# Az Európai Unió L 80/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.080.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 80 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. március 20. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.080.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 80

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. március 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 237/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4) brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 238/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (OFJ)] | 4 |
| | | A Bizottság 239/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 9 |
| | | A Bizottság 240/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) az 533/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingensek keretében 2012. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 11 |
| | | A Bizottság 241/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) az 539/2007/EK rendelettel megnyitott, a tojás- és tojásfehérje-ágazat egyes termékeire vonatkozó vámkontingensek keretében 2012. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 13 |
| | | A Bizottság 242/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) az 1385/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2012. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 15 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2012/158/KKBP határozata (2012. március 19.) a bosznia-hercegovinai helyzetre vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról | 17 |
| | * | A Tanács 2012/159/KKBP határozata (2012. március 19.) az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP határozat módosításáról | 18 |
| | | 2012/160/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2012. március 1.) a német szövetségi kormány által bejelentett, a játékokban található ólom, bárium, arzén, antimon, higany, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott határértékekre vonatkozó nemzeti rendelkezések érvényességének a játékok biztonságáról szóló 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásának kezdetén túli meghosszabbításáról (
  1
  ) | 19 |
| | | 2012/161/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. március 19.) az Egyesült Nemzetek egységes kábítószer-egyezményének Bolíviában való hatékony alkalmazása tekintetében a 732/2008/EK tanácsi rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat megindításáról | 30 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2012/162/EU |
| | * | A Bizottság 1/2011 határozata (2011. december 20.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a megfelelőségértékelés kölcsönös elismeréséről létrejött megállapodás keretében létrehozott a kötélvontatású vasutakról szóló új, 19. fejezetnek az 1. mellékletbe való beillesztéséről és az 1. mellékletben felsorolt jogi hivatkozások naprakésszé tételéről | 31 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 237/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4) brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

1

1

*

A Bizottság 238/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (OFJ)]

4

A Bizottság 239/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

9

A Bizottság 240/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) az 533/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingensek keretében 2012. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

11

A Bizottság 241/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) az 539/2007/EK rendelettel megnyitott, a tojás- és tojásfehérje-ágazat egyes termékeire vonatkozó vámkontingensek keretében 2012. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

13

A Bizottság 242/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 19.) az 1385/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2012. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

15

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2012/158/KKBP határozata (2012. március 19.) a bosznia-hercegovinai helyzetre vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról

17

*

A Tanács 2012/159/KKBP határozata (2012. március 19.) az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP határozat módosításáról

18

2012/160/EU

*

A Bizottság határozata (2012. március 1.) a német szövetségi kormány által bejelentett, a játékokban található ólom, bárium, arzén, antimon, higany, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott határértékekre vonatkozó nemzeti rendelkezések érvényességének a játékok biztonságáról szóló 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásának kezdetén túli meghosszabbításáról (
  1
  )

1

19

2012/161/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. március 19.) az Egyesült Nemzetek egységes kábítószer-egyezményének Bolíviában való hatékony alkalmazása tekintetében a 732/2008/EK tanácsi rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat megindításáról

30

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2012/162/EU

*

A Bizottság 1/2011 határozata (2011. december 20.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a megfelelőségértékelés kölcsönös elismeréséről létrejött megállapodás keretében létrehozott a kötélvontatású vasutakról szóló új, 19. fejezetnek az 1. mellékletbe való beillesztéséről és az 1. mellékletben felsorolt jogi hivatkozások naprakésszé tételéről

31

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló, 2012. január 13-i 29/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 12., 2012.1.14. ) | 39 |
| | * | Helyesbítés a .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításáról szóló 874/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. június 26-i 560/2009/EK bizottsági rendelethez ( HL L 166., 2009.6.27. ) | 39 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló, 2012. január 13-i 29/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 12., 2012.1.14. )

( HL L 12., 2012.1.14. )

39

*

Helyesbítés a .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításáról szóló 874/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. június 26-i 560/2009/EK bizottsági rendelethez ( HL L 166., 2009.6.27. )

( HL L 166., 2009.6.27. )

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/1

---

A BIZOTTSÁG 237/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. március 19.)

a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4) brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Kerry Ingredients and Flavours)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának feltételeiről és eljárásairól. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának feltételeiről és eljárásairól.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4) engedélyezésére. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4) engedélyezésére. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem tárgya az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4) brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezése. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem tárgya az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4) brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezése.

| (4) | Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2011. november 17-i véleményében (2) megállapította, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4) nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre, ugyanakkor használatával javulhat a kifejlett brojlercsirkék testtömege. A Hatóság szerint nem szükséges egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni a forgalomba hozatalt követően. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányokban felhasznált takarmány-adalékanyagokra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2011. november 17-i véleményében (2) megállapította, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4) nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre, ugyanakkor használatával javulhat a kifejlett brojlercsirkék testtömege. A Hatóság szerint nem szükséges egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni a forgalomba hozatalt követően. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányokban felhasznált takarmány-adalékanyagokra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést.

| (5) | A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázból (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázból (EC 3.2.1.4) álló készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesültek. Ennek megfelelően e készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázból (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázból (EC 3.2.1.4) álló készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesültek. Ennek megfelelően e készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (6) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben megadott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2011; 9(12):2451.

2

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Felső korhatár | Minimális tartalom | Maximális tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitási egység/kg 12%-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok |
| 4a17 | Kerry Ingredients and Flavours | Alfa-galaktozidáz
  (EC 3.2.1.22)
  Endo-1,4-béta-glükanáz
  (EC 3.2.1.4) | | Az adalékanyag összetétele

  A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázból (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázból (EC 3.2.1.4) álló készítmény, szilárd formában, amely legkisebb aktivitása:






  — | 1 000 U (1) alfa-galaktozidáz/g |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Felső korhatár

Minimális tartalom

Maximális tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

Aktivitási egység/kg 12%-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok

4a17

Kerry Ingredients and Flavours

Alfa-galaktozidáz

(EC 3.2.1.22)

Endo-1,4-béta-glükanáz

(EC 3.2.1.4)

Az adalékanyag összetétele

A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázból (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázból (EC 3.2.1.4) álló készítmény, szilárd formában, amely legkisebb aktivitása:

—

1 000 U (1) alfa-galaktozidáz/g

| — | 5 700 U (2) endo-1,4-béta-glükanáz/g |
| --- | --- |

—

5 700 U (2) endo-1,4-béta-glükanáz/g

| | A hatóanyag jellemzése

  A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése

A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz

| | Analitikai módszer
   (3)

  Meghatározás






  — | kolorimetriás módszer a p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozid szubsztrátból alpfa-galaktozidáz hatására felszabaduló p-nitrofenol mérésére |
| --- | --- | --- |

Analitikai módszer
   (3)

Meghatározás

—

kolorimetriás módszer a p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozid szubsztrátból alpfa-galaktozidáz hatására felszabaduló p-nitrofenol mérésére

| — | kolorimetriás módszer az azurinnal térhálósított árpa-glükán szubsztrátból endo-1,4-béta-glükanáz hatására felszabaduló vízoldható festék mérésére. |
| --- | --- |

—

kolorimetriás módszer az azurinnal térhálósított árpa-glükán szubsztrátból endo-1,4-béta-glükanáz hatására felszabaduló vízoldható festék mérésére.

Brojlercsirke

—

50 U alfa-galaktozidáz

285 U endo-1,4-béta-glükanáz

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatósági időtartamot és a pelletálási stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatósági időtartamot és a pelletálási stabilitást.

| 2. | Legnagyobb ajánlott adag:






  — | 100 U alfa-galaktozidáz/kg |
| --- | --- | --- |

2.

Legnagyobb ajánlott adag:

—

100 U alfa-galaktozidáz/kg

| — | 570 U endo-1,4-béta-glükanáz/kg |
| --- | --- |

—

570 U endo-1,4-béta-glükanáz/kg

| 3. | Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk, védőszemüveg és védőkesztyű viselése kötelező. |
| --- | --- |

3.

Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk, védőszemüveg és védőkesztyű viselése kötelező.

2022. április 9.

---

(1)  1 U az az enzimmennyiség, amely p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozidból (pNPG) 5,0 pH-nál és 37 °C-on percenként 1 μmol p-nitrofenolt szabadít fel.

(2)  1 U az az enzimmennyiség, amely béta-glükánból 5,0 pH-nál és 50 °C-on percenként 1 mg redukálócukrot (glükóz-ekvivalenst) szabadít fel.

(3)  Az analitikai módszerek részletes leírása a közösségi referencialaboratórium alábbi weboldalán található:http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/4

---

A BIZOTTSÁG 238/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. március 19.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (OFJ)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét a „Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (OFJ)” elnevezés bejegyzésére (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét a „Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (OFJ)” elnevezés bejegyzésére (2).

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

| (3) | Az 510/2006/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdése második albekezdésének értelmében ugyanakkor átmeneti időszak állapítható meg a földrajzi területet magában foglaló tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozások számára, feltéve, hogy az említett vállalkozások jogszerűen forgalmazták a szóban forgó termékeket, és a szóban forgó rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említett közzététel napját megelőzően legalább öt éve folyamatosan használták az érintett elnevezéseket, és erre hivatkoztak is az ugyanezen rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett, nemzeti kifogásolási eljárásban. |
| --- | --- |

(3)

Az 510/2006/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdése második albekezdésének értelmében ugyanakkor átmeneti időszak állapítható meg a földrajzi területet magában foglaló tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozások számára, feltéve, hogy az említett vállalkozások jogszerűen forgalmazták a szóban forgó termékeket, és a szóban forgó rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említett közzététel napját megelőzően legalább öt éve folyamatosan használták az érintett elnevezéseket, és erre hivatkoztak is az ugyanezen rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett, nemzeti kifogásolási eljárásban.

| (4) | A Francia Köztársaság hatóságai a Bizottságnak küldött, 2011. február 22-én beérkezett levelükben megerősítették, hogy a területükön székhellyel rendelkező, e rendelet II. mellékletében felsorolt vállalkozások megfelelnek az 510/2006/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett feltételeknek. |
| --- | --- |

(4)

A Francia Köztársaság hatóságai a Bizottságnak küldött, 2011. február 22-én beérkezett levelükben megerősítették, hogy a területükön székhellyel rendelkező, e rendelet II. mellékletében felsorolt vállalkozások megfelelnek az 510/2006/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett feltételeknek.

| (5) | Ennek megfelelően az említett vállalkozások az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves átmeneti időszakban továbbra is használhatják a „Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (OFJ)” bejegyzett elnevezést, |
| --- | --- |

(5)

Ennek megfelelően az említett vállalkozások az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves átmeneti időszakban továbbra is használhatják a „Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (OFJ)” bejegyzett elnevezést,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet I. mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

Az e rendelet II. mellékletében felsorolt vállalkozások azonban az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időszakban továbbra is használhatják a szóban forgó elnevezést.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 189., 2011.6.29., 42. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 510/2006/EK rendelet I. mellékletében említett élelmiszerek:

FRANCIAORSZÁG

Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (OFJ)

---

II. MELLÉKLET

Azok a vállalkozások, amelyek az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves átmeneti időszakban továbbra is használhatják a „Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (OFJ)” bejegyzett elnevezést

