant į įmonei kylančią riziką arba jos nebuvimą. Transliavimo sektoriuje viešųjų paslaugų misiją dažnai atlieka transliuotojai, kurie nesiekia pelno arba neturi atlyginti už naudojamą kapitalą ir neužsiima jokia kita veikla, išskyrus viešųjų paslaugų teikimą. Institucija mano, kad tokiais atvejais nėra pagrindo įtraukti pelno elemento į kompensacijos už viešųjų paslaugų misijos vykdymą sumą (46). Tačiau kitais atvejais, pavyzdžiui, kai konkretūs viešųjų paslaugų įpareigojimai patikimi komerciniu pagrindu veikiančioms įmonėms, kurioms reikia atlyginti už į jas investuotą kapitalą, pelno elementas, atitinkantis sąžiningą atlygį už kapitalą atsižvelgiant į riziką, gali būti laikomas pagrįstu, jeigu jis tinkamai pateisintas ir su sąlyga, kad jis būtinas viešųjų paslaugų įpareigojimams vykdyti.

| (73) | Visuomeniniai transliuotojai gali pasilikti metinę viešosios paslaugos grynąsias sąnaudas viršijančią kompensaciją (kaip „viešųjų paslaugų atsargas“), jei tai būtina siekiant užtikrinti viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo finansavimą. Apskritai Institucija mano, kad gali būti būtina pasilikti sumą, neviršijančią 10 % viešosios paslaugos misijos metinio biudžeto išlaidų, siekiant atlaikyti sąnaudų ir pajamų svyravimus. Paprastai šią ribą viršijančią kompensacijos permoką būtina grąžinti pernelyg nevėluojant. |
| --- | --- |

(73)

Visuomeniniai transliuotojai gali pasilikti metinę viešosios paslaugos grynąsias sąnaudas viršijančią kompensaciją (kaip „viešųjų paslaugų atsargas“), jei tai būtina siekiant užtikrinti viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo finansavimą. Apskritai Institucija mano, kad gali būti būtina pasilikti sumą, neviršijančią 10 % viešosios paslaugos misijos metinio biudžeto išlaidų, siekiant atlaikyti sąnaudų ir pajamų svyravimus. Paprastai šią ribą viršijančią kompensacijos permoką būtina grąžinti pernelyg nevėluojant.

| (74) | Išimties tvarka visuomeniniams transliuotojams tinkamai pagrįstais atvejais gali būti leidžiama pasilikti sumą, viršijančią 10 % jų viešųjų paslaugų misijos metinio biudžeto išlaidų. Tokia kompensacijos permoka priimtina, tik jeigu ji konkrečiai iš anksto ir įpareigojamai numatoma vienkartinėms didelėms išlaidoms, kurios būtinos viešųjų paslaugų misijai vykdyti (47). Tokios aiškiai numatytos kompensacijos permokos naudojimo terminas irgi turėtų būti apribotas atsižvelgiant į jos paskirtį. |
| --- | --- |

(74)

Išimties tvarka visuomeniniams transliuotojams tinkamai pagrįstais atvejais gali būti leidžiama pasilikti sumą, viršijančią 10 % jų viešųjų paslaugų misijos metinio biudžeto išlaidų. Tokia kompensacijos permoka priimtina, tik jeigu ji konkrečiai iš anksto ir įpareigojamai numatoma vienkartinėms didelėms išlaidoms, kurios būtinos viešųjų paslaugų misijai vykdyti (47). Tokios aiškiai numatytos kompensacijos permokos naudojimo terminas irgi turėtų būti apribotas atsižvelgiant į jos paskirtį.

| (75) | Kad Institucija galėtų vykdyti savo pareigas, ELPA valstybės nustato sąlygas, kuriomis visuomeniniai transliuotojai galėtų naudotis minėta kompensacijos permoka. |
| --- | --- |

(75)

Kad Institucija galėtų vykdyti savo pareigas, ELPA valstybės nustato sąlygas, kuriomis visuomeniniai transliuotojai galėtų naudotis minėta kompensacijos permoka.

| (76) | Minėta kompensacijos permoka naudojama tik viešųjų paslaugų veiklai finansuoti. Kryžminis komercinės veiklos subsidijavimas nepateisinamas ir yra nesuderinama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(76)

Minėta kompensacijos permoka naudojama tik viešųjų paslaugų veiklai finansuoti. Kryžminis komercinės veiklos subsidijavimas nepateisinamas ir yra nesuderinama valstybės pagalba.

6.6.   Finansinės kontrolės priemonės

| (77) | ELPA valstybės pasirūpina tinkamomis priemonėmis, kad būtų išvengta kompensacijos permokos, atsižvelgdamos į 72–76 punktų nuostatas. Jos nuolat ir veiksmingai kontroliuoja, kaip naudojamas valstybinis finansavimas, kad būtų išvengta kompensacijos permokos ir kryžminio subsidijavimo ir būtų kruopščiai tikrinamas „viešųjų paslaugų atsargų“ lygis bei naudojimas. ELPA valstybės gali pasirinkti savo nacionalinėse transliavimo sistemose tinkamiausias ir veiksmingiausias kontrolės priemones, taip pat atsižvelgdamos į būtinybę užtikrinti derėjimą su viešųjų paslaugų funkcijos vykdymui prižiūrėti taikomomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(77)

ELPA valstybės pasirūpina tinkamomis priemonėmis, kad būtų išvengta kompensacijos permokos, atsižvelgdamos į 72–76 punktų nuostatas. Jos nuolat ir veiksmingai kontroliuoja, kaip naudojamas valstybinis finansavimas, kad būtų išvengta kompensacijos permokos ir kryžminio subsidijavimo ir būtų kruopščiai tikrinamas „viešųjų paslaugų atsargų“ lygis bei naudojimas. ELPA valstybės gali pasirinkti savo nacionalinėse transliavimo sistemose tinkamiausias ir veiksmingiausias kontrolės priemones, taip pat atsižvelgdamos į būtinybę užtikrinti derėjimą su viešųjų paslaugų funkcijos vykdymui prižiūrėti taikomomis priemonėmis.

| (78) | Tokios kontrolės priemonės būtų veiksmingos, tik jeigu jas reguliariai, pageidautina kasmet, taikytų nuo visuomeninio transliuotojo nepriklausoma išorės įstaiga. ELPA valstybės pasirūpina, kad būtų galima taikyti veiksmingas priemones kompensacijos permokai, didesnei, nei numatyta pagal 6.5 skirsnio nuostatas, ir kryžminio subsidijavimo lėšoms susigrąžinti. |
| --- | --- |