| Név | Vállalkozás | 1. Cím | 2. Cím | Település |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ANEZO Thierry | | Route du Lamy | | 44420 MESQUER |
| ARNOULD Nicolas | | Pen d'Hué | | 44350 ST MOLF |
| AUBE Didier | | Rue des Gabelous Boulay | | 44350 ST MOLF |
| BAHOLET Sylvain | | 133 av. de l'Océan | | 44510 LE POULIGUEN |
| BALAY Alain | | 3 rue de Treraly | | 44420 LA TURBALLE |
| BARON Julien | | 9 bis rue de la Gare | | 44740 BATZ SUR MER |
| BENISTY Daniel | | 59 route du Lany | | 44420 MESQUER |
| BERNIER Gilles | | Village de Guéniguen | | 44350 GUERANDE |
| BILLAUD Anthony | | 46 bis rue de la Grand-Vallée | | 44740 BATZ SUR MER |
| BIRKER Philippe | | 50 rue des Cordiers | | 44490 LE CROISIC |
| BODIGUEL François Xavier | | Kerneve | | 44350 GUERANDE |
| BOULEAU Stéphane | Sté l'Œillet de Guérande | Kergaigne no 25 | | 44350 GUERANDE |
| BOURDIC Erwan | Sté LE NATURSEL | 33 rue de Cornen | | 44510 LE POULIGUEN |
| BOURSE Jean-Philippe | | 14 route de Brandu | | 44420 PIRIAC SUR MER |
| CALAME Florence | | La Métairie Neuve | La Petite Garenne | 44350 GUERANDE |
| CHARTEAU Lionel | | 2 rue de Bellevue | | 44350 ST MOLF |
| CHOPIN-LEHUEDE A-Marie | | 6 rue des Saulniers | | 44740 BATZ SUR MER |
| CONSTANT Guy | | 12 chemin de Pelue | | 44510 LE POULIGUEN |
| CONSTANT Philippe | | 18 rue des Pradeleaux | | 44350 GUERANDE |
| DANIEL Laurent | | 9 ter route du Bas Brivin | | 44500 LA BAULE |
| DANIEL Patrick | | 4 av. de Kerban | | 44740 BATZ SUR MER |
| DELETTRE Serge | | 7 bis rue des Parcs du Bourg | | 44410 ST LIPHARD |
| DINELLI Danielle | | 20 rue du Ber | SAILLE | 44350 GUERANDE |
| DIVOT Tony | | 77 rue du Port | | 56760 PENESTIN |
| DONINI Pascal | | 9 rue des Goélands | | 44740 BATZ SUR MER |
| DRUENNE Fabien | | La Butte | | 44350 ST MOLF |
| DUPIN DE BEYSSAT Antoine | | 9 bd Guy de Champsavin | | 44800 LA BAULE |
| DURAND Damien | | 7 av. des Moulins | | 44380 PORNICHET |
| DURAND François | | 7 av. des Moulins | | 44380 PORNICHET |
| GRIVAUD Franck et Emmanuelle | | Route de la Turballe | SAILLE | 44350 GUERANDE |
| GUERCHAIS Chrystelle | | 62 route de Guérande | TREGATE | 44740 BATZ SUR MER |
| GUERIN André Yves | | 12 rue de la Salinière | | 44740 BATZ SUR MER |
| GUERIN Nicolas | | 10 imp. de la Bordane | | 44740 BATZ SUR MER |
| GUIBERT Christophe | EURL GUIBERT | 44 rue Lamartine | | 44350 GUERANDE |
| GUILLAUME Denis | | 54 rue H. Bournouveau | | 44420 LA TURBALLE |
| GUILLOTIN Dominique | | 7 rue de Kervaudet | | 44420 LA TURBALLE |
| HASPOT J-Paul | | 31 rue des Etaux | | 44740 BATZ SUR MER |
| HERVY Gilles | | Meliniac | | 44420 PIRIAC SUR MER |
| JOACHIM Stéphane | | Ile de Goben | Route de St André des Eaux | 44350 GUERANDE |
| JUBE Daniel | | 5 rue Sully | | 44420 LA TURBALLE |
| JUBE René | | 22 rue Sully | | 44420 LA TURBALLE |
| JUVIN Hélène | | Le Lany | | 44420 MESQUER |
| LACOURBAS Bruno | | 62 route de Guérande | TREGATE | 44740 BATZ SUR MER |
| LARDEUX Sandrine | | 18 route de Berigo | Zone Artisanale | 44740 BATZ SUR MER |
| LECERF-HASPOT Sandrine | | 31 rue des Etaux | | 44740 BATZ SUR MER |
| LEGAL Marc | | 4 rue de la Fontaine | MOUZAC | 44350 GUERANDE |
| LEHUEDE Bernard | | 4 rue des Saulniers | | 44740 BATZ SUR MER |
| LEHUEDE Hervé | | 18 av. Marguerite Jean | | 44500 LA BAULE |
| LEHUEDE Marie-Thérèse | | Le Fournil | TREGATE | 44740 BATZ SUR MER |
| LEHUEDE Raphaël | | 54 route de Guérande | | 44740 BATZ SUR MER |
| LESCAUDRON J-Paul | | 39 route de Trégate | | 44740 BATZ SUR MER |
| LESCAUDRON Sébastien | | 11 Chemin de Kermabon | | 44740 BATZ SUR MER |
| MACE Antoine | | 24 rue Basse Saillé | | 44350 GUERANDE |
| MACE J-François | | 19 rue des Prés Garnier | | 44350 GUERANDE |
| MAGRE Alice | | 46 bis rue de la Grand-Vallée | | 44740 BATZ SUR MER |
| MENARD Philippe | | 3 Chemin de Barnabé | | 44420 LA TURBALLE |
| MOIZAN Damy | | 42 route de Kerlan | | 44740 BATZ SUR MER |
| MOIZAN-BOURSE Marcelle | | 42 route de Kerlan | | 44740 BATZ SUR MER |
| MORICE Denis | | Imp. Des Prés Leberre | TREGATE | 44740 BATZ SUR MER |
| MOUILLERON Olivier Yves Michel | | Chemin Bérigo | | 44740 BATZ SUR MER |
| NIGET Paul | | 605 Bd de Lauvergnac | | 44420 LA TURBALLE |
| NOURY Joël | | 44 rue des Goélands | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAIN François | | 10 route de la Pigeonnière | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAIN Gérard | | Route de Beauregard | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAIN Guillaume Hervé | | 4 allée des Avocettes | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAIN Jonathan-Valérick | | 5 lot. de Trémondais | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAIN-LESCAUDRON Brigitte | | 4 allée des Avocettes | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAULAY Stéphane | | Chemin des Prés Richard | TREGATE | 44740 BATZ SUR MER |
| PICHON J-Paul | | 42 rue de Kerbouchard | | 44740 BATZ SUR MER |
| PICHON Patrick | | 7 route de Bérigo | | 44740 BATZ SUR MER |
| PICHON Théophile | | 55 av. Moreau | | 44510 LE POULIGUEN |
| PROCKTER Pascal | | No 51 Kerlagadec | | 44420 MESQUER |
| PRAUD Didier | SEL QUE J'AIME | 74 av. Guy de La Morandais | | 44500 LA BAULE |
| REMINIAC Sylvain | | 7 Faubourg St Michel | | 44350 GUERANDE |
| RIO Gwénaël | TRAD Y SEL SA | 9 rue Olivier Guichard | La Masse | 44740 BATZ SUR MER |
| RIO Louis-Charles | EURL RIO | ZA de Prad Velin | BP 37 | 44740 BATZ SUR MER |
| RIVALANT Aubin et Jean | GAEC HOLEN BREIZH | 33 route de Kermoisan | | 44740 BATZ SUR MER |
| RIVALANT J-Yves | | 27 rue de Poulan | | 44740 BATZ SUR MER |
| RIVRON J. et E. | | 7 chemin des Pierreries | ST MARC SUR MER | 44600 ST NAZAIRE |
| SORIN Anne-Laure | | 11 Chemin de Kermabon | | 44740 BATZ SUR MER |
| THIERY Sylvie | | 7 grand-Venelle | ROFFIAT | 44740 BATZ SUR MER |
| TILLARD Pierrick | | 33 route de Pradel | | 44350 GUERANDE |
| TILLEUL Dominique | | 14 rue du commerce | | 44510 LE POULIGUEN |
| TRIGODET Joël | | Le Haut Langâtre | | 44410 HERBIGNAC |
| TRIMAUD Mickaël | | 1930 ROUTE DE Fan Coispéan | | 44420 LA TURBALLE |
| VINET Daniel | | 19 rue de la Pigeonnière | | 44740 BATZ SUR MER |
| VINET Sylvain | | 11 rue de la Perseiverence | | 44490 LE CROISIC |

Név

Vállalkozás

1. Cím

2. Cím

Település

ANEZO Thierry

Route du Lamy

44420 MESQUER

ARNOULD Nicolas

Pen d'Hué

44350 ST MOLF

AUBE Didier

Rue des Gabelous Boulay

44350 ST MOLF

BAHOLET Sylvain

133 av. de l'Océan

44510 LE POULIGUEN

BALAY Alain

3 rue de Treraly

44420 LA TURBALLE

BARON Julien

9 bis rue de la Gare

44740 BATZ SUR MER

BENISTY Daniel

59 route du Lany

44420 MESQUER

BERNIER Gilles

Village de Guéniguen

44350 GUERANDE

BILLAUD Anthony

46 bis rue de la Grand-Vallée

44740 BATZ SUR MER

BIRKER Philippe

50 rue des Cordiers

44490 LE CROISIC

BODIGUEL François Xavier

Kerneve

44350 GUERANDE

BOULEAU Stéphane

Sté l'Œillet de Guérande

Kergaigne no 25

44350 GUERANDE

BOURDIC Erwan

Sté LE NATURSEL

33 rue de Cornen

44510 LE POULIGUEN

BOURSE Jean-Philippe

14 route de Brandu

44420 PIRIAC SUR MER

CALAME Florence

La Métairie Neuve

La Petite Garenne

44350 GUERANDE

CHARTEAU Lionel

2 rue de Bellevue

44350 ST MOLF

CHOPIN-LEHUEDE A-Marie

6 rue des Saulniers

44740 BATZ SUR MER

CONSTANT Guy

12 chemin de Pelue

44510 LE POULIGUEN

CONSTANT Philippe

18 rue des Pradeleaux

44350 GUERANDE

DANIEL Laurent

9 ter route du Bas Brivin

44500 LA BAULE

DANIEL Patrick

4 av. de Kerban

44740 BATZ SUR MER

DELETTRE Serge

7 bis rue des Parcs du Bourg

44410 ST LIPHARD

DINELLI Danielle

20 rue du Ber

SAILLE

44350 GUERANDE

DIVOT Tony

77 rue du Port

56760 PENESTIN

DONINI Pascal

9 rue des Goélands

44740 BATZ SUR MER

DRUENNE Fabien

La Butte

44350 ST MOLF

DUPIN DE BEYSSAT Antoine

9 bd Guy de Champsavin

44800 LA BAULE

DURAND Damien

7 av. des Moulins

44380 PORNICHET

DURAND François

7 av. des Moulins

44380 PORNICHET

GRIVAUD Franck et Emmanuelle

Route de la Turballe

SAILLE

44350 GUERANDE

GUERCHAIS Chrystelle

62 route de Guérande

TREGATE

44740 BATZ SUR MER

GUERIN André Yves

12 rue de la Salinière

44740 BATZ SUR MER

GUERIN Nicolas

10 imp. de la Bordane

44740 BATZ SUR MER

GUIBERT Christophe

EURL GUIBERT

44 rue Lamartine

44350 GUERANDE

GUILLAUME Denis

54 rue H. Bournouveau

44420 LA TURBALLE

GUILLOTIN Dominique

7 rue de Kervaudet

44420 LA TURBALLE

HASPOT J-Paul

31 rue des Etaux

44740 BATZ SUR MER

HERVY Gilles

Meliniac

44420 PIRIAC SUR MER

JOACHIM Stéphane

Ile de Goben

Route de St André des Eaux

44350 GUERANDE

JUBE Daniel

5 rue Sully

44420 LA TURBALLE

JUBE René

22 rue Sully

44420 LA TURBALLE

JUVIN Hélène

Le Lany

44420 MESQUER

LACOURBAS Bruno

62 route de Guérande

TREGATE

44740 BATZ SUR MER

LARDEUX Sandrine

18 route de Berigo

Zone Artisanale

44740 BATZ SUR MER

LECERF-HASPOT Sandrine

31 rue des Etaux

44740 BATZ SUR MER

LEGAL Marc

4 rue de la Fontaine

MOUZAC

44350 GUERANDE

LEHUEDE Bernard

4 rue des Saulniers

44740 BATZ SUR MER

LEHUEDE Hervé

18 av. Marguerite Jean

44500 LA BAULE

LEHUEDE Marie-Thérèse

Le Fournil

TREGATE

44740 BATZ SUR MER

LEHUEDE Raphaël

54 route de Guérande

44740 BATZ SUR MER

LESCAUDRON J-Paul

39 route de Trégate

44740 BATZ SUR MER

LESCAUDRON Sébastien

11 Chemin de Kermabon

44740 BATZ SUR MER

MACE Antoine

24 rue Basse Saillé

44350 GUERANDE

MACE J-François

19 rue des Prés Garnier

44350 GUERANDE

MAGRE Alice

46 bis rue de la Grand-Vallée

44740 BATZ SUR MER

MENARD Philippe

3 Chemin de Barnabé

44420 LA TURBALLE

MOIZAN Damy

42 route de Kerlan

44740 BATZ SUR MER

MOIZAN-BOURSE Marcelle

42 route de Kerlan

44740 BATZ SUR MER

MORICE Denis

Imp. Des Prés Leberre

TREGATE

44740 BATZ SUR MER

MOUILLERON Olivier Yves Michel

Chemin Bérigo

44740 BATZ SUR MER

NIGET Paul

605 Bd de Lauvergnac

44420 LA TURBALLE

NOURY Joël

44 rue des Goélands

44740 BATZ SUR MER

PAIN François

10 route de la Pigeonnière

44740 BATZ SUR MER

PAIN Gérard

Route de Beauregard

44740 BATZ SUR MER

PAIN Guillaume Hervé

4 allée des Avocettes

44740 BATZ SUR MER

PAIN Jonathan-Valérick

5 lot. de Trémondais

44740 BATZ SUR MER

PAIN-LESCAUDRON Brigitte

4 allée des Avocettes

44740 BATZ SUR MER

PAULAY Stéphane

Chemin des Prés Richard

TREGATE

44740 BATZ SUR MER

PICHON J-Paul

42 rue de Kerbouchard

44740 BATZ SUR MER

PICHON Patrick

7 route de Bérigo

44740 BATZ SUR MER

PICHON Théophile

55 av. Moreau

44510 LE POULIGUEN

PROCKTER Pascal

No 51 Kerlagadec

44420 MESQUER

PRAUD Didier

SEL QUE J'AIME

74 av. Guy de La Morandais

44500 LA BAULE

REMINIAC Sylvain

7 Faubourg St Michel

44350 GUERANDE

RIO Gwénaël

TRAD Y SEL SA

9 rue Olivier Guichard

La Masse

44740 BATZ SUR MER

RIO Louis-Charles

EURL RIO

ZA de Prad Velin

BP 37

44740 BATZ SUR MER

RIVALANT Aubin et Jean

GAEC HOLEN BREIZH

33 route de Kermoisan

44740 BATZ SUR MER

RIVALANT J-Yves

27 rue de Poulan

44740 BATZ SUR MER

RIVRON J. et E.

7 chemin des Pierreries

ST MARC SUR MER

44600 ST NAZAIRE

SORIN Anne-Laure

11 Chemin de Kermabon

44740 BATZ SUR MER

THIERY Sylvie

7 grand-Venelle

ROFFIAT

44740 BATZ SUR MER

TILLARD Pierrick

33 route de Pradel

44350 GUERANDE

TILLEUL Dominique

14 rue du commerce

44510 LE POULIGUEN

TRIGODET Joël

Le Haut Langâtre

44410 HERBIGNAC

TRIMAUD Mickaël

1930 ROUTE DE Fan Coispéan

44420 LA TURBALLE

VINET Daniel

19 rue de la Pigeonnière

44740 BATZ SUR MER

VINET Sylvain

11 rue de la Perseiverence

44490 LE CROISIC

---

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/9

---

A BIZOTTSÁG 239/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. március 19.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 139,1 |
| JO | 64,0 |
| MA | 53,3 |
| TN | 89,4 |
| TR | 101,8 |
| ZZ | 89,5 |
| 0707 00 05 | JO | 120,0 |
| TR | 175,0 |
| ZZ | 147,5 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 61,8 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 136,5 |
| 0805 10 20 | EG | 54,3 |
| IL | 75,8 |
| MA | 50,2 |
| TN | 60,6 |
| TR | 68,3 |
| ZZ | 61,8 |
| 0805 50 10 | EG | 69,3 |
| TR | 48,5 |
| ZZ | 58,9 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 84,0 |
| CA | 125,0 |
| CL | 100,1 |
| CN | 87,5 |
| MK | 31,8 |
| US | 143,4 |
| UY | 74,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 95,1 |
| 0808 30 90 | AR | 97,1 |
| CL | 136,8 |
| CN | 47,3 |
| ZA | 92,4 |
| ZZ | 93,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

139,1

JO

64,0

MA

53,3

TN

89,4

TR

101,8

ZZ

89,5

0707 00 05

JO

120,0

TR

175,0

ZZ

147,5

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

JO

225,1

MA

61,8

TR

122,7

ZZ

136,5

0805 10 20

EG

54,3

IL

75,8

MA

50,2

TN

60,6

TR

68,3

ZZ

61,8

0805 50 10

EG

69,3

TR

48,5

ZZ

58,9

0808 10 80

AR

89,5

BR

84,0

CA

125,0

CL

100,1

CN

87,5

MK

31,8

US

143,4

UY

74,9

ZA

119,9

ZZ

95,1

0808 30 90

AR

97,1

CL

136,8

CN

47,3

ZA

92,4

ZZ

93,4

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/11

---

A BIZOTTSÁG 240/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. március 19.)

az 533/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingensek keretében 2012. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a baromfihús-ágazatra vonatkozó vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. május 14-i 533/2007/EK rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 533/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeinek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 533/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeinek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2012. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2012. március első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre állíthatók ki, |
| --- | --- |

(2)

A 2012. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2012. március első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre állíthatók ki,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 533/2007/EK rendelet alapján benyújtott, a 2012. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozó behozataliengedély-kérelmekre az e rendelet mellékletében szereplő odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet 2012. március 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 125., 2007.5.15., 9. o.

3

---

MELLÉKLET

| Csoportszám | Tételszám | Az 1.4.2012-30.6.2012 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható
  (%) |
| --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 3,335053 |
| P3 | 09.4069 | 0,378598 |

Csoportszám

Tételszám

Az 1.4.2012-30.6.2012 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható

(%)

P1

09.4067

3,335053

P3

09.4069

0,378598

---

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/13

---

A BIZOTTSÁG 241/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. március 19.)

az 539/2007/EK rendelettel megnyitott, a tojás- és tojásfehérje-ágazat egyes termékeire vonatkozó vámkontingensek keretében 2012. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a tojáságazatra és a tojásfehérjére vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról és kezelésérő szóló, 2007. május 15-i 539/2007/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 539/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a tojás- és tojásfehérje-ágazat termékeinek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 539/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a tojás- és tojásfehérje-ágazat termékeinek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2012. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2012. március első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki, |
| --- | --- |

(2)

A 2012. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2012. március első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 539/2007/EK rendelet alapján benyújtott, a 2012. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozó behozataliengedély-kérelmekre az e rendelet mellékletében szereplő odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet 2012. március 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 128., 2007.5.16., 19. o.

3

---

MELLÉKLET

| Csoportszáma | Tételszám | Az 1.4.2012-30.6.2012 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható
  (%) |
| --- | --- | --- |
| E2 | 09.4401 | 26,424965 |

Csoportszáma

Tételszám

Az 1.4.2012-30.6.2012 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható

(%)

E2

09.4401

26,424965

---

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/15

---

A BIZOTTSÁG 242/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. március 19.)

az 1385/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2012. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a baromfihús-ágazatra vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitása és kezelése tekintetében a 774/94/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2007. november 26-i 1385/2007/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

A 2012. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2012. március első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1385/2007/EK rendelet alapján benyújtott, a 2012. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozó behozataliengedély-kérelmekre az e rendelet mellékletében szereplő odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet 2012. március 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 309., 2007.11.27., 47. o.

3

---

MELLÉKLET

| Csoportszám | Tételszám | Az 1.4.2012-30.6.2012 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedélykérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható
  (%-ban) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,320206 |
| 3 | 09.4412 | 0,362584 |
| 4 | 09.4420 | 0,365633 |
| 6 | 09.4422 | 0,369007 |

Csoportszám

Tételszám

Az 1.4.2012-30.6.2012 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedélykérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható

(%-ban)

1

09.4410

0,320206

3

09.4412

0,362584

4

09.4420

0,365633

6

09.4422

0,369007

---

HATÁROZATOK

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/17

---

A TANÁCS 2012/158/KKBP HATÁROZATA

(2012. március 19.)

a bosznia-hercegovinai helyzetre vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. március 21-én elfogadta a 2011/173/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. március 21-én elfogadta a 2011/173/KKBP határozatot (1).

| (2) | A 2011/173/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2013. március 22-ig meg kell újítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/173/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2013. március 22-ig meg kell újítani.

| (3) | A 2011/173/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2011/173/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/173/KKBP tanácsi határozat 6. cikkének második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a határozatot 2013. március 22-ig kell alkalmazni.”.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. GJERSKOV

---

(1)  HL L 76., 2011.3.22, 68. o.

1

---

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/18

---

A TANÁCS 2012/159/KKBP HATÁROZATA

(2012. március 19.)

az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. március 21-én elfogadta a 2011/172/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. március 21-én elfogadta a 2011/172/KKBP határozatot (1).

| (2) | A 2011/172/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2013. március 22-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/172/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2013. március 22-ig meg kell hosszabbítani.

| (3) | A 2011/172/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2011/172/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/172/KKBP határozat a következőképpen módosul: Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2013. március 22-ig kell alkalmazni.

Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozatot meg kell újítani, vagy adott esetben módosítani kell.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. GJERSKOV

---

(1)  HL L 76., 2011.3.22., 63. o.

1

---

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/19

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. március 1.)

a német szövetségi kormány által bejelentett, a játékokban található ólom, bárium, arzén, antimon, higany, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott határértékekre vonatkozó nemzeti rendelkezések érvényességének a játékok biztonságáról szóló 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásának kezdetén túli meghosszabbításáról

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/160/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikke (4) és (6) bekezdésére,

mivel:

TÉNYEK

| (1) | 2011. január 20-án a német szövetségi kormány az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy engedélyezze számára a német jogszabályok meglévő rendelkezéseinek fenntartását a játékanyagokból kioldódó öt elem – ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok – tekintetében a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: az irányelv) II. melléklete III. részének hatálybalépése időpontján túl. |
| --- | --- |

(1)

2011. január 20-án a német szövetségi kormány az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy engedélyezze számára a német jogszabályok meglévő rendelkezéseinek fenntartását a játékanyagokból kioldódó öt elem – ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok – tekintetében a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: az irányelv) II. melléklete III. részének hatálybalépése időpontján túl.

Az EUMSZ 114. cikke (4) és (6) bekezdése

| (2) | Az EUMSZ 114. cikke (4) és (6) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
  „(4)   Ha valamely harmonizációs intézkedésnek a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.
  (...)
  (6)   A Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.
  Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem hoz határozatot, a (4) és (...) bekezdésben említett nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni.
  Ha az ügy összetettsége indokolja, és az emberi egészséget fenyegető veszély nem áll fenn, a Bizottság értesítheti az érintett tagállamot arról, hogy az ebben a bekezdésben említett határidő legfeljebb további hat hónappal meghosszabbítható.” |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSZ 114. cikke (4) és (6) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

„(4)   Ha valamely harmonizációs intézkedésnek a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.

(...)

(6)   A Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem hoz határozatot, a (4) és (...) bekezdésben említett nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni.

Ha az ügy összetettsége indokolja, és az emberi egészséget fenyegető veszély nem áll fenn, a Bizottság értesítheti az érintett tagállamot arról, hogy az ebben a bekezdésben említett határidő legfeljebb további hat hónappal meghosszabbítható.”

Az irányelv

| (3) | Az irányelv játékokra vonatkozó biztonsági előírásokat és az Európai Unió területén való szabad mozgásukra vonatkozó szabályokat határoz meg. Az 54. cikk értelmében a tagállamok 2011. január 20-ig az irányelvnek megfelelő nemzeti rendelkezéseket léptetnek hatályba, és azokat 2011. július 20-tól alkalmazzák. Az irányelv II. mellékletének III. része 2013. július 20-tól alkalmazandó. |
| --- | --- |

(3)

Az irányelv játékokra vonatkozó biztonsági előírásokat és az Európai Unió területén való szabad mozgásukra vonatkozó szabályokat határoz meg. Az 54. cikk értelmében a tagállamok 2011. január 20-ig az irányelvnek megfelelő nemzeti rendelkezéseket léptetnek hatályba, és azokat 2011. július 20-tól alkalmazzák. Az irányelv II. mellékletének III. része 2013. július 20-tól alkalmazandó.

| (4) | Az irányelv II. melléklete III. részének 8. pontja tartalmazza a nitrózaminok és a nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott értékeket. Ezeket az anyagokat tilos 3 évesnél fiatalabb gyermekek általi használatra tervezett játékokban vagy más, szájba vehető játékokban felhasználni, ha ezen anyagok kioldódása nitrózaminok esetében 0,05 mg/kg vagy ennél nagyobb, a nitrozálható anyagok esetében pedig 1 mg/kg vagy ennél nagyobb. Az irányelv II. melléklete III. részének 13. pontja specifikus kioldódási határértékeket állapít meg számos elem, többek között az ólom, az arzén, a higany, a bárium és az antimon tekintetében. Három különböző kioldódási határérték létezik a játék anyagának típusa szerint: száraz, törékeny, porszerű vagy hajlékony játékanyagok, folyékony vagy ragadós játékanyagok és lekapart játékanyagok. Az alábbi határértékek nem léphetők túl: 13,5; 3,4 és 160 mg/kg az ólom, 3,8; 0,9 és 47 mg/kg az arzén, 7,5; 1,9 és 94 mg/kg a higany, 4 500, 1 125 és 56 000 mg/kg a bárium, és 45; 11,3 és 560 mg/kg az antimon esetében. |
| --- | --- |

(4)

Az irányelv II. melléklete III. részének 8. pontja tartalmazza a nitrózaminok és a nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott értékeket. Ezeket az anyagokat tilos 3 évesnél fiatalabb gyermekek általi használatra tervezett játékokban vagy más, szájba vehető játékokban felhasználni, ha ezen anyagok kioldódása nitrózaminok esetében 0,05 mg/kg vagy ennél nagyobb, a nitrozálható anyagok esetében pedig 1 mg/kg vagy ennél nagyobb. Az irányelv II. melléklete III. részének 13. pontja specifikus kioldódási határértékeket állapít meg számos elem, többek között az ólom, az arzén, a higany, a bárium és az antimon tekintetében. Három különböző kioldódási határérték létezik a játék anyagának típusa szerint: száraz, törékeny, porszerű vagy hajlékony játékanyagok, folyékony vagy ragadós játékanyagok és lekapart játékanyagok. Az alábbi határértékek nem léphetők túl: 13,5; 3,4 és 160 mg/kg az ólom, 3,8; 0,9 és 47 mg/kg az arzén, 7,5; 1,9 és 94 mg/kg a higany, 4 500, 1 125 és 56 000 mg/kg a bárium, és 45; 11,3 és 560 mg/kg az antimon esetében.