(78)

Tokios kontrolės priemonės būtų veiksmingos, tik jeigu jas reguliariai, pageidautina kasmet, taikytų nuo visuomeninio transliuotojo nepriklausoma išorės įstaiga. ELPA valstybės pasirūpina, kad būtų galima taikyti veiksmingas priemones kompensacijos permokai, didesnei, nei numatyta pagal 6.5 skirsnio nuostatas, ir kryžminio subsidijavimo lėšoms susigrąžinti.

| (79) | Finansinė visuomeninių transliuotojų padėtis turėtų būti nuodugniai tikrinama kiekvieno finansinio laikotarpio pabaigoje, kaip numatyta ELPA valstybių nacionalinėse transliavimo sistemose, o jei tokio laikotarpio nėra – laikotarpio, kuris paprastai neturėtų būti ilgesnis kaip ketveri metai, pabaigoje. Apskaičiuojant visuomeninio transliuotojo finansinius poreikius kitam laikotarpiui, atsižvelgiama į visas finansinio laikotarpio arba minėto lygiaverčio laikotarpio pabaigoje turimas „viešųjų paslaugų atsargas“. ELPA valstybės patikrina, ar finansavimo lygis atitinka visuomeninio transliuotojo faktinius finansinius poreikius, jei kelis kartus iš eilės nustatoma, kad „viešųjų paslaugų atsargos“ viršija 10 % metinių viešųjų paslaugų sąnaudų. |
| --- | --- |

(79)

Finansinė visuomeninių transliuotojų padėtis turėtų būti nuodugniai tikrinama kiekvieno finansinio laikotarpio pabaigoje, kaip numatyta ELPA valstybių nacionalinėse transliavimo sistemose, o jei tokio laikotarpio nėra – laikotarpio, kuris paprastai neturėtų būti ilgesnis kaip ketveri metai, pabaigoje. Apskaičiuojant visuomeninio transliuotojo finansinius poreikius kitam laikotarpiui, atsižvelgiama į visas finansinio laikotarpio arba minėto lygiaverčio laikotarpio pabaigoje turimas „viešųjų paslaugų atsargas“. ELPA valstybės patikrina, ar finansavimo lygis atitinka visuomeninio transliuotojo faktinius finansinius poreikius, jei kelis kartus iš eilės nustatoma, kad „viešųjų paslaugų atsargos“ viršija 10 % metinių viešųjų paslaugų sąnaudų.

6.7.   Visuomeninio transliavimo paslaugų įvairinimas

| (80) | Pastaraisiais metais audiovizualinėse rinkose įvyko svarbių pokyčių, lėmusių besitęsiantį transliavimo paslaugų plėtojimą ir įvairinimą. Dėl to kilo klausimų, susijusių su valstybės pagalbos taisyklių taikymu audiovizualinėms paslaugoms, kurios tradiciškai nelaikomos transliavimo veikla. |
| --- | --- |

(80)

Pastaraisiais metais audiovizualinėse rinkose įvyko svarbių pokyčių, lėmusių besitęsiantį transliavimo paslaugų plėtojimą ir įvairinimą. Dėl to kilo klausimų, susijusių su valstybės pagalbos taisyklių taikymu audiovizualinėms paslaugoms, kurios tradiciškai nelaikomos transliavimo veikla.

| (81) | Institucija šiuo klausimu mano, kad visuomeniniai transliuotojai turėtų galėti visuomenės naudai technologijų atžvilgiu neutraliu pagrindu naudotis skaitmeninimo ir platinimo platformų įvairinimo teikiamomis galimybėmis. Siekiant užtikrinti esminį visuomeninių transliuotojų vaidmenį naujoje skaitmeninėje aplinkoje, visuomeniniai transliuotojai gali pasinaudoti valstybės pagalba audiovizualinėms paslaugoms naujomis platinimo platformomis teikti ir plačiosios visuomenės, ir specialiesiems interesams tenkinti, jeigu tos paslaugos skirtos tiems patiems demokratiniams, socialiniams ir kultūriniams susijusios visuomenės poreikiams ir nedaro neproporcingo poveikio rinkai, kuris nėra būtinas viešųjų paslaugų funkcijai vykdyti. |
| --- | --- |

(81)

Institucija šiuo klausimu mano, kad visuomeniniai transliuotojai turėtų galėti visuomenės naudai technologijų atžvilgiu neutraliu pagrindu naudotis skaitmeninimo ir platinimo platformų įvairinimo teikiamomis galimybėmis. Siekiant užtikrinti esminį visuomeninių transliuotojų vaidmenį naujoje skaitmeninėje aplinkoje, visuomeniniai transliuotojai gali pasinaudoti valstybės pagalba audiovizualinėms paslaugoms naujomis platinimo platformomis teikti ir plačiosios visuomenės, ir specialiesiems interesams tenkinti, jeigu tos paslaugos skirtos tiems patiems demokratiniams, socialiniams ir kultūriniams susijusios visuomenės poreikiams ir nedaro neproporcingo poveikio rinkai, kuris nėra būtinas viešųjų paslaugų funkcijai vykdyti.

| (82) | Sparčiai plėtojantis transliavimo rinkoms, keičiasi ir transliuotojų verslo modeliai. Transliuotojai, vykdydami viešųjų paslaugų funkciją, vis dažniau ima naudotis naujais finansavimo šaltiniais, pvz., interneto reklama arba paslaugų teikimu už užmokestį (vadinamosios mokamosios paslaugos, pvz., galimybė naudotis archyvais už mokestį, specialiems interesams skirti televizijos kanalai, kai mokama už peržiūrą, galimybė naudotis mobiliosiomis paslaugomis už vienkartinį mokestį, televizijos programų peržiūros atidėjimas už mokestį, mokamojo interneto turinio parsisiuntimas ir kt.). Mokamųjų paslaugų atlygio elementas gali būti susijęs, pvz., su transliuotojų mokamais platinimo tinkle mokesčiais arba autoriniais atlyginimais (pvz., jeigu paslaugos teikiamos mobiliosiose platformose mokant platinimo mobiliuoju tinklu mokestį). |
| --- | --- |

(82)

Sparčiai plėtojantis transliavimo rinkoms, keičiasi ir transliuotojų verslo modeliai. Transliuotojai, vykdydami viešųjų paslaugų funkciją, vis dažniau ima naudotis naujais finansavimo šaltiniais, pvz., interneto reklama arba paslaugų teikimu už užmokestį (vadinamosios mokamosios paslaugos, pvz., galimybė naudotis archyvais už mokestį, specialiems interesams skirti televizijos kanalai, kai mokama už peržiūrą, galimybė naudotis mobiliosiomis paslaugomis už vienkartinį mokestį, televizijos programų peržiūros atidėjimas už mokestį, mokamojo interneto turinio parsisiuntimas ir kt.). Mokamųjų paslaugų atlygio elementas gali būti susijęs, pvz., su transliuotojų mokamais platinimo tinkle mokesčiais arba autoriniais atlyginimais (pvz., jeigu paslaugos teikiamos mobiliosiose platformose mokant platinimo mobiliuoju tinklu mokestį).

| (83) | Nors tradiciškai visuomeninio transliavimo paslaugos buvo nemokamos, Institucija mano, kad tokių paslaugų tiesioginio atlygio elementas tiesiogiai veikia žiūrovų naudojimąsi paslaugomis (48), tačiau nebūtinai reiškia, kad šios paslaugos akivaizdžiai nepatenka į viešųjų paslaugų funkcijos sritį, jei mokėjimo aspektas neturi įtakos išskirtiniam viešųjų paslaugų pobūdžiui – tenkinti socialinius, demokratinius ir kultūrinius visuomenės poreikius, kuris atskiria viešąsias paslaugas nuo visiškai komercinės veiklos (49). Atlygio elementas – vienas iš klausimų, į kuriuos reikia atsižvelgti sprendžiant, ar įtraukti tokias paslaugas į viešųjų paslaugų funkciją, nes tai gali paveikti teikiamos paslaugos universalumą ir bendrą modelį, taip pat jos poveikį rinkai. Jeigu tam tikra paslauga, už kurią nustatytas mokestis, tenkinami konkretūs socialiniai, demokratiniai ir kultūriniai visuomenės poreikiai ir nedaromas neproporcingas poveikis konkurencijai ir tarpvalstybinei prekybai, ELPA valstybės gali patikėti visuomeniniams transliuotojams teikti tokią paslaugą kaip dalį jų viešųjų paslaugų funkcijos. |
| --- | --- |

(83)

Nors tradiciškai visuomeninio transliavimo paslaugos buvo nemokamos, Institucija mano, kad tokių paslaugų tiesioginio atlygio elementas tiesiogiai veikia žiūrovų naudojimąsi paslaugomis (48), tačiau nebūtinai reiškia, kad šios paslaugos akivaizdžiai nepatenka į viešųjų paslaugų funkcijos sritį, jei mokėjimo aspektas neturi įtakos išskirtiniam viešųjų paslaugų pobūdžiui – tenkinti socialinius, demokratinius ir kultūrinius visuomenės poreikius, kuris atskiria viešąsias paslaugas nuo visiškai komercinės veiklos (49). Atlygio elementas – vienas iš klausimų, į kuriuos reikia atsižvelgti sprendžiant, ar įtraukti tokias paslaugas į viešųjų paslaugų funkciją, nes tai gali paveikti teikiamos paslaugos universalumą ir bendrą modelį, taip pat jos poveikį rinkai. Jeigu tam tikra paslauga, už kurią nustatytas mokestis, tenkinami konkretūs socialiniai, demokratiniai ir kultūriniai visuomenės poreikiai ir nedaromas neproporcingas poveikis konkurencijai ir tarpvalstybinei prekybai, ELPA valstybės gali patikėti visuomeniniams transliuotojams teikti tokią paslaugą kaip dalį jų viešųjų paslaugų funkcijos.

| (84) | Kaip minėta, visuomeniniai transliuotojai gali pasinaudoti valstybės pagalba audiovizualinėms paslaugoms teikti visomis platformomis, jei laikomasi EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nurodytų esminių reikalavimų. Todėl ELPA valstybės, atvirų viešųjų konsultacijų pagrindu atlikdamos išankstinį vertinimą, nagrinėja, ar svarbios naujos visuomeninių transliuotojų numatytos audiovizualinės paslaugos atitinka EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies reikalavimus, t. y. ar atsižvelgiant į visuomeninio transliavimo paslaugas jos atitinka demokratinius, socialinius ir kultūrinius visuomenės poreikius, kartu tinkamai atsižvelgdamos į galimą poveikį prekybos sąlygoms ir konkurencijai. |
| --- | --- |

(84)

Kaip minėta, visuomeniniai transliuotojai gali pasinaudoti valstybės pagalba audiovizualinėms paslaugoms teikti visomis platformomis, jei laikomasi EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nurodytų esminių reikalavimų. Todėl ELPA valstybės, atvirų viešųjų konsultacijų pagrindu atlikdamos išankstinį vertinimą, nagrinėja, ar svarbios naujos visuomeninių transliuotojų numatytos audiovizualinės paslaugos atitinka EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies reikalavimus, t. y. ar atsižvelgiant į visuomeninio transliavimo paslaugas jos atitinka demokratinius, socialinius ir kultūrinius visuomenės poreikius, kartu tinkamai atsižvelgdamos į galimą poveikį prekybos sąlygoms ir konkurencijai.

| (85) | ELPA valstybės, atsižvelgdamos į transliavimo rinkos savybes ir raidą, taip pat į visuomeninio transliuotojo jau siūlomų paslaugų asortimentą, nustato, kas laikoma „svarbia nauja paslauga“. „Naujas“ veiklos pobūdis gali priklausyti, be kita ko, ir nuo paslaugos turinio, ir nuo vartojimo modalumų (50). Vertinant paslaugos „svarbą“, galima atsižvelgti, pavyzdžiui, į jai kurti reikalingus finansinius išteklius ir į numatomą poveikį paklausai. Svarbūs esamų paslaugų pakeitimai turi būti vertinami taip pat, kaip ir svarbios naujos paslaugos. |
| --- | --- |

(85)

ELPA valstybės, atsižvelgdamos į transliavimo rinkos savybes ir raidą, taip pat į visuomeninio transliuotojo jau siūlomų paslaugų asortimentą, nustato, kas laikoma „svarbia nauja paslauga“. „Naujas“ veiklos pobūdis gali priklausyti, be kita ko, ir nuo paslaugos turinio, ir nuo vartojimo modalumų (50). Vertinant paslaugos „svarbą“, galima atsižvelgti, pavyzdžiui, į jai kurti reikalingus finansinius išteklius ir į numatomą poveikį paklausai. Svarbūs esamų paslaugų pakeitimai turi būti vertinami taip pat, kaip ir svarbios naujos paslaugos.