A németországi nemzeti rendelkezések

| (5) | A fogyasztási cikkekről szóló német rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) követelményeket határoz meg a nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra. Ezeket a rendelkezéseket a játékokban található nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra vonatkozó konkrét uniós rendelkezések hiányában 2008-ban fogadták el. A fogyasztási cikkekről szóló rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) előírja, hogy a 3 évesnél fiatalabb gyermekek számára tervezett, szájba vehető, természetes vagy szintetikus gumiból készült játékokból nitrózaminok és nitrozálható anyagok csak olyan kis mennyiségben juthatnak ki, amely a laboratóriumi kimutathatóság határértéke alatt van. Az említett rendelet jelenleg előírja, hogy a nitrózaminok és a nitrozálható anyagok kioldódási határértéke 0,01 mg/kg legyen nitrózaminok esetében, nitrozálható anyagok esetében pedig 0,1 mg/kg alatti. A nitrózaminokra és a nitrozálható anyagokra vonatkozó részletes előírásokat az 1997. december 23-án közzétett és legutóbb 2007. március 6-án módosított, fogyasztási cikkekről szóló rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) 4. mellékletének 1.b pontja és 10. mellékletének 6. pontja tartalmazza. |
| --- | --- |

(5)

A fogyasztási cikkekről szóló német rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) követelményeket határoz meg a nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra. Ezeket a rendelkezéseket a játékokban található nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra vonatkozó konkrét uniós rendelkezések hiányában 2008-ban fogadták el. A fogyasztási cikkekről szóló rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) előírja, hogy a 3 évesnél fiatalabb gyermekek számára tervezett, szájba vehető, természetes vagy szintetikus gumiból készült játékokból nitrózaminok és nitrozálható anyagok csak olyan kis mennyiségben juthatnak ki, amely a laboratóriumi kimutathatóság határértéke alatt van. Az említett rendelet jelenleg előírja, hogy a nitrózaminok és a nitrozálható anyagok kioldódási határértéke 0,01 mg/kg legyen nitrózaminok esetében, nitrozálható anyagok esetében pedig 0,1 mg/kg alatti. A nitrózaminokra és a nitrozálható anyagokra vonatkozó részletes előírásokat az 1997. december 23-án közzétett és legutóbb 2007. március 6-án módosított, fogyasztási cikkekről szóló rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) 4. mellékletének 1.b pontja és 10. mellékletének 6. pontja tartalmazza.

| (6) | A felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendelet (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) elsősorban a következő elemekkel foglalkozik: ólom, arzén, higany, bárium és antimon. Az említett elemek tekintetében a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendeletben (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) szereplő határértékek azonosak a játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. május 3-i 88/378/EGK tanácsi irányelvben (2) előírtakkal. Ezek a határértékek az EU-n belül 1990 óta alkalmazandók. A napi maximális biológiai hasznosíthatóság az ólom esetében 0,7 μg, az arzén esetében 0,1 μg, a higany esetében 0,5 μg, a bárium esetében 25,0 μg, és az antimon esetében 0,2 μg. Az említett elemekre vonatkozó részletes rendelkezéseket a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendelet (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) 2. §-a határozza meg. |
| --- | --- |

(6)

A felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendelet (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) elsősorban a következő elemekkel foglalkozik: ólom, arzén, higany, bárium és antimon. Az említett elemek tekintetében a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendeletben (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) szereplő határértékek azonosak a játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. május 3-i 88/378/EGK tanácsi irányelvben (2) előírtakkal. Ezek a határértékek az EU-n belül 1990 óta alkalmazandók. A napi maximális biológiai hasznosíthatóság az ólom esetében 0,7 μg, az arzén esetében 0,1 μg, a higany esetében 0,5 μg, a bárium esetében 25,0 μg, és az antimon esetében 0,2 μg. Az említett elemekre vonatkozó részletes rendelkezéseket a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendelet (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) 2. §-a határozza meg.

AZ ELJÁRÁS

| (7) | A Szövetségi Gazdasági és Technológiai Minisztérium által küldött, 2011. január 20-án beérkezett első levélben a német szövetségi kormány az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy engedélyezze számára a német jogszabályok meglévő rendelkezéseinek fenntartását a játékanyagokból kioldódó öt elem – ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében az irányelv II. melléklete III. részének hatálybalépése időpontján túl. A kérés teljes indokolását a német szövetségi kormány a német állandó képviselet 2011. március 2-i keltezésű levelével küldte el. A részletes indokolás számos mellékletet tartalmazott, köztük az említett anyagoknak a Bundesinstitut für Risikobewertung (a továbbiakban: BfR) által 2011 januárjában végzett egészségügyi értékeléséről szóló tudományos tanulmányokat is. |
| --- | --- |

(7)

A Szövetségi Gazdasági és Technológiai Minisztérium által küldött, 2011. január 20-án beérkezett első levélben a német szövetségi kormány az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy engedélyezze számára a német jogszabályok meglévő rendelkezéseinek fenntartását a játékanyagokból kioldódó öt elem – ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében az irányelv II. melléklete III. részének hatálybalépése időpontján túl. A kérés teljes indokolását a német szövetségi kormány a német állandó képviselet 2011. március 2-i keltezésű levelével küldte el. A részletes indokolás számos mellékletet tartalmazott, köztük az említett anyagoknak a Bundesinstitut für Risikobewertung (a továbbiakban: BfR) által 2011 januárjában végzett egészségügyi értékeléséről szóló tudományos tanulmányokat is.

| (8) | A Bizottság 2011. február 24-i és 2011. március 14-i levelében erősítette meg a kérés átvételét, és a válaszadásra vonatkozó határidőt az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésével összhangban 2011. szeptember 5-ében határozta meg. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2011. február 24-i és 2011. március 14-i levelében erősítette meg a kérés átvételét, és a válaszadásra vonatkozó határidőt az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésével összhangban 2011. szeptember 5-ében határozta meg.

| (9) | A Bizottság 2011. június 24-én kelt levelében konzultált a többi tagállammal a német szövetségi kormánytól kapott értesítésről. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett (3), az értesítésére vonatkozó közleménnyel tájékoztatta az érdekelt feleket azon nemzeti rendelkezésekről, amelyeket a német szövetségi kormány fenn szándékozik tartani, valamint a fenntartást alátámasztó indokokról. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2011. június 24-én kelt levelében konzultált a többi tagállammal a német szövetségi kormánytól kapott értesítésről. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett (3), az értesítésére vonatkozó közleménnyel tájékoztatta az érdekelt feleket azon nemzeti rendelkezésekről, amelyeket a német szövetségi kormány fenn szándékozik tartani, valamint a fenntartást alátámasztó indokokról.

| (10) | A Bizottság a Cseh Köztársaságtól, Lengyelországtól, Svédországtól és számos érdekelt féltől kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a Cseh Köztársaságtól, Lengyelországtól, Svédországtól és számos érdekelt féltől kapott észrevételeket.

| (11) | A Cseh Köztársaság úgy véli, hogy a Németország által bejelentett rendelkezések kereskedelmi akadálynak minősülnek, mivel megakadályozzák az irányelvet betartó gazdasági szereplőket abban, hogy játékokat forgalmazzanak a németországi piacon. A cseh hatóságok támogatják a gyermekek veszélyes vegyi anyagokkal szembeni védelmének megerősítését, azonban úgy vélik, hogy ilyen intézkedéseket európai szinten, az irányelv keretében kell hozni. |
| --- | --- |

(11)

A Cseh Köztársaság úgy véli, hogy a Németország által bejelentett rendelkezések kereskedelmi akadálynak minősülnek, mivel megakadályozzák az irányelvet betartó gazdasági szereplőket abban, hogy játékokat forgalmazzanak a németországi piacon. A cseh hatóságok támogatják a gyermekek veszélyes vegyi anyagokkal szembeni védelmének megerősítését, azonban úgy vélik, hogy ilyen intézkedéseket európai szinten, az irányelv keretében kell hozni.

| (12) | Lengyelország úgy véli, hogy a németországi intézkedések korlátozzák a játékok szabad mozgását az Európai Unióban, és ezért elfogadhatatlanok. Lengyelország szerint egy tagállam nem alkalmazhat egyoldalúan eltérő biztonsági követelményeket, és nem akadályozhatja a játékpiac működését. |
| --- | --- |

(12)

Lengyelország úgy véli, hogy a németországi intézkedések korlátozzák a játékok szabad mozgását az Európai Unióban, és ezért elfogadhatatlanok. Lengyelország szerint egy tagállam nem alkalmazhat egyoldalúan eltérő biztonsági követelményeket, és nem akadályozhatja a játékpiac működését.

| (13) | Svédország szerint a Németország által előterjesztett indokolás meggyőző, és támogatja a kérést. |
| --- | --- |

(13)

Svédország szerint a Németország által előterjesztett indokolás meggyőző, és támogatja a kérést.

| (14) | A Bizottságnak küldött levelében a Toy Industries of Europe, az írószergyártók európai szövetsége, a játékgyártók francia szövetsége és a European Balloons Council kifejezte azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy elfogadásuk esetén a németországi intézkedések akadályokat képezhetnek a játékok belső piacán. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottságnak küldött levelében a Toy Industries of Europe, az írószergyártók európai szövetsége, a játékgyártók francia szövetsége és a European Balloons Council kifejezte azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy elfogadásuk esetén a németországi intézkedések akadályokat képezhetnek a játékok belső piacán.

| (15) | 2011. augusztus 4-i határozatával (4) a Bizottság tájékoztatta a német szövetségi kormányt, hogy az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a Németország által a 114. cikk (4) bekezdése alapján, az öt elem – az ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében alkalmazandó nemzeti rendelkezések jóváhagyására vagy visszautasítására 2011. március 2-án bejelentett, a hivatkozott cikk első albekezdésében említett 6 hónapos határidőt 2012. március 5-ig meghosszabbítják. |
| --- | --- |

(15)

2011. augusztus 4-i határozatával (4) a Bizottság tájékoztatta a német szövetségi kormányt, hogy az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a Németország által a 114. cikk (4) bekezdése alapján, az öt elem – az ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében alkalmazandó nemzeti rendelkezések jóváhagyására vagy visszautasítására 2011. március 2-án bejelentett, a hivatkozott cikk első albekezdésében említett 6 hónapos határidőt 2012. március 5-ig meghosszabbítják.

ÉRTÉKELÉS

Elfogadhatóság

| (16) | 2011. augusztus 4-i határozatában a Bizottság úgy vélte, hogy a Németország által benyújtott, az öt elem – az ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében alkalmazandó nemzeti rendelkezések fenntartására vonatkozó kérelem elfogadható. |
| --- | --- |

(16)

2011. augusztus 4-i határozatában a Bizottság úgy vélte, hogy a Németország által benyújtott, az öt elem – az ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében alkalmazandó nemzeti rendelkezések fenntartására vonatkozó kérelem elfogadható.

Érdemi vizsgálat

| (17) | Az EUMSZ 114. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy betartsák az e cikkben a tagállamok számára biztosított eltérés lehetőségének összes feltételét. A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a bejelentett rendelkezéseket indokolják-e a 36. cikkben említett lényeges, a védelemmel kapcsolatos követelmények, vagy a környezettel, illetve a munkakörnyezettel kapcsolatosak-e. A Bizottságnak ezenkívül ellenőriznie kell, hogy az érintett intézkedések – amennyiben indokoltak – nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

(17)

Az EUMSZ 114. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy betartsák az e cikkben a tagállamok számára biztosított eltérés lehetőségének összes feltételét. A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a bejelentett rendelkezéseket indokolják-e a 36. cikkben említett lényeges, a védelemmel kapcsolatos követelmények, vagy a környezettel, illetve a munkakörnyezettel kapcsolatosak-e. A Bizottságnak ezenkívül ellenőriznie kell, hogy az érintett intézkedések – amennyiben indokoltak – nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

| (18) | A német szövetségi kormány kérelmét az emberi egészség védelmére alapozta. A kérelem megerősítésére a német hatóságok részletes indokolást nyújtottak be, amely az említett anyagoknak a BfR által végzett egészségügyi értékeléséről szóló tudományos tanulmányokat is tartalmazott. |
| --- | --- |

(18)

A német szövetségi kormány kérelmét az emberi egészség védelmére alapozta. A kérelem megerősítésére a német hatóságok részletes indokolást nyújtottak be, amely az említett anyagoknak a BfR által végzett egészségügyi értékeléséről szóló tudományos tanulmányokat is tartalmazott.

Lényeges követelményeken alapuló indoklás

Előzetes megjegyzések

| (19) | Az arzén, ólom, antimon, bárium és higany tekintetében a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendeletben (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) szereplő határértékek azonosak a 88/378/EGK irányelvben előírtakkal, és amelyeket az EU-ban 1990 óta kell alkalmazni. Ezeket a határokat az akkor rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok, mégpedig a tudományos tanácsadó bizottság 1985-ös, a kémiai vegyületek toxicitására és ökotoxicitására vonatkozó szakvéleménye (EUR 12964 (EN) jelentés) „Játékok kémiai tulajdonságai” című III. fejezete alapján határozták meg. A határértékek meghatározásakor a felnőttek becsült élelmiszer-bevitelét vették alapul. A feltételezések szerint a legfeljebb körülbelül 12 kg testtömegű gyermekekre a felnőttek bevitelének maximum 50 %-a jellemző, és a játékokból származó szivárgás ebből legfeljebb 10 %-ot tehet ki. |
| --- | --- |

(19)

Az arzén, ólom, antimon, bárium és higany tekintetében a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendeletben (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) szereplő határértékek azonosak a 88/378/EGK irányelvben előírtakkal, és amelyeket az EU-ban 1990 óta kell alkalmazni. Ezeket a határokat az akkor rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok, mégpedig a tudományos tanácsadó bizottság 1985-ös, a kémiai vegyületek toxicitására és ökotoxicitására vonatkozó szakvéleménye (EUR 12964 (EN) jelentés) „Játékok kémiai tulajdonságai” című III. fejezete alapján határozták meg. A határértékek meghatározásakor a felnőttek becsült élelmiszer-bevitelét vették alapul. A feltételezések szerint a legfeljebb körülbelül 12 kg testtömegű gyermekekre a felnőttek bevitelének maximum 50 %-a jellemző, és a játékokból származó szivárgás ebből legfeljebb 10 %-ot tehet ki.

| (20) | A 2009-ben elfogadott irányelv a 88/378/EGK irányelv helyébe lépett, és korszerűsítette a vegyi anyagokra vonatkozó jogi keretet azáltal, hogy figyelembe vette a felülvizsgálat időpontjában rendelkezésre álló tudományos bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(20)

A 2009-ben elfogadott irányelv a 88/378/EGK irányelv helyébe lépett, és korszerűsítette a vegyi anyagokra vonatkozó jogi keretet azáltal, hogy figyelembe vette a felülvizsgálat időpontjában rendelkezésre álló tudományos bizonyítékokat.