| (86) | ELPA valstybės gali pasirinkti tinkamiausias priemones, kad užtikrintų audiovizualinių paslaugų suderinamumą su EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies esminėmis sąlygomis, atsižvelgdamos į savo nacionalinių transliavimo sistemų ypatumus ir būtinybę užtikrinti visuomeninių transliuotojų redakcinę nepriklausomybę. |
| --- | --- |

(86)

ELPA valstybės gali pasirinkti tinkamiausias priemones, kad užtikrintų audiovizualinių paslaugų suderinamumą su EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies esminėmis sąlygomis, atsižvelgdamos į savo nacionalinių transliavimo sistemų ypatumus ir būtinybę užtikrinti visuomeninių transliuotojų redakcinę nepriklausomybę.

| (87) | Siekiant skaidrumo ir siekiant gauti visą svarbią informaciją, kuri reikalinga proporcingam sprendimui priimti, suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė viešosiose konsultacijose pareikšti nuomonę apie numatomą svarbią naują paslaugą. Konsultacijos rezultatai, jų vertinimas ir priežastys, kuriomis remiantis priimtas sprendimas, skelbiami viešai. |
| --- | --- |

(87)

Siekiant skaidrumo ir siekiant gauti visą svarbią informaciją, kuri reikalinga proporcingam sprendimui priimti, suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė viešosiose konsultacijose pareikšti nuomonę apie numatomą svarbią naują paslaugą. Konsultacijos rezultatai, jų vertinimas ir priežastys, kuriomis remiantis priimtas sprendimas, skelbiami viešai.

| (88) | Siekdamos užtikrinti, kad svarbių naujų audiovizualinių paslaugų valstybinis finansavimas neiškraipytų prekybos ir konkurencijos taip, kad būtų pakenkta bendriems interesams, ELPA valstybės, remdamosi viešosios konsultacijos rezultatais, įvertina bendrą naujos paslaugos poveikį rinkai – kokia padėtis būtų, jei numatyta nauja paslauga būtų teikiama ir jei ji nebūtų teikiama. Vertinant poveikį rinkai, be kita ko, apsvarstomi šie svarbūs aspektai: panašių arba pakaitinių pasiūlymų buvimas rinkoje, redagavimo paslaugų konkurencija, rinkos struktūra, visuomeninio transliuotojo padėtis rinkoje, konkurencijos lygis ir galimas poveikis privačioms iniciatyvoms. Turi būti užtikrinta šio poveikio ir atitinkamos paslaugos vertės visuomenei pusiausvyra. Jei poveikis rinkai daugiausia neigiamas, audiovizualinių paslaugų valstybinis finansavimas būtų proporcingas, tik jei, atsižvelgiant į esamą bendrą viešųjų paslaugų pasiūlą, jis duotų papildomą naudą tenkinant socialinius, demokratinius ir kultūrinius visuomenės poreikius (51). |
| --- | --- |

(88)

Siekdamos užtikrinti, kad svarbių naujų audiovizualinių paslaugų valstybinis finansavimas neiškraipytų prekybos ir konkurencijos taip, kad būtų pakenkta bendriems interesams, ELPA valstybės, remdamosi viešosios konsultacijos rezultatais, įvertina bendrą naujos paslaugos poveikį rinkai – kokia padėtis būtų, jei numatyta nauja paslauga būtų teikiama ir jei ji nebūtų teikiama. Vertinant poveikį rinkai, be kita ko, apsvarstomi šie svarbūs aspektai: panašių arba pakaitinių pasiūlymų buvimas rinkoje, redagavimo paslaugų konkurencija, rinkos struktūra, visuomeninio transliuotojo padėtis rinkoje, konkurencijos lygis ir galimas poveikis privačioms iniciatyvoms. Turi būti užtikrinta šio poveikio ir atitinkamos paslaugos vertės visuomenei pusiausvyra. Jei poveikis rinkai daugiausia neigiamas, audiovizualinių paslaugų valstybinis finansavimas būtų proporcingas, tik jei, atsižvelgiant į esamą bendrą viešųjų paslaugų pasiūlą, jis duotų papildomą naudą tenkinant socialinius, demokratinius ir kultūrinius visuomenės poreikius (51).

| (89) | Toks vertinimas būtų objektyvus, tik jei jį atliktų nuo visuomeninio transliuotojo valdymo ir jo narių paskyrimo bei pašalinimo nepriklausoma išorės įstaiga, turinti pakankamai pajėgumų ir išteklių savo pareigoms vykdyti. ELPA valstybės gali nustatyti rinkos dydžiui ir visuomeninio transliuotojo padėčiai rinkoje proporcingą tvarką. |
| --- | --- |

(89)

Toks vertinimas būtų objektyvus, tik jei jį atliktų nuo visuomeninio transliuotojo valdymo ir jo narių paskyrimo bei pašalinimo nepriklausoma išorės įstaiga, turinti pakankamai pajėgumų ir išteklių savo pareigoms vykdyti. ELPA valstybės gali nustatyti rinkos dydžiui ir visuomeninio transliuotojo padėčiai rinkoje proporcingą tvarką.

| (90) | Išdėstyti argumentai netrukdo visuomeniniams transliuotojams išbandyti pažangias naujas paslaugas (pvz., bandomųjų projektų forma) ribotu mastu (pvz., laiko ir auditorijos atžvilgiu) ir siekiant gauti informaciją apie numatomos paslaugos tinkamumą ir pridėtinę vertę, jeigu toks bandymo etapas neprilygsta visavertės ir svarbios naujos audiovizualinės paslaugos pateikimui rinkai. |
| --- | --- |

(90)

Išdėstyti argumentai netrukdo visuomeniniams transliuotojams išbandyti pažangias naujas paslaugas (pvz., bandomųjų projektų forma) ribotu mastu (pvz., laiko ir auditorijos atžvilgiu) ir siekiant gauti informaciją apie numatomos paslaugos tinkamumą ir pridėtinę vertę, jeigu toks bandymo etapas neprilygsta visavertės ir svarbios naujos audiovizualinės paslaugos pateikimui rinkai.

| (91) | Institucija mano, kad nacionaliniu lygmeniu atlikus minėtą vertinimą, bus prisidėta prie EEE valstybės pagalbos taisyklių laikymosi užtikrinimo. Tai nepažeidžia Institucijos ir Komisijos kompetencijos tikrinti, ar ELPA valstybės laikosi EEE susitarimo nuostatų ir jų teisės prireikus imtis veiksmų, reaguojant į skundus arba savo iniciatyva. |
| --- | --- |

(91)

Institucija mano, kad nacionaliniu lygmeniu atlikus minėtą vertinimą, bus prisidėta prie EEE valstybės pagalbos taisyklių laikymosi užtikrinimo. Tai nepažeidžia Institucijos ir Komisijos kompetencijos tikrinti, ar ELPA valstybės laikosi EEE susitarimo nuostatų ir jų teisės prireikus imtis veiksmų, reaguojant į skundus arba savo iniciatyva.

6.8.   Proporcingumas ir elgesys rinkoje

| (92) | Pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį visuomeniniai transliuotojai neužsiima veikla, dėl kurios atsirastų neproporcingų konkurencijos iškraipymų, kurie nėra būtini viešųjų paslaugų užduočiai atlikti. Pavyzdžiui, bendra visuomeninių transliuotojų viešųjų paslaugų užduotis gali apimti populiariausio turinio įsigijimą ir tai paprastai laikoma teisėta. Tačiau, jeigu visuomeniniai transliuotojai, turėdami išskirtines teises į populiariausią turinį, jų nenaudotų ir skaidriai bei laiku neperleistų kitiems, atsirastų neproporcingų rinkos iškraipymų. Todėl Institucija ragina ELPA valstybes užtikrinti, kad visuomeniniai transliuotojai laikytųsi proporcingumo principo ir įsigydami populiariausio turinio transliavimo teises, ir parengti visuomeninių transliuotojų nepanaudotų išskirtinių teisių į populiariausią turinį perleidimo taisykles. |
| --- | --- |

(92)

Pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį visuomeniniai transliuotojai neužsiima veikla, dėl kurios atsirastų neproporcingų konkurencijos iškraipymų, kurie nėra būtini viešųjų paslaugų užduočiai atlikti. Pavyzdžiui, bendra visuomeninių transliuotojų viešųjų paslaugų užduotis gali apimti populiariausio turinio įsigijimą ir tai paprastai laikoma teisėta. Tačiau, jeigu visuomeniniai transliuotojai, turėdami išskirtines teises į populiariausią turinį, jų nenaudotų ir skaidriai bei laiku neperleistų kitiems, atsirastų neproporcingų rinkos iškraipymų. Todėl Institucija ragina ELPA valstybes užtikrinti, kad visuomeniniai transliuotojai laikytųsi proporcingumo principo ir įsigydami populiariausio turinio transliavimo teises, ir parengti visuomeninių transliuotojų nepanaudotų išskirtinių teisių į populiariausią turinį perleidimo taisykles.

| (93) | Vykdydami komercinę veiklą, visuomeniniai transliuotojai įpareigoti laikytis rinkos principų, o veikdami per komercines pavaldžiąsias įmones palaiko su jomis „ištiestosios rankos“ principu grįstus santykius. ELPA valstybės užtikrina, kad visuomeniniai transliuotojai laikytųsi „ištiestosios rankos“ principo, savo komercines investicijas atliktų vadovaudamiesi rinkos ekonomikos investuotojo principu ir nesiimtų antikonkurencinių veiksmų savo konkurentų atžvilgiu, remdamiesi gaunamu valstybiniu finansavimu. |
| --- | --- |

(93)

Vykdydami komercinę veiklą, visuomeniniai transliuotojai įpareigoti laikytis rinkos principų, o veikdami per komercines pavaldžiąsias įmones palaiko su jomis „ištiestosios rankos“ principu grįstus santykius. ELPA valstybės užtikrina, kad visuomeniniai transliuotojai laikytųsi „ištiestosios rankos“ principo, savo komercines investicijas atliktų vadovaudamiesi rinkos ekonomikos investuotojo principu ir nesiimtų antikonkurencinių veiksmų savo konkurentų atžvilgiu, remdamiesi gaunamu valstybiniu finansavimu.

| (94) | Antikonkurencinės praktikos pavyzdys – kainų mažinimas. Visuomeninis transliuotojas gali susigundyti sumažinti reklamos ar kitos neviešųjų paslaugų veiklos (pvz., komercinių mokamųjų paslaugų) kainą tiek, kad ją būtų galima pagrįstai laikyti nesuderinama su rinka, ir taip sumažinti konkurentų pajamas, nes mažesnės visuomeninio transliuotojo pajamos padengiamos kompensacija už viešąsias paslaugas. Toks elgesys negali būti vertinamas kaip būdingas transliuotojui priskirtai viešųjų paslaugų misijai ir bet kuriuo atveju paveiktų prekybos sąlygas ir konkurenciją Europos ekonominėje erdvėje taip, kad pakenktų bendriems interesams, taigi pažeistų EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(94)

Antikonkurencinės praktikos pavyzdys – kainų mažinimas. Visuomeninis transliuotojas gali susigundyti sumažinti reklamos ar kitos neviešųjų paslaugų veiklos (pvz., komercinių mokamųjų paslaugų) kainą tiek, kad ją būtų galima pagrįstai laikyti nesuderinama su rinka, ir taip sumažinti konkurentų pajamas, nes mažesnės visuomeninio transliuotojo pajamos padengiamos kompensacija už viešąsias paslaugas. Toks elgesys negali būti vertinamas kaip būdingas transliuotojui priskirtai viešųjų paslaugų misijai ir bet kuriuo atveju paveiktų prekybos sąlygas ir konkurenciją Europos ekonominėje erdvėje taip, kad pakenktų bendriems interesams, taigi pažeistų EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį.

| (95) | Atsižvelgiant į padėčių rinkoje skirtumus ir atitinkamos rinkos ir paslaugos ypatumus kiekvienu atveju atskirai vertinama, ar visuomeniniai transliuotojai laikosi rinkos principų, visų pirma, ar visuomeniniai transliuotojai savo komerciniuose pasiūlymuose mažina kainas ir ar laikosi proporcingumo principo, kiek tai susiję su teisių į populiariausią turinį įsigijimu (52). |
| --- | --- |

(95)

Atsižvelgiant į padėčių rinkoje skirtumus ir atitinkamos rinkos ir paslaugos ypatumus kiekvienu atveju atskirai vertinama, ar visuomeniniai transliuotojai laikosi rinkos principų, visų pirma, ar visuomeniniai transliuotojai savo komerciniuose pasiūlymuose mažina kainas ir ar laikosi proporcingumo principo, kiek tai susiję su teisių į populiariausią turinį įsigijimu (52).

| (96) | Institucija mano, kad pirmiausia nacionalinės valdžios institucijos turi užtikrinti, kad visuomeniniai transliuotojai laikytųsi rinkos principų. Todėl ELPA valstybės sukuria tinkamas priemones, kad galėtų veiksmingai nacionaliniu lygmeniu įvertinti bet kokius galimus skundus. |
| --- | --- |

(96)

Institucija mano, kad pirmiausia nacionalinės valdžios institucijos turi užtikrinti, kad visuomeniniai transliuotojai laikytųsi rinkos principų. Todėl ELPA valstybės sukuria tinkamas priemones, kad galėtų veiksmingai nacionaliniu lygmeniu įvertinti bet kokius galimus skundus.

| (97) | Nepaisant to, kas išdėstyta pirmesniame punkte, jei būtina, Institucija gali imtis veiksmų pagal EEE susitarimo 53, 54, 59 ir 61 straipsnius. |
| --- | --- |

(97)

Nepaisant to, kas išdėstyta pirmesniame punkte, jei būtina, Institucija gali imtis veiksmų pagal EEE susitarimo 53, 54, 59 ir 61 straipsnius.