| (21) | Az arzénra, ólomra, antimonra, báriumra és higanyra vonatkozó, az irányelvben meghatározott határértékeket a következőképpen számítják ki: a Holland Állami Közegészségügyi és Környezetvédelmi Intézet (RIVM) által a „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements” című 2008-as jelentésben megfogalmazott ajánlások alapján a gyermekek játékokban található vegyi anyagoknak való kitettsége nem haladhat meg egy bizonyos szintet, nevezetesen a „tolerálható napi bevitel” szintjét. Mivel a gyermekek a játékokkal való érintkezésen kívül más módon is ki vannak téve a vegyi anyagoknak, a tolerálható napi bevitelnek csak egy része származhat a játékokból. A toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság 2004-es jelentésében azt javasolta, hogy a tolerálható napi bevitelnek csupán 10 %-a származhasson a játékokból. Ugyanakkor a különösen mérgező anyagok (például az arzén, az ólom és a higany) esetében a jogalkotó úgy döntött, hogy a javasolt arány nem haladhatja meg a tolerálható napi bevitel 5 %-át, annak biztosítása érdekében, hogy ezek az anyagok a helyes gyártási eljárással összeegyeztethetően csak nyomokban legyenek jelen. A határértékeket úgy kapjuk meg, ha a tolerálható napi bevitel legnagyobb megengedett hányadát megszorozzuk a gyermek 7,5 kg-ra becsült súlyával, majd elosztjuk a szervezetbe jutott játékanyag mennyiségével, amelyet a RIVM lekapart játékanyagok esetében napi 8 mg-ra becsült, törékeny játékanyagok esetében 100 mg-ra, folyékony vagy ragadós játékanyagok esetében pedig 400 mg-ra. Ezeket a beviteli határértékeket az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (EKKTB) támogatta „Risks from organic CMR substances in toys” című, 2010. május 18-án elfogadott szakvéleményében. Mivel a tolerálható napi bevitel szintjeit tudományos tanulmányok határozzák meg, és mivel a tudomány fejlődhet, a jogalkotó biztosította a határértékek módosításának lehetőségét, ha új tudományos bizonyítékok állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(21)

Az arzénra, ólomra, antimonra, báriumra és higanyra vonatkozó, az irányelvben meghatározott határértékeket a következőképpen számítják ki: a Holland Állami Közegészségügyi és Környezetvédelmi Intézet (RIVM) által a „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements” című 2008-as jelentésben megfogalmazott ajánlások alapján a gyermekek játékokban található vegyi anyagoknak való kitettsége nem haladhat meg egy bizonyos szintet, nevezetesen a „tolerálható napi bevitel” szintjét. Mivel a gyermekek a játékokkal való érintkezésen kívül más módon is ki vannak téve a vegyi anyagoknak, a tolerálható napi bevitelnek csak egy része származhat a játékokból. A toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság 2004-es jelentésében azt javasolta, hogy a tolerálható napi bevitelnek csupán 10 %-a származhasson a játékokból. Ugyanakkor a különösen mérgező anyagok (például az arzén, az ólom és a higany) esetében a jogalkotó úgy döntött, hogy a javasolt arány nem haladhatja meg a tolerálható napi bevitel 5 %-át, annak biztosítása érdekében, hogy ezek az anyagok a helyes gyártási eljárással összeegyeztethetően csak nyomokban legyenek jelen. A határértékeket úgy kapjuk meg, ha a tolerálható napi bevitel legnagyobb megengedett hányadát megszorozzuk a gyermek 7,5 kg-ra becsült súlyával, majd elosztjuk a szervezetbe jutott játékanyag mennyiségével, amelyet a RIVM lekapart játékanyagok esetében napi 8 mg-ra becsült, törékeny játékanyagok esetében 100 mg-ra, folyékony vagy ragadós játékanyagok esetében pedig 400 mg-ra. Ezeket a beviteli határértékeket az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (EKKTB) támogatta „Risks from organic CMR substances in toys” című, 2010. május 18-án elfogadott szakvéleményében. Mivel a tolerálható napi bevitel szintjeit tudományos tanulmányok határozzák meg, és mivel a tudomány fejlődhet, a jogalkotó biztosította a határértékek módosításának lehetőségét, ha új tudományos bizonyítékok állnak rendelkezésre.

| (22) | Az irányelv kioldódási határértékeket állapít meg, míg azokat a nemzeti értékeket, amelyeket Németország akar fenntartani, biológiai hozzáférhetőségben fejezik ki. A biológiai hozzáférhetőség vegyi anyagok azon mennyiségét jelenti, amely ténylegesen kioldódik egy játékból, és amelyet az emberi test lehet, de nem biztos, hogy felszív. A kioldódás azt a mennyiséget jelenti, amely ténylegesen kijön egy játékból, és amelyet az emberi test ténylegesen felszív. A Bizottság elismeri, hogy az 1990-ben meghatározott biológiai hozzáférhetőségi határértékeket az EN 71-3 – Bizonyos elemek migrálása szabványban kioldódási határértékekké alakították át. Az átalakítás céljából végzett számítások azonban hozzávetőlegesek voltak. 1985-ös ajánlásokon alapuló tolerálható napi bevitelt használtak. Napi 8 mg játékanyag-bevitelt feltételeztek, és módosításokat eszközöltek a gyermekek mérgező anyagoknak való kitettségének minimalizálása érdekében, például a bárium kioldódási határértékének csökkentésével, és azért, hogy biztosítsák az analitikai megvalósíthatóságot például az antimon és az arzén kioldódási határértékeinek növelésével. |
| --- | --- |

(22)

Az irányelv kioldódási határértékeket állapít meg, míg azokat a nemzeti értékeket, amelyeket Németország akar fenntartani, biológiai hozzáférhetőségben fejezik ki. A biológiai hozzáférhetőség vegyi anyagok azon mennyiségét jelenti, amely ténylegesen kioldódik egy játékból, és amelyet az emberi test lehet, de nem biztos, hogy felszív. A kioldódás azt a mennyiséget jelenti, amely ténylegesen kijön egy játékból, és amelyet az emberi test ténylegesen felszív. A Bizottság elismeri, hogy az 1990-ben meghatározott biológiai hozzáférhetőségi határértékeket az EN 71-3 – Bizonyos elemek migrálása szabványban kioldódási határértékekké alakították át. Az átalakítás céljából végzett számítások azonban hozzávetőlegesek voltak. 1985-ös ajánlásokon alapuló tolerálható napi bevitelt használtak. Napi 8 mg játékanyag-bevitelt feltételeztek, és módosításokat eszközöltek a gyermekek mérgező anyagoknak való kitettségének minimalizálása érdekében, például a bárium kioldódási határértékének csökkentésével, és azért, hogy biztosítsák az analitikai megvalósíthatóságot például az antimon és az arzén kioldódási határértékeinek növelésével.

| (23) | A Bizottság megjegyzi, hogy a szabványok nem kötelező jellegűek, hanem önkéntes alapon használják őket az ágazatban a jogszabályban meghatározott megfelelőségértékelési eljárások keretében. Ezenkívül az EN 71-3 szabvány jelenleg felülvizsgálat alatt áll az irányelvben meghatározott új határértékeknek való megfelelőség vélelmezése érdekében. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság megjegyzi, hogy a szabványok nem kötelező jellegűek, hanem önkéntes alapon használják őket az ágazatban a jogszabályban meghatározott megfelelőségértékelési eljárások keretében. Ezenkívül az EN 71-3 szabvány jelenleg felülvizsgálat alatt áll az irányelvben meghatározott új határértékeknek való megfelelőség vélelmezése érdekében.

| (24) | Összefoglalva tehát más tudományos megfontolásokat vettek figyelembe, amikor a határértékeket az irányelv alapján határozták meg, és másokat, amikor azokat az EN 71-3 szabvány alapján határozták meg. Az irányelv alapján meghatározott határértékek a biztonság érdekében összefüggő és átlátható tudományos-toxikológiai megközelítésen alapulnak, ezért megfelelőbbnek tekinthetők. |
| --- | --- |

(24)

Összefoglalva tehát más tudományos megfontolásokat vettek figyelembe, amikor a határértékeket az irányelv alapján határozták meg, és másokat, amikor azokat az EN 71-3 szabvány alapján határozták meg. Az irányelv alapján meghatározott határértékek a biztonság érdekében összefüggő és átlátható tudományos-toxikológiai megközelítésen alapulnak, ezért megfelelőbbnek tekinthetők.

Arzén – általános információk

| (25) | Az arzén a földkéregben természetes módon előforduló fém. Szervetlen és számos olyan szerves formában is előfordul, amelyek nemcsak fizikai és kémiai tulajdonságaik, hanem előfordulásuk és toxicitásuk tekintetében is különböznek. A bányászat, a hulladékégetés és a fakonzerválás az arzén fő forrásai a környezetben. Az ivóvíz és az élelmiszer (különösen a tengeri állatok) az emberi kitettség fő forrásai. A játékokban olyan természetes nyersanyagok felhasználása miatt fordulhat elő nyomokban arzén, amelyek természetes módon szennyeződhettek be. Az arzén rendkívül mérgező az emberek számára, károsíthatja a központi idegrendszert, és a kognitív funkciók megromlásához vezethet. A szervetlen arzén fokozott, krónikus bevitele rákkeltő hatású lehet. |
| --- | --- |

(25)

Az arzén a földkéregben természetes módon előforduló fém. Szervetlen és számos olyan szerves formában is előfordul, amelyek nemcsak fizikai és kémiai tulajdonságaik, hanem előfordulásuk és toxicitásuk tekintetében is különböznek. A bányászat, a hulladékégetés és a fakonzerválás az arzén fő forrásai a környezetben. Az ivóvíz és az élelmiszer (különösen a tengeri állatok) az emberi kitettség fő forrásai. A játékokban olyan természetes nyersanyagok felhasználása miatt fordulhat elő nyomokban arzén, amelyek természetes módon szennyeződhettek be. Az arzén rendkívül mérgező az emberek számára, károsíthatja a központi idegrendszert, és a kognitív funkciók megromlásához vezethet. A szervetlen arzén fokozott, krónikus bevitele rákkeltő hatású lehet.

| (26) | Az irányelvben meghatározott, arzénra vonatkozó kioldódási határértékek az élelmezési és mezőgazdasági szervezet/az Egészségügyi Világszervezet élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó szakértői bizottsága (JECFA) által 1989-ben megbecsült tolerálható napi bevitelen alapulnak, a RIVM által javasoltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(26)

Az irányelvben meghatározott, arzénra vonatkozó kioldódási határértékek az élelmezési és mezőgazdasági szervezet/az Egészségügyi Világszervezet élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó szakértői bizottsága (JECFA) által 1989-ben megbecsült tolerálható napi bevitelen alapulnak, a RIVM által javasoltaknak megfelelően.

A német szövetségi kormány álláspontja

| (27) | Kérésük indoklásaként a német hatóságok az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2009-es tanulmányára (5) hivatkoznak, amely az arzén egészségre gyakorolt hatásait értékeli. Az EFSA szerint a JECFA által 1989-ben meghatározott tolerálható napi bevitel többé nem megfelelő. Az EFSA ezenkívül arra a következtetésre jutott, hogy a tudományos bizonytalanságok miatt nem határozható meg a tolerálható napi bevitel. |
| --- | --- |

(27)

Kérésük indoklásaként a német hatóságok az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2009-es tanulmányára (5) hivatkoznak, amely az arzén egészségre gyakorolt hatásait értékeli. Az EFSA szerint a JECFA által 1989-ben meghatározott tolerálható napi bevitel többé nem megfelelő. Az EFSA ezenkívül arra a következtetésre jutott, hogy a tudományos bizonytalanságok miatt nem határozható meg a tolerálható napi bevitel.

| (28) | A német hatóságok rámutattak, hogy az EFSA az arzénnak való kitettség lehető legnagyobb mértékű csökkentését javasolja, míg a lekapart játékanyagokra vonatkozó, irányelvben meghatározott arzénhatárértékek nőttek az EN 71-3 szabványban található határértékekhez képest. |
| --- | --- |

(28)

A német hatóságok rámutattak, hogy az EFSA az arzénnak való kitettség lehető legnagyobb mértékű csökkentését javasolja, míg a lekapart játékanyagokra vonatkozó, irányelvben meghatározott arzénhatárértékek nőttek az EN 71-3 szabványban található határértékekhez képest.

| (29) | Németország hangsúlyozza továbbá, hogy a gyermekek arzénnak való kitettségéhez az étel után a játékok járulnak hozzá a legjelentősebb mértékben. |
| --- | --- |

(29)

Németország hangsúlyozza továbbá, hogy a gyermekek arzénnak való kitettségéhez az étel után a játékok járulnak hozzá a legjelentősebb mértékben.

| (30) | Összefoglalva tehát Németország az arzénre vonatkozó nemzeti határértékek fenntartását kéri. |
| --- | --- |

(30)

Összefoglalva tehát Németország az arzénre vonatkozó nemzeti határértékek fenntartását kéri.