7.   Taikymo laikas

| (98) | Šis skyrius įsigalioja pirmą dieną nuo tos dienos, kai jį priima Institucija. Juo pakeičiamas ankstesnis Institucijos valstybės pagalbos gairių skyrius dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms. |
| --- | --- |

(98)

Šis skyrius įsigalioja pirmą dieną nuo tos dienos, kai jį priima Institucija. Juo pakeičiamas ankstesnis Institucijos valstybės pagalbos gairių skyrius dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms.

| (99) | Laikydamasi skyriaus dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą (53), nuostatų, Institucija pagalbai, apie kurią nepranešta, taikys:






  a) | šį skyrių, jeigu pagalba suteikta po jo priėmimo; |
| --- | --- | --- |

(99)

Laikydamasi skyriaus dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą (53), nuostatų, Institucija pagalbai, apie kurią nepranešta, taikys:

a)

šį skyrių, jeigu pagalba suteikta po jo priėmimo;

| b) | visais kitais atvejais – 2004 m. balandžio 23 d. priimtą ankstesnį skyrių dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms. |
| --- | --- |

b)

visais kitais atvejais – 2004 m. balandžio 23 d. priimtą ankstesnį skyrių dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms.

---

(1)  Šis skyrius atitinka Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms (OL C 257, 2009 10 27, p. 1).

(2)  Patvirtinta 2004 m. balandžio 23 d. sprendimu Nr. 90/04/COL, kuriuo keturiasdešimt šeštą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, papildant jas nauju 24C skyriumi: Valstybės pagalbos taisyklių taikymas visuomeniniam transliavimui (OL L 327, 2007 12 13, p. 21, ir EEE priedas Nr. 59, 2007 12 13, p. 1).

(3)  2003 m. liepos 24 d. sprendimas Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), C-280/2000, Rink. p. I-7747.

(4)  OL L 109, 2007 4 26, p. 44 ir EEE priedas Nr. 20, 2007 4 26, p. 1, taip pat galima rasti Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16997&1=1.

(5)  OL L 312, 2005 11 29, p. 67.

(6)  Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 91/2006 (OL L 289, 2006 10 19, p. 31, ir EEE priedas Nr. 52, 2006 10 19, p. 24), įsigaliojo 2006 7 8.

(7)  2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/65/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo (OL L 332, 2007 12 18, p. 27).

(8)  COM(2005) 107 galutinis.

(9)  OL C 320, 2001 11 15, p. 5. Šis komunikatas atitinka ankstesnį skyrių dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms, kurį Institucija priėmė 2004 m. balandžio 23 d., žr. 2 išnašą.

(10)  Šiame skyriuje „audiovizualinės (-ių) paslaugos (-ų)“ sąvoka reiškia linijinį ir (arba) nelinijinį garso ir (arba) audiovizualinio turinio ir kitų gretimų paslaugų, kaip antai internetinių tekstinių informacinių paslaugų, platinimą. „Audiovizualinės (-ių) paslaugos (-ų)“ sąvoką būtina atskirti nuo siauresnės „audiovizualinės žiniasklaidos paslaugos (-ų)“ sąvokos, apibrėžtos Direktyvos 2007/65/EB (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos) 1 straipsnio a punkte.

(11)  1991 m. birželio 18 d. sprendimas ERT, C-260/89, Rink. p. I-2925.

(12)  Šiame skyriuje sąvoka „viešoji paslauga“ reiškia EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje vartojamą sąvoką „visuotinės ekonominės svarbos paslauga“.

(13)  OL C 30, 1999 2 5, p. 1.

(14)  Rezoliucija dėl visuomeninio transliavimo kaip aktas, į kurį susitariančiosios šalys turi atsižvelgti, įtraukta į EEE susitarimą Sprendimu Nr. 118/1999 (OL L 325, 2000 12 21, p. 33, ir EEE priedas Nr. 60, 2000 12 21, p. 423 (islandų kalba) ir p. 424 (norvegų kalba)), įsigaliojo 1999 10 1.

(15)  UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo pasirašyta Paryžiuje 2005 m. spalio 20 d. Vėliau ją ratifikavo Norvegija ir patvirtino Islandija.

(16)  UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo 6 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies h punktas.

(17)  2007 m. sausio 31 d. 985-ajame ministrų atstovų posėdyje priimta Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2007)2 valstybėms narėms dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos turinio įvairovės.

(18)  2007 m. sausio 31 d. 985-ajame ministrų atstovų posėdyje priimta Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2007)3 valstybėms narėms dėl visuomeninės žiniasklaidos vaidmens informacinėje visuomenėje.

(19)  Pavyzdžiui, 2009 m. kovo 31 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 180/09/COL dėl pagalbos schemų garso ir vaizdo kūrinių gamybai ir scenarijų bei švietimo priemonių rengimui (OL C 236, 2009 10 1, p. 5, ir EEE priedas Nr. 51, 2009 10 1, p. 17). Taip pat žr. Institucijos valstybės pagalbos gairių skyrių dėl valstybės pagalbos kinematografijos ir kitiems garso ir vaizdo kūriniams, patvirtintą 2008 m. gruodžio 17 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 788/08/COL, kuriuo šešiasdešimt septintą kartą iš eilės iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, iš dalies keičiant galiojančius skyrius dėl orientacinių ir diskonto normų ir dėl garantijomis teikiamos valstybės pagalbos bei įtraukiant naują skyrių dėl neteisėtos ir nederančios valstybės pagalbos susigrąžinimo, dėl valstybės pagalbos kinematografijos ir kitiems garso ir vaizdo kūriniams bei dėl valstybės pagalbos geležinkelio įmonėms, dar nepaskelbtas, galima rasti Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15643&1=1.

(20)  OL L 318, 2006 11 17, p. 17.

(21)  Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 55/2007 (OL L 266, 2007 10 11, p. 15, ir EEE priedas Nr. 48, 2007 10 11, p. 12), įsigaliojo 2007 6 9.

(22)  Pagal Sprendimo 2005/842/EB 2 straipsnio 1 dalies a punktą jis taikomas valstybės pagalbai „kompensacijos už viešąją paslaugą forma, skiriamai įmonėms, kurių vidutinė metinė apyvarta prieš atskaitant mokesčius, įskaitant visą veiklą, yra mažesnė kaip 100 mln. EUR per dvejus finansinius metus iki tų metų, kuriais buvo patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, o metinė kompensacijos už šias paslaugas suma yra mažesnė kaip 30 mln. EUR“.

(23)  2008 m. spalio 22 d. sprendimo TV2 (Danija) prieš Komisiją (TV2), T-309/04, T-317/04, T-329/04 ir T-336/04, Rink. p. II-2935, 156 punktas.

(24)  Dėl mokesčio už licenciją finansavimo priskyrimo valstybės lėšoms žr. minėto sprendimo TV2 158–159 punktus.

(25)  1980 m. rugsėjo 17 d. sprendimo Philip Morris Holland prieš Komisiją, C-730/79, Rink. p. 2671, 11 punktas, 1991 m. kovo 21 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-303/88, Rink. p. I-1433, 27 punktas; 2000 m. rugsėjo 19 d. sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C-156/98, Rink. p. I-6857, 33 punktas.

(26)  1994 m. rugpjūčio 9 d. sprendimas Namur-Les Assurances du Crédit SA prieš Office National du Ducroire ir Belgijos valstybę, C-44/93, Rink. p. I-3829.

(27)  Žr., pvz., Komisijos sprendimus šiose bylose: E 8/06 dėl valstybės finansavimo flamandų visuomeniniam transliuotojui VRT (OL C 143, 2008 6 10, p. 7); E 4/05 dėl valstybės pagalbos finansavimo RTE ir TNAG (TG4) (OL C 121, 2008 5 17, p. 5); E 9/05 dėl licencijos mokesčio mokėjimų RAI (OL C 235, 2005 9 23, p. 3); E 10/2005 dėl licencijos mokesčio mokėjimų France 2 ir France 3 (OL C 240, 2005 9 30, p. 20); E 8/05 dėl Ispanijos nacionalinio visuomeninio transliuotojo RTVE (OL C 239, 2006 10 4, p. 17); C 2/04 dėl Nyderlandų visuomeninių transliuotojų ad hoc finansavimo (OL L 49, 2008 2 22, p. 1); C 60/99, 2003 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimas 2004/838/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė France 2 ir France 3 (OL L 361, 2004 12 8, p. 21); C 62/99, 2003 m. spalio 15 d. Komisijos sprendimas 2004/339/EB dėl priemonių, kurias Italija įgyvendino dėl RAI SpA (OL L 119, 2004 4 23, p. 1); NN 88/98 dėl visą parą veikiančio naujienų kanalo be reklamos su licencijos mokesčiu finansavimo iš BBC (OL C 78, 2000 3 18, p. 6) ir NN 70/98 dėl valstybės pagalbos visuomeninio transliavimo kanalams Kinderkanal ir Phoenix (OL C 238, 1999 8 21, p. 3).

(28)  2002 m. balandžio 30 d. sprendimas Gibraltaro vyriausybė prieš Komisiją (Gibraltaras), T-195/01 ir T-207/01, Rink. p. II-2309.

(29)  Žr., pvz., 2002 m. vasario 20 d. sprendimą Nr. 32/02/COL, 2002 m. rugsėjo 18 d. sprendimą Nr. 169/02/COL, 2003 m. spalio 29 d. sprendimą Nr. 186/03, 2005 m. liepos 15 d. sprendimą Nr. 179/05/COL ir 2006 m. lapkričio 14 d. sprendimą Nr. 342/06/COL. Taip pat žr. Institucijos valstybės pagalbos gairių skyrių dėl valstybės pagalbos kinematografijos ir kitiems garso ir vaizdo kūriniams.

(30)  Pvz., minėti Komisijos sprendimai NN 88/98 dėl visą parą veikiančio naujienų kanalo BBC (OL C 78, 2000 3 18, p. 6) ir NN 70/98 dėl Kinderkanal and Phoenix.

(31)  Pvz., Komisijos sprendimas Nr. 458/2004 dėl valstybės pagalbos Espacio Editorial Andaluza Holding sl. (OL C 131, 2005 5 28, p. 12).

(32)  Minėtas sprendimas NN 70/98 dėl Kinderkanal and Phoenix.

(33)  1981 m. liepos 14 d. sprendimas Zuechner, 172/80, Rink. p. 2021.

(34)  1997 m. liepos 17 d. sprendimas GT-Link, C-242/95, Rink. p. 4449.

(35)  1997 m. spalio 23 d. sprendimas EDF ir GDF, C-159/94, Rink. p. I-5815.

(36)  Žr., pvz., Komisijos sprendimus šiose bylose: E 8/06 dėl valstybės finansavimo flamandų visuomeniniam transliuotojui VRT (OL C 143, 2008 6 10, p. 7), E 4/05 dėl valstybės pagalbos finansavimo RTE ir TNAG (TG4) (OL C 121, 2008 5 17, p. 5), E 3/05 dėl pagalbos Vokietijos visuomeniniams transliuotojams (OL C 185, 2007 8 8, p. 1), E 9/05 dėl licencijos mokesčio mokėjimų RAI (OL C 235, 2005 9 23, p. 3), E 10/05 dėl licencijos mokesčio mokėjimų France 2 ir France 3 (OL C 240, 2005 9 30, p. 20), E 8/05 dėl Ispanijos nacionalinio visuomeninio transliuotojo RTVE (OL C 239, 2006 10 4, p. 17), C 2/04 dėl Nyderlandų visuomeninių transliuotojų ad hoc finansavimo (OL L 49, 2008 2 22, p. 1). Taip pat žr. 2009 m. liepos 8 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimą Nr. 306/09/COL dėl Norvegijos transliavimo korporacijos, galima rasti Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16906&1=1.

(37)  Su panašiais sunkumais taip pat gali būti susidurta, jei visuomeninis transliavimas skirtas kalbinėms mažumoms ar vietiniams poreikiams.

(38)  Komisijos sprendimo C 62/1999 dėl RAI 99 punktas ir sprendimo C 85/2001 dėl RTP 158 punktas.

(39)  2008 m. birželio 26 d. sprendimo SIC prieš Komisiją, T-442/03, Rink. p. II-1161, 201 punktas ir minėto sprendimo TV2 122–124 punktai.