A német szövetségi kormány álláspontjának értékelése

| (31) | Felhívták a Bizottság figyelmét az EFSA 2009-es, arzénról szóló tanulmányára, amelyet új tudományos bizonyítéknak minősített, ami az arzén határértékeinek felülvizsgálatához vezethet. A tanulmányt elküldték az EKKTB-nek. Szakvéleményében (6) az EKKTB megjegyzi, hogy az EFSA nem számította ki a tolerálható napi bevitelt, ehelyett kockázatalapú értéket használt. Az EKKTB korábbi szakvéleményeiben (7) arra a következtetésre jutott, hogy „az arzén nem-lineáris dózisreakciót mutat a rák tekintetében”. Az ivóvízre vonatkozó jelenleg hatályos határérték (10 μg/L) és az EFSA által az átlagfogyasztó számára meghatározott, élelmiszerrel kapcsolatos kitettség használatával az EKKTB arra a következtetésre jutott, hogy az arzénnek való napi kitettség körülbelül 1 μg/testtömegkilogramm/nap, és nem növeli a rák előfordulását. Ez az érték használható a gyakorlatban tolerálható napi kitettségként, és a gyermekek játékokból származó kitettsége nem haladhatja meg a 10 %-ot. |
| --- | --- |

(31)

Felhívták a Bizottság figyelmét az EFSA 2009-es, arzénról szóló tanulmányára, amelyet új tudományos bizonyítéknak minősített, ami az arzén határértékeinek felülvizsgálatához vezethet. A tanulmányt elküldték az EKKTB-nek. Szakvéleményében (6) az EKKTB megjegyzi, hogy az EFSA nem számította ki a tolerálható napi bevitelt, ehelyett kockázatalapú értéket használt. Az EKKTB korábbi szakvéleményeiben (7) arra a következtetésre jutott, hogy „az arzén nem-lineáris dózisreakciót mutat a rák tekintetében”. Az ivóvízre vonatkozó jelenleg hatályos határérték (10 μg/L) és az EFSA által az átlagfogyasztó számára meghatározott, élelmiszerrel kapcsolatos kitettség használatával az EKKTB arra a következtetésre jutott, hogy az arzénnek való napi kitettség körülbelül 1 μg/testtömegkilogramm/nap, és nem növeli a rák előfordulását. Ez az érték használható a gyakorlatban tolerálható napi kitettségként, és a gyermekek játékokból származó kitettsége nem haladhatja meg a 10 %-ot.

| (32) | Az EKKTB következtetéseinek alapjául szolgáló érték megfelel a RIVM által ajánlott tolerálható napi bevitelnek, és ezt az értéket használják az irányelvben a játékokból származó arzénkioldódás kiszámításához. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az arzénre vonatkozó határértékeket nem kell módosítani, mivel nem határoztak meg olyan új tolerálható beviteli szintet, amely megkérdőjelezné az irányelv által biztosított védelem szintjét. |
| --- | --- |

(32)

Az EKKTB következtetéseinek alapjául szolgáló érték megfelel a RIVM által ajánlott tolerálható napi bevitelnek, és ezt az értéket használják az irányelvben a játékokból származó arzénkioldódás kiszámításához. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az arzénre vonatkozó határértékeket nem kell módosítani, mivel nem határoztak meg olyan új tolerálható beviteli szintet, amely megkérdőjelezné az irányelv által biztosított védelem szintjét.

| (33) | A Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy a német hatóságok az EFSA 2009-es tanulmányában meghatározott napi beviteli dózisokra hivatkoztak, amikor az arzénre vonatkozó nemzeti határértékek fenntartását kérték. A Bizottság megjegyzi, hogy a bejelentett intézkedések nincsenek összhangban ezzel az indoklással. A bejelentett határértékeket az 1985-ben meghatározott becsült élelmiszer-beviteli értékekből vezették le, nem pedig az EFSA által 2009-ben javasolt dózisokból. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy a német hatóságok az EFSA 2009-es tanulmányában meghatározott napi beviteli dózisokra hivatkoztak, amikor az arzénre vonatkozó nemzeti határértékek fenntartását kérték. A Bizottság megjegyzi, hogy a bejelentett intézkedések nincsenek összhangban ezzel az indoklással. A bejelentett határértékeket az 1985-ben meghatározott becsült élelmiszer-beviteli értékekből vezették le, nem pedig az EFSA által 2009-ben javasolt dózisokból.

| (34) | A német hatóságok azt állították továbbá, hogy a lekapart játékanyagokban található arzénre vonatkozó határértékek (47 mg/kg anyag) nőttek az EN 71-3 szabványban meghatározott határértékekhez képest. |
| --- | --- |

(34)

A német hatóságok azt állították továbbá, hogy a lekapart játékanyagokban található arzénre vonatkozó határértékek (47 mg/kg anyag) nőttek az EN 71-3 szabványban meghatározott határértékekhez képest.

| (35) | A Bizottság úgy véli, hogy más tudományos megfontolásokat vettek figyelembe, amikor a határértékeket az irányelv alapján határozták meg, és másokat, amikor azokat az EN 71-3 szabvány alapján határozták meg. Az irányelv alapján meghatározott határértékek a biztonság érdekében összefüggő és átlátható tudományos-toxikológiai megközelítésen alapulnak, ezért megfelelőbbnek tekinthetők. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság úgy véli, hogy más tudományos megfontolásokat vettek figyelembe, amikor a határértékeket az irányelv alapján határozták meg, és másokat, amikor azokat az EN 71-3 szabvány alapján határozták meg. Az irányelv alapján meghatározott határértékek a biztonság érdekében összefüggő és átlátható tudományos-toxikológiai megközelítésen alapulnak, ezért megfelelőbbnek tekinthetők.

| (36) | A lekapart játékanyagokban található arzénre vonatkozó kioldódási határértékek a RIVM által 2007-ben ajánlott tolerálható napi bevitelen alapulnak, és azon a feltevésen, hogy a játékokból származó bevitel nem haladhatja meg az 5 %-ot. Ezt a hányadost megszorozták egy gyermek becsült súlyával (7,5 kg), és elosztották a szervezetbe jutott játékanyag becsült mennyiségével (8 mg/kg lekapart játékanyag). Az EN 71-3 szabványban meghatározott, arzénre vonatkozó kioldódási határértékeket a 88/378/EGK irányelvben meghatározott biológiai hozzáférhetőségi határértékekből vezették le, az 1985-ben meghatározott becsült élelmiszer-bevitel alapján. Az alkalmazott számítási módszer – ellenben az irányelvvel – nem vette figyelembe a gyermek súlyát, sem pedig a játékanyagok közötti különbségeket. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az irányelv által meghatározott határértékek megfelelőbbek. |
| --- | --- |

(36)

A lekapart játékanyagokban található arzénre vonatkozó kioldódási határértékek a RIVM által 2007-ben ajánlott tolerálható napi bevitelen alapulnak, és azon a feltevésen, hogy a játékokból származó bevitel nem haladhatja meg az 5 %-ot. Ezt a hányadost megszorozták egy gyermek becsült súlyával (7,5 kg), és elosztották a szervezetbe jutott játékanyag becsült mennyiségével (8 mg/kg lekapart játékanyag). Az EN 71-3 szabványban meghatározott, arzénre vonatkozó kioldódási határértékeket a 88/378/EGK irányelvben meghatározott biológiai hozzáférhetőségi határértékekből vezették le, az 1985-ben meghatározott becsült élelmiszer-bevitel alapján. Az alkalmazott számítási módszer – ellenben az irányelvvel – nem vette figyelembe a gyermek súlyát, sem pedig a játékanyagok közötti különbségeket. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az irányelv által meghatározott határértékek megfelelőbbek.

| (37) | Németország hangsúlyozza továbbá, hogy a gyermekek arzénnak való kitettségéhez az étel után a játékok járulnak hozzá a leginkább. A Bizottság megjegyzi, hogy a rendelkezésre álló tudományos adatok (8) alapján a gyermekek arzénnak való kitettségéhez az étel után a talaj és a kezelt faanyagok járulnak hozzá a legjelentősebb mértékben. A különböző környezeti szegmensekből eredő, a teljes kitettséghez való tényleges hozzájárulástól függetlenül a jogalkotó azonban úgy vélte, hogy a játékokból származó hozzájárulás a biztonság érdekében nem haladhatja meg a teljes kitettség 5 %-át. |
| --- | --- |

(37)

Németország hangsúlyozza továbbá, hogy a gyermekek arzénnak való kitettségéhez az étel után a játékok járulnak hozzá a leginkább. A Bizottság megjegyzi, hogy a rendelkezésre álló tudományos adatok (8) alapján a gyermekek arzénnak való kitettségéhez az étel után a talaj és a kezelt faanyagok járulnak hozzá a legjelentősebb mértékben. A különböző környezeti szegmensekből eredő, a teljes kitettséghez való tényleges hozzájárulástól függetlenül a jogalkotó azonban úgy vélte, hogy a játékokból származó hozzájárulás a biztonság érdekében nem haladhatja meg a teljes kitettség 5 %-át.

| (38) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által az arzénnel kapcsolatban bejelentett intézkedések nem indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján. |
| --- | --- |

(38)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által az arzénnel kapcsolatban bejelentett intézkedések nem indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján.

Antimon – általános információk

| (39) | Az antimon félfém jellegű kémiai elem, amely csak két formában fordulhat elő: fémes és nemfémes formában. Az antimon természetes módon előfordul a környezetben, de számos ipari berendezésből is kijuthat. Az antimont bizonyos típusú félvezető eszközök, például diódák és infravörös érzékelők gyártásához használják. Az antimon ötvözeteit különböző termékekben, többek között elemekben, alacsony súrlódású fémekben, a betűfémben és kábelek burkolatában is használják. Az antimonvegyületeket tűzállósító anyagok és festékek előállításához használják. Az antimon belélegzése szem-, bőr- és tüdőirritációt okozhat. Tartós expozíció tüdőbetegségeket, szívproblémákat, hasmenést, erős hányást és fekélyeket okozhat. Az antimon játékokban égésgátlóként használható. |
| --- | --- |

(39)

Az antimon félfém jellegű kémiai elem, amely csak két formában fordulhat elő: fémes és nemfémes formában. Az antimon természetes módon előfordul a környezetben, de számos ipari berendezésből is kijuthat. Az antimont bizonyos típusú félvezető eszközök, például diódák és infravörös érzékelők gyártásához használják. Az antimon ötvözeteit különböző termékekben, többek között elemekben, alacsony súrlódású fémekben, a betűfémben és kábelek burkolatában is használják. Az antimonvegyületeket tűzállósító anyagok és festékek előállításához használják. Az antimon belélegzése szem-, bőr- és tüdőirritációt okozhat. Tartós expozíció tüdőbetegségeket, szívproblémákat, hasmenést, erős hányást és fekélyeket okozhat. Az antimon játékokban égésgátlóként használható.

A német szövetségi kormány álláspontja

| (40) | A német hatóságok megjegyezték, hogy a lekapart játékanyagokban található antimonra vonatkozó, irányelvben meghatározott határértékek nőttek az EN 71-3 szabványban meghatározott határértékekhez képest. Habár Németország egyetért azzal, hogy az irányelvben meghatározott határértékek nincsenek negatív hatással az emberi egészségre, ez a növekedés szükségtelen. Ezért Németország a nemzeti határértékek fenntartását kéri. |
| --- | --- |

(40)

A német hatóságok megjegyezték, hogy a lekapart játékanyagokban található antimonra vonatkozó, irányelvben meghatározott határértékek nőttek az EN 71-3 szabványban meghatározott határértékekhez képest. Habár Németország egyetért azzal, hogy az irányelvben meghatározott határértékek nincsenek negatív hatással az emberi egészségre, ez a növekedés szükségtelen. Ezért Németország a nemzeti határértékek fenntartását kéri.

A német szövetségi kormány álláspontjának értékelése

| (41) | A fentieknek megfelelően a Bizottság továbbra is úgy véli, hogy az irányelv alapján meghatározott határértékek megfelelőbbek, mivel a biztonság biztosítása érdekében összehangolt és átlátható tudományos-toxikológiai megközelítésen alapulnak. |
| --- | --- |

(41)

A fentieknek megfelelően a Bizottság továbbra is úgy véli, hogy az irányelv alapján meghatározott határértékek megfelelőbbek, mivel a biztonság biztosítása érdekében összehangolt és átlátható tudományos-toxikológiai megközelítésen alapulnak.

| (42) | A lekapart játékanyagokban található antimonra vonatkozó kioldódási határértékek a WHO által 2003-ban meghatározott és a RIVM által 2007-ben ajánlott tolerálható napi bevitelen (9), valamint azon a feltevésen alapulnak, hogy a játékokból származó bevitel nem haladhatja meg a 10 %-ot. Ezt a hányadost megszorozták egy gyermek becsült súlyával (7,5 kg), és elosztották a szervezetbe jutott játékanyag becsült mennyiségével (8 mg/lekapart játékanyag kg-ja). Az EN 71-3 szabványban az antimon vonatkozásában meghatározott kioldódási határértékeket a 88/378/EGK irányelvben meghatározott biológiai hozzáférhetőségi határértékekből vezették le, az 1985-ben meghatározott becsült élelmiszer-bevitel alapján. Az alkalmazott számítási módszer – ellenben az irányelvvel – nem vette figyelembe a gyermek súlyát, sem pedig a játékanyagok közötti különbségeket. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az irányelvben meghatározott határértékek megfelelőbbek. |
| --- | --- |

(42)

A lekapart játékanyagokban található antimonra vonatkozó kioldódási határértékek a WHO által 2003-ban meghatározott és a RIVM által 2007-ben ajánlott tolerálható napi bevitelen (9), valamint azon a feltevésen alapulnak, hogy a játékokból származó bevitel nem haladhatja meg a 10 %-ot. Ezt a hányadost megszorozták egy gyermek becsült súlyával (7,5 kg), és elosztották a szervezetbe jutott játékanyag becsült mennyiségével (8 mg/lekapart játékanyag kg-ja). Az EN 71-3 szabványban az antimon vonatkozásában meghatározott kioldódási határértékeket a 88/378/EGK irányelvben meghatározott biológiai hozzáférhetőségi határértékekből vezették le, az 1985-ben meghatározott becsült élelmiszer-bevitel alapján. Az alkalmazott számítási módszer – ellenben az irányelvvel – nem vette figyelembe a gyermek súlyát, sem pedig a játékanyagok közötti különbségeket. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az irányelvben meghatározott határértékek megfelelőbbek.

| (43) | A Bizottság elismeri továbbá, hogy Németország a benyújtott indoklásban belátja, hogy az irányelvben meghatározott, antimonra vonatkozó határértékek nincsenek negatív hatással az emberi egészségre. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy Németország nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely igazolná, hogy az irányelv nem védi megfelelően a gyermekeket, vagy hogy a német intézkedések magasabb szintű védelmet nyújtanának. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság elismeri továbbá, hogy Németország a benyújtott indoklásban belátja, hogy az irányelvben meghatározott, antimonra vonatkozó határértékek nincsenek negatív hatással az emberi egészségre. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy Németország nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely igazolná, hogy az irányelv nem védi megfelelően a gyermekeket, vagy hogy a német intézkedések magasabb szintű védelmet nyújtanának.

| (44) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által az antimonnal kapcsolatban bejelentett intézkedések nem indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján. |
| --- | --- |

(44)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által az antimonnal kapcsolatban bejelentett intézkedések nem indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján.

Bárium – általános információk

| (45) | A bárium előfordul a földkéregben, főleg bárium-szulfát és bárium-karbonát formájában. Ezek vízben oldhatatlanok. Más báriumsók ezzel szemben, például a bárium-klorid és a bárium-nitrát könnyen oldódnak vízben. A bárium előfordul felszíni vizekben és az ivóvízben is (természetes előfordulás). Az ivóvíz báriumtartalma a regionális geokémiai körülményektől függ. Az ételben is előfordul bárium. A báriumbevitel magas vérnyomást, gyomorirritációt és izomgyengeséget, máj-, vese-, szív- és lépkárosodást okozhat. A báriumot esetenként ipari célokra is felhasználják. Mivel a bárium természetes módon előfordul a környezetben, a játékokban is található nyomokban bárium, ha azokat természetes nyersanyagokból gyártják. |
| --- | --- |

(45)

A bárium előfordul a földkéregben, főleg bárium-szulfát és bárium-karbonát formájában. Ezek vízben oldhatatlanok. Más báriumsók ezzel szemben, például a bárium-klorid és a bárium-nitrát könnyen oldódnak vízben. A bárium előfordul felszíni vizekben és az ivóvízben is (természetes előfordulás). Az ivóvíz báriumtartalma a regionális geokémiai körülményektől függ. Az ételben is előfordul bárium. A báriumbevitel magas vérnyomást, gyomorirritációt és izomgyengeséget, máj-, vese-, szív- és lépkárosodást okozhat. A báriumot esetenként ipari célokra is felhasználják. Mivel a bárium természetes módon előfordul a környezetben, a játékokban is található nyomokban bárium, ha azokat természetes nyersanyagokból gyártják.

A német szövetségi kormány álláspontja

| (46) | A német hatóságok úgy vélik, hogy bizonytalanság jellemző az irányelvben meghatározott, báriumra vonatkozó kioldódási határértékek kiszámításához használt tolerálható napi bevitel vonatkozásában. A RIVM 600 μg/testtömegkilogramm/nap tolerálható napi bevitelt használt, az állatkísérletekből származó adatok alapján (Engelen et al. 2008). Németország szerint e tolerálható napi bevitel használata a lekapart játékanyagok esetében magasabb kioldódási határértékeket eredményezett a bárium tekintetében, az EN 71-3 szabványban meghatározottakhoz képest. Németország úgy véli, hogy a RIVM választása megkérdőjelezhető, mivel a WHO (10) jelentősen alacsonyabb tolerálható napi bevitelt határozott meg. Ezért Németország a báriumra vonatkozó nemzeti határértékek fenntartását kéri. |
| --- | --- |

(46)

A német hatóságok úgy vélik, hogy bizonytalanság jellemző az irányelvben meghatározott, báriumra vonatkozó kioldódási határértékek kiszámításához használt tolerálható napi bevitel vonatkozásában. A RIVM 600 μg/testtömegkilogramm/nap tolerálható napi bevitelt használt, az állatkísérletekből származó adatok alapján (Engelen et al. 2008). Németország szerint e tolerálható napi bevitel használata a lekapart játékanyagok esetében magasabb kioldódási határértékeket eredményezett a bárium tekintetében, az EN 71-3 szabványban meghatározottakhoz képest. Németország úgy véli, hogy a RIVM választása megkérdőjelezhető, mivel a WHO (10) jelentősen alacsonyabb tolerálható napi bevitelt határozott meg. Ezért Németország a báriumra vonatkozó nemzeti határértékek fenntartását kéri.

A német szövetségi kormány álláspontjának értékelése

| (47) | A Bizottság megjegyzi, hogy bizonytalanság jellemző a báriumra vonatkozó tolerálható napi bevitel vonatkozásában. Habár a humánadatok megfelelőbb alapul szolgálnának a tolerálható napi bevitel levezetéséhez, a RIVM úgy vélte, hogy az ezen adatokat nyújtó tanulmányok komoly hibákat tartalmaznak. Ezért állatkísérletekből származó adatokat használtak, mivel ezek megbízhatóbbak a tolerálható napi bevitel meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság megjegyzi, hogy bizonytalanság jellemző a báriumra vonatkozó tolerálható napi bevitel vonatkozásában. Habár a humánadatok megfelelőbb alapul szolgálnának a tolerálható napi bevitel levezetéséhez, a RIVM úgy vélte, hogy az ezen adatokat nyújtó tanulmányok komoly hibákat tartalmaznak. Ezért állatkísérletekből származó adatokat használtak, mivel ezek megbízhatóbbak a tolerálható napi bevitel meghatározása céljából.

| (48) | A WHO értékelése, amely humánadatokra épült, alacsonyabb tolerálható napi bevitelt ajánl. A Bizottság elismeri, hogy ezt az értékelést, amely valószínűleg magas szintű védelmet nyújt a gyermekek számára, lehet, hogy nem vette figyelembe megfelelően a RIVM. |
| --- | --- |

(48)

A WHO értékelése, amely humánadatokra épült, alacsonyabb tolerálható napi bevitelt ajánl. A Bizottság elismeri, hogy ezt az értékelést, amely valószínűleg magas szintű védelmet nyújt a gyermekek számára, lehet, hogy nem vette figyelembe megfelelően a RIVM.

| (49) | Ezért a Bizottság szakvélemény iránti kéréssel fordult az EKKTB-hez, amelyben a báriumra vonatkozó kioldódási határértékek további értékelését kérte, valamint javaslatokat kért arról, hogy milyen tolerálható napi bevitelt használjanak a WHO értékelési dokumentuma fényében. A szakvélemény 2012 márciusában várható. |
| --- | --- |

(49)

Ezért a Bizottság szakvélemény iránti kéréssel fordult az EKKTB-hez, amelyben a báriumra vonatkozó kioldódási határértékek további értékelését kérte, valamint javaslatokat kért arról, hogy milyen tolerálható napi bevitelt használjanak a WHO értékelési dokumentuma fényében. A szakvélemény 2012 márciusában várható.

| (50) | Az EKKTB szakvéleménye alapján a Bizottság szükség esetén felülvizsgálhatja a báriumra vonatkozó, az irányelvben meghatározott kioldódási határértékeket. |
| --- | --- |

(50)

Az EKKTB szakvéleménye alapján a Bizottság szükség esetén felülvizsgálhatja a báriumra vonatkozó, az irányelvben meghatározott kioldódási határértékeket.

| (51) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által a báriummal kapcsolatban bejelentett intézkedések indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján. |
| --- | --- |

(51)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által a báriummal kapcsolatban bejelentett intézkedések indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján.

Ólom – általános információk

| (52) | Az ólom különösen mérgező fém, amely szerves és szervetlen formában egyaránt előfordul. Mivel az ólom neurotoxikus hatással rendelkező, küszöbérték nélküli mérgező anyagnak minősül, és a gyermekek különösen sebezhetőek, ólomnak való kitettségüket a lehető legkisebbre kell csökkenteni. Az ólomnak való kitettség károsíthatja a gyermekek központi idegrendszerét, ezáltal akadályozhatja fejlődésüket. Az ólomnak való kitettség főleg élelmiszerekből adódik (a gabona, a zöldségek és a csapvíz az ólomnak való kitettség fő okozói). A kitettség másik fontos forrása a környezet, különösen a házi por. A kitettség további forrása különböző fogyasztási cikkekkel való kapcsolat, ideértve a játékokat is. Az élelmiszerből és a környezetből származó magas kitettség miatt a játékok ólomtartalmára vonatkozó határértékeket úgy határozták meg, hogy a játékokból származó kitettség ne haladja meg az összes kitettségi forrás bizonyos hányadát. Ólom előfordulhat a játékokat borító festékben és lágyított műanyagban. A gyermekek különösen a kéz szájba vétele és a rágási szokások általi ólombevitelnek vannak kitéve. Ahogy a festék elkopik, lepereg, elporlad, majd bekerül a szervezetbe, vagy a kézen és ujjakon marad, ahonnan szintén bejuthat a szervezetbe vagy belélegezhető. Az ólom toxikológiai tulajdonságait tekintve a dermális expozíció a jelek szerint nem jelent egészségügyi kockázatot (11). |
| --- | --- |

(52)

Az ólom különösen mérgező fém, amely szerves és szervetlen formában egyaránt előfordul. Mivel az ólom neurotoxikus hatással rendelkező, küszöbérték nélküli mérgező anyagnak minősül, és a gyermekek különösen sebezhetőek, ólomnak való kitettségüket a lehető legkisebbre kell csökkenteni. Az ólomnak való kitettség károsíthatja a gyermekek központi idegrendszerét, ezáltal akadályozhatja fejlődésüket. Az ólomnak való kitettség főleg élelmiszerekből adódik (a gabona, a zöldségek és a csapvíz az ólomnak való kitettség fő okozói). A kitettség másik fontos forrása a környezet, különösen a házi por. A kitettség további forrása különböző fogyasztási cikkekkel való kapcsolat, ideértve a játékokat is. Az élelmiszerből és a környezetből származó magas kitettség miatt a játékok ólomtartalmára vonatkozó határértékeket úgy határozták meg, hogy a játékokból származó kitettség ne haladja meg az összes kitettségi forrás bizonyos hányadát. Ólom előfordulhat a játékokat borító festékben és lágyított műanyagban. A gyermekek különösen a kéz szájba vétele és a rágási szokások általi ólombevitelnek vannak kitéve. Ahogy a festék elkopik, lepereg, elporlad, majd bekerül a szervezetbe, vagy a kézen és ujjakon marad, ahonnan szintén bejuthat a szervezetbe vagy belélegezhető. Az ólom toxikológiai tulajdonságait tekintve a dermális expozíció a jelek szerint nem jelent egészségügyi kockázatot (11).

A német szövetségi kormány álláspontja

| (53) | A német hatóságok az EFSA 2010-es tanulmányára hivatkoznak, amelyben átfogó elemzés található az ólomról. Az EFSA szerint nincs tudományosan megalapozott küszöbérték az ólom emberi egészségre gyakorolt negatív hatása tekintetében. Ezért Németország úgy véli, hogy az ólom kioldódási határértékei, amelyeket az irányelv tartalmaz, többé már nem tudományosan megalapozottak, és a nemzeti intézkedések fenntartását kéri. |
| --- | --- |

(53)

A német hatóságok az EFSA 2010-es tanulmányára hivatkoznak, amelyben átfogó elemzés található az ólomról. Az EFSA szerint nincs tudományosan megalapozott küszöbérték az ólom emberi egészségre gyakorolt negatív hatása tekintetében. Ezért Németország úgy véli, hogy az ólom kioldódási határértékei, amelyeket az irányelv tartalmaz, többé már nem tudományosan megalapozottak, és a nemzeti intézkedések fenntartását kéri.

A német szövetségi kormány álláspontjának értékelése

| (54) | A Bizottság elismeri, hogy az ólom kioldódási határértékei, amelyeket az irányelv tartalmaz, többé már nem nyújtanak megfelelő mértékű védelmet a gyermekeknek. A határértékek kiszámításához használt tolerálható napi bevitelt 2010-ben megkérdőjelezte az EFSA és a JECFA, miután felülvizsgálták a játékok biztonságára vonatkozó jogszabályokat. Ezt figyelembe véve a Bizottság már felülvizsgálta a fent említett határértékeket. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság elismeri, hogy az ólom kioldódási határértékei, amelyeket az irányelv tartalmaz, többé már nem nyújtanak megfelelő mértékű védelmet a gyermekeknek. A határértékek kiszámításához használt tolerálható napi bevitelt 2010-ben megkérdőjelezte az EFSA és a JECFA, miután felülvizsgálták a játékok biztonságára vonatkozó jogszabályokat. Ezt figyelembe véve a Bizottság már felülvizsgálta a fent említett határértékeket.

| (55) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által az ólommal kapcsolatban bejelentett intézkedések indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján. |
| --- | --- |

(55)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által az ólommal kapcsolatban bejelentett intézkedések indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján.

Higany – általános információk

| (56) | A higany a földkéregben természetes módon előforduló elem. A higanynak való kitettség fő forrása a fogászati amalgám. A többi forrás közé tartozik az ivóvíz, valamint hal és egyéb tengeri élőlények fogyasztása. Higanyt fluoreszkáló csövekben, elemekben és hőmérőkben is használnak. A higanynak való kritikus szintű expozíció reszketést, érzelemingadozásokat, álmatlanságot, neuromuszkuláris változásokat, fejfájást, érzékelési zavarokat és az idegrendszeri válaszok megváltozását okozhatja. Nagyobb kitettség esetén előfordulhat vese-rendellenesség, légzési elégtelenség és halál. |
| --- | --- |

(56)

A higany a földkéregben természetes módon előforduló elem. A higanynak való kitettség fő forrása a fogászati amalgám. A többi forrás közé tartozik az ivóvíz, valamint hal és egyéb tengeri élőlények fogyasztása. Higanyt fluoreszkáló csövekben, elemekben és hőmérőkben is használnak. A higanynak való kritikus szintű expozíció reszketést, érzelemingadozásokat, álmatlanságot, neuromuszkuláris változásokat, fejfájást, érzékelési zavarokat és az idegrendszeri válaszok megváltozását okozhatja. Nagyobb kitettség esetén előfordulhat vese-rendellenesség, légzési elégtelenség és halál.

A német szövetségi kormány álláspontja

| (57) | Németország megjegyzi, hogy a higanyra vonatkozó, a 88/378/EGK irányelvben, később pedig a bejelentett nemzeti intézkedésekben meghatározott biológiai hozzáférhetőségi határérték 0,5 μg/nap, az EN 71-3 szabványban pedig 60 mg/kg kioldódási határértékben megadva. |
| --- | --- |

(57)

Németország megjegyzi, hogy a higanyra vonatkozó, a 88/378/EGK irányelvben, később pedig a bejelentett nemzeti intézkedésekben meghatározott biológiai hozzáférhetőségi határérték 0,5 μg/nap, az EN 71-3 szabványban pedig 60 mg/kg kioldódási határértékben megadva.

| (58) | Az irányelvben meghatározott, a lekapart anyagokban lévő higany kioldódási határértékeivel (94 mg/kg) összehasonlítva Németország arra a következtetésre jutott, hogy növekedés figyelhető meg, amely ellentmond a higanynak való humán kitettség csökkentésére irányuló európai célkitűzésnek. |
| --- | --- |

(58)

Az irányelvben meghatározott, a lekapart anyagokban lévő higany kioldódási határértékeivel (94 mg/kg) összehasonlítva Németország arra a következtetésre jutott, hogy növekedés figyelhető meg, amely ellentmond a higanynak való humán kitettség csökkentésére irányuló európai célkitűzésnek.

| (59) | Ezért Németország a nemzeti intézkedések fenntartását kéri, függetlenül attól, hogy Németország szerint az irányelvben meghatározott értékek nem károsítják az egészséget. |
| --- | --- |

(59)

Ezért Németország a nemzeti intézkedések fenntartását kéri, függetlenül attól, hogy Németország szerint az irányelvben meghatározott értékek nem károsítják az egészséget.

A német szövetségi kormány álláspontjának értékelése

| (60) | A fentieknek megfelelően a Bizottság továbbra is úgy véli, hogy az irányelv alapján meghatározott határértékek megfelelőbbnek tekinthetők, mivel a biztonság biztosítása érdekében összehangolt és átlátható tudományos-toxikológiai megközelítésen alapulnak. |
| --- | --- |

(60)

A fentieknek megfelelően a Bizottság továbbra is úgy véli, hogy az irányelv alapján meghatározott határértékek megfelelőbbnek tekinthetők, mivel a biztonság biztosítása érdekében összehangolt és átlátható tudományos-toxikológiai megközelítésen alapulnak.

| (61) | A lekapart játékanyagokban található higanyra vonatkozó kioldódási határértékek a RIVM által 2007-ben ajánlott tolerálható napi bevitelen alapulnak, és azon a feltevésen, hogy a játékokból származó bevitel nem haladhatja meg a 10 %-ot. Ezt a hányadost megszorozták egy gyermek becsült súlyával (7,5 kg), és elosztották a szervezetbe jutott játékanyag becsült mennyiségével (8 mg/kg lekapart játékanyag). Az EN 71-3 szabványban a higany vonatkozásában meghatározott kioldódási határértékeket a 88/378/EGK irányelvben meghatározott biológiai hozzáférhetőségi határértékekből vezették le, az 1985-ben meghatározott becsült élelmiszer-bevitel alapján. Az alkalmazott számítási módszer – ellenben az irányelvvel – nem vette figyelembe a gyermek súlyát, sem pedig a játékanyagok közötti különbségeket. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az irányelvben meghatározott határértékek megfelelőbbek. |
| --- | --- |

(61)

A lekapart játékanyagokban található higanyra vonatkozó kioldódási határértékek a RIVM által 2007-ben ajánlott tolerálható napi bevitelen alapulnak, és azon a feltevésen, hogy a játékokból származó bevitel nem haladhatja meg a 10 %-ot. Ezt a hányadost megszorozták egy gyermek becsült súlyával (7,5 kg), és elosztották a szervezetbe jutott játékanyag becsült mennyiségével (8 mg/kg lekapart játékanyag). Az EN 71-3 szabványban a higany vonatkozásában meghatározott kioldódási határértékeket a 88/378/EGK irányelvben meghatározott biológiai hozzáférhetőségi határértékekből vezették le, az 1985-ben meghatározott becsült élelmiszer-bevitel alapján. Az alkalmazott számítási módszer – ellenben az irányelvvel – nem vette figyelembe a gyermek súlyát, sem pedig a játékanyagok közötti különbségeket. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az irányelvben meghatározott határértékek megfelelőbbek.

| (62) | A Bizottság elismeri továbbá, hogy Németország a benyújtott indoklásban belátja, hogy az irányelvben meghatározott, higanyra vonatkozó határértékek nincsenek negatív hatással az emberi egészségre. A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy Németország nem nyújtott be bizonyítékot arról, hogy a bejelentett németországi intézkedések magasabb szintű védelmet nyújtanának. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság elismeri továbbá, hogy Németország a benyújtott indoklásban belátja, hogy az irányelvben meghatározott, higanyra vonatkozó határértékek nincsenek negatív hatással az emberi egészségre. A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy Németország nem nyújtott be bizonyítékot arról, hogy a bejelentett németországi intézkedések magasabb szintű védelmet nyújtanának.

| (63) | A higanyra vonatkozó európai stratégiával (12) összhangban intézkedéseket tettek a higanynak való kitettség csökkentése érdekében, különösen a nagyobb fokú expozíciót generáló területeken. Ami a játékokat illeti, higanyt az elemekben használnak, amelyhez a gyermekek nem férhetnek hozzá. Mivel az elemekhez nem férhetnek hozzá, a gyermekek játékok útján nincsenek kitéve higanynak. Németország nem nyújtott be olyan kitettséggel kapcsolatos adatokat, amelyek ennek ellenkezőjére utalnának. Ezenkívül Németország a benyújtott indoklásban is elismerte, hogy az utóbbi években egy tagállam sem jelentett be a Bizottságnak intézkedést olyan forgalmazott játékokkal szemben, amelyek higanyt tartalmaztak. |
| --- | --- |

(63)

A higanyra vonatkozó európai stratégiával (12) összhangban intézkedéseket tettek a higanynak való kitettség csökkentése érdekében, különösen a nagyobb fokú expozíciót generáló területeken. Ami a játékokat illeti, higanyt az elemekben használnak, amelyhez a gyermekek nem férhetnek hozzá. Mivel az elemekhez nem férhetnek hozzá, a gyermekek játékok útján nincsenek kitéve higanynak. Németország nem nyújtott be olyan kitettséggel kapcsolatos adatokat, amelyek ennek ellenkezőjére utalnának. Ezenkívül Németország a benyújtott indoklásban is elismerte, hogy az utóbbi években egy tagállam sem jelentett be a Bizottságnak intézkedést olyan forgalmazott játékokkal szemben, amelyek higanyt tartalmaztak.

| (64) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által a higannyal kapcsolatban bejelentett intézkedések – bár közegészségügyi megfontolásokon alapulnak – indokolatlannak minősülnek az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján. |
| --- | --- |

(64)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által a higannyal kapcsolatban bejelentett intézkedések – bár közegészségügyi megfontolásokon alapulnak – indokolatlannak minősülnek az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján.

Nitrózaminok és nitrozálható anyagok – általános információk

| (65) | A nitrózaminok olyan kémiai vegyületek, amelyek bizonyos körülmények között (savas pH-érték, magas hőmérséklet, bizonyos redukálószerek jelenléte), különböző környezeti szegmensekben (fogyasztási cikkek, biológiai rendszerek, levegő stb.) jönnek létre, ha nitritek úgynevezett nitrozálható anyagokkal lépnek reakcióba. Nitrózaminok számos termékben megtalálhatók szennyező anyagként, például élelmiszerekben, sörben, dohánytermékekben, gumitermékekben és kozmetikumokban. A két leggyakoribb nitrózamin, az N-nitróz-dimetil-amin (NDMA) és az N-nitróz-dietil-amin (NDEA) rákkeltőnek minősül: az NDMA-t az EU-ban 1B kategóriába tartozó rákkeltő anyagként sorolják be („emberre vélelmezett rákkeltő hatású”) (13). Az NDEA-t a Nemzetközi Rákkutató Ügynökség (IARC) a 2A kategóriába tartozó rákkeltő anyagként sorolta be („emberre valószínűleg rákkeltő hatású”) (14). A játékok közül nitrózaminok gumi játékokban és ujjal felvihető festékekben fordulhatnak elő. |
| --- | --- |

(65)

A nitrózaminok olyan kémiai vegyületek, amelyek bizonyos körülmények között (savas pH-érték, magas hőmérséklet, bizonyos redukálószerek jelenléte), különböző környezeti szegmensekben (fogyasztási cikkek, biológiai rendszerek, levegő stb.) jönnek létre, ha nitritek úgynevezett nitrozálható anyagokkal lépnek reakcióba. Nitrózaminok számos termékben megtalálhatók szennyező anyagként, például élelmiszerekben, sörben, dohánytermékekben, gumitermékekben és kozmetikumokban. A két leggyakoribb nitrózamin, az N-nitróz-dimetil-amin (NDMA) és az N-nitróz-dietil-amin (NDEA) rákkeltőnek minősül: az NDMA-t az EU-ban 1B kategóriába tartozó rákkeltő anyagként sorolják be („emberre vélelmezett rákkeltő hatású”) (13). Az NDEA-t a Nemzetközi Rákkutató Ügynökség (IARC) a 2A kategóriába tartozó rákkeltő anyagként sorolta be („emberre valószínűleg rákkeltő hatású”) (14). A játékok közül nitrózaminok gumi játékokban és ujjal felvihető festékekben fordulhatnak elő.

| (66) | A 88/378/EGK irányelv nem tartalmaz konkrét rendelkezéseket a nitrózaminokról és a nitrozálható anyagokról. Az irányelvben három év alatti gyermekeknek szánt és más szájba vehető játékokra vonatkozó kioldódási határértékeket határoztak meg, amelyeket 2013. július 20-tól kell alkalmazni. A határértékek a fogyasztási cikkek tudományos bizottságának (FCTB) 2007-es véleményén alapulnak, amely a nitrózaminok és a nitrozálható vegyületek gumi léggömbökben való jelenlétéhez és onnan való kioldódásához kapcsolódott. |
| --- | --- |

(66)

A 88/378/EGK irányelv nem tartalmaz konkrét rendelkezéseket a nitrózaminokról és a nitrozálható anyagokról. Az irányelvben három év alatti gyermekeknek szánt és más szájba vehető játékokra vonatkozó kioldódási határértékeket határoztak meg, amelyeket 2013. július 20-tól kell alkalmazni. A határértékek a fogyasztási cikkek tudományos bizottságának (FCTB) 2007-es véleményén alapulnak, amely a nitrózaminok és a nitrozálható vegyületek gumi léggömbökben való jelenlétéhez és onnan való kioldódásához kapcsolódott.

A német szövetségi kormány álláspontja

| (67) | Németország egyetért azzal, hogy az FCTB által a léggömbökkel kapcsolatban meghatározott határértékek elhanyagolható kockázatot jelentenek. A német hatóságok azonban úgy vélik, hogy ezeket a határértékeket nem lehet minden olyan játékra kiterjeszteni, amely szintetikus és természetes gumiból készült, és amelyet három év alatti gyermekeknek szántak, mivel az expozíciós paraméterek valószínűleg eltérnek. |
| --- | --- |

(67)

Németország egyetért azzal, hogy az FCTB által a léggömbökkel kapcsolatban meghatározott határértékek elhanyagolható kockázatot jelentenek. A német hatóságok azonban úgy vélik, hogy ezeket a határértékeket nem lehet minden olyan játékra kiterjeszteni, amely szintetikus és természetes gumiból készült, és amelyet három év alatti gyermekeknek szántak, mivel az expozíciós paraméterek valószínűleg eltérnek.

| (68) | Az FCTB azt feltételezte, hogy a gyermekek évente 5 órán át vannak kitéve léggömböknek. Németország megjegyzi, hogy a három éven aluli gyermekek naponta körülbelül 3 órán át rágnak. A német hatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy a 3 éven aluli gyermekek gumi játékoknak való kitettsége sokkal nagyobb, mint a léggömböknek való kitettség. |
| --- | --- |

(68)

Az FCTB azt feltételezte, hogy a gyermekek évente 5 órán át vannak kitéve léggömböknek. Németország megjegyzi, hogy a három éven aluli gyermekek naponta körülbelül 3 órán át rágnak. A német hatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy a 3 éven aluli gyermekek gumi játékoknak való kitettsége sokkal nagyobb, mint a léggömböknek való kitettség.

| (69) | Németország úgy véli továbbá, hogy a gyermekek minden gumi játék által ki vannak téve nitrózaminoknak és nitrozálható anyagoknak, rendeltetésüktől függetlenül. Az irányelv II. melléklete III. részének 8. pontja Németország szerint csak a 3 éven aluli gyermekeknek szánt, és más, szájba vehető játékokra terjed ki. Ezért Németország felkéri a Bizottságot arra, hogy fontolja meg az irányelv hatályának olyan játékokra való kiterjesztését, amelyeket nem szájba vételre