(40)  Pasak Bendrojo Teismo, šie kokybiniai kriterijai yra „priežastis pripažinti transliavimo VESP nacionaliniame audiovizualiniame sektoriuje“. „Nėra priežasčių, dėl kurių plačiai apibrėžta transliavimo VESP, kuri aukoja šiuos kokybinius reikalavimus dėl komercinio operatoriaus elgesio <...> toliau būtų finansuojama valstybės <...>“, žr. minėto sprendimo SIC prieš Komisiją 211 punktą.

(41)  Dėl žaidimų prizui laimėti, įskaitant padidinto tarifo telefono numerių rinkimą, pvz., teleparduotuvių paslaugos ar reklama, priskyrimo valstybės lėšoms pagal Direktyvą 2007/65/EB (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą), žr. 2007 m. spalio 18 d. sprendimą Österreichischer Rundfunk (ORF), C-195/06, Rink. p. I-8817.

(42)  Žr. minėto sprendimo TV2 107–108 punktus.

(43)  Žr. minėto sprendimo SIC prieš Komisiją 212 punktą.

(44)  Direktyvos 2006/111/EB (Skaidrumo direktyvos) 4 straipsnis.

(45)  Tai nusako hipotetinę padėtį, jei neviešųjų paslaugų veikla būtų nutraukta: dėl to sutaupytos lėšos sudarytų bendrųjų išlaidų, kurios turėtų būti priskirtos neviešųjų paslaugų veiklai, sumą.

(46)  Žinoma, dėl šios nuostatos neužkertamas kelias visuomeniniams transliuotojams gauti pelną iš komercinės veiklos, nepriklausančios viešųjų paslaugų funkcijai.

(47)  Tokios išimtinės atsargos gali būti pateisinamos, jeigu numatytos didelėms investicijoms į technologijas (pvz., skaitmeninimo), kurias numatoma atlikti tam tikru laiku ir kurios būtinos viešųjų paslaugų funkcijai vykdyti, arba svarbioms restruktūrizavimo priemonėms, kurios būtinos nenutrūkstamai visuomeninio transliuotojo veiklai palaikyti tinkamai apibrėžtu laikotarpiu.

(48)  Europos Taryba Rekomendacijoje dėl visuomeninės žiniasklaidos priemonių vaidmens informacinėje visuomenėje nurodė: „valstybės narės gali svarstyti papildomo finansavimo priemonių galimybę, bet turi tinkamai atsižvelgti į rinkos ir konkurencijos klausimus. Visų pirma, kalbant apie naujas individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas, valstybės narės gali svarstyti galimybę leisti visuomeninei žiniasklaidai už tokias paslaugas gauti atlygį <...>. Vis dėlto nė vienas iš šių sprendimų neturėtų pažeisti visuomeninės žiniasklaidos paslaugų universalumo principo arba būti diskriminacijos tarp skirtingų visuomenės grupių priežastimi <...> Rengdamos naujas finansavimo sistemas, valstybės narės daug dėmesio turėtų skirti visuomenės ir bendrajam interesams skirto turinio pobūdžiui.“

(49)  Pavyzdžiui, Institucija mano, kad vartotojams taikomas tiesioginis mokestis už specializuoto populiariausio turinio paslaugas paprastai būtų laikomas komercine veikla. Tačiau Institucija, pavyzdžiui, mano, kad imant paprastus perdavimo mokesčius už subalansuotų ir įvairių programų transliavimą naujomis platformomis, pavyzdžiui, mobiliąja įranga, paslauga nebūtų laikoma komercine.

(50)  Pavyzdžiui, Institucija mano, kad kai kurios linijinio perdavimo formos, kaip antai televizijos vakaro žinių platinimas tuo pačiu metu kitomis platformomis (pvz., internetu, mobiliąja įranga), gali nebūti laikomos „naujomis“, atsižvelgiant į šį skyrių. ELPA valstybės, atsižvelgdamos į atitinkamų paslaugų specifiką ir savybes, turėtų nuspręsti, ar kitos visuomeninių transliuotojų programų perdavimo kitomis platformomis formos gali būti laikomos svarbiomis naujomis paslaugomis.

(51)  Taip pat žr. 40 išnašą dėl transliavimo VESP pagrindimo.

(52)  Pavyzdžiui, vienas iš svarbių dalykų, kurį būtų galima vertinti, – ar visuomeniniai transliuotojai nuolatos siūlo didesnes kainas už populiariausių programų teises ir dėl to viršija viešųjų paslaugų teikimo įgaliojimus ir neproporcingai iškraipo rinką.

(53)  Patvirtinta 2007 m. gegužės 3 d. sprendimu Nr. 154/07/COL, kuriuo šešiasdešimt trečią kartą iš dalies keičiamos valstybės pagalbos gairės, atnaujinant ir įtraukiant naują skyrių apie neteisėtai pagalbai taikomas taisykles (OL L 73, 2009 3 19, p. 23 ir EEE priedas Nr. 15, 2009 3 19, p. 1), galima rasti Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15119&1=1.

---

Klaidų ištaisymas

| 11.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 124/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 124/56

---

2012 m. kovo 1 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 392/2012, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant buitinių būgninių džiovyklių energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reikalavimus, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 123, 2012 m. gegužės 9 d.
  )

3 puslapis, 8 straipsnis:

yra:

„2012 m. gegužės 29 d.“,

turi būti:

„2013 m. gegužės 29 d.“;

3 puslapis, 9 straipsnio 1 dalis:

yra:

„2012 m. rugsėjo 29 d.“,

turi būti:

„2013 m. rugsėjo 29 d.“;

3 puslapis, 9 straipsnio 2 dalis:

yra:

„2012 m. gegužės 29 d.“,

turi būti:

„2013 m. gegužės 29 d.“;

3 puslapis, 9 straipsnio 3 dalis:

yra:

„2012 m. gegužės 29 d.“,

turi būti:

„2013 m. gegužės 29 d.“;

3 puslapis, 10 straipsnio 2 dalis:

yra:

„Jis taikomas nuo 2012 m. gegužės 29 d. Tačiau 3 straipsnio d ir e punktai ir 4 straipsnio b, c bei d punktai taikomi nuo 2012 m. rugsėjo 29 d.“,

turi būti:

„Jis taikomas nuo 2013 m. gegužės 29 d. Tačiau 3 straipsnio d ir e punktai ir 4 straipsnio b, c bei d punktai taikomi nuo 2013 m. rugsėjo 29 d.“

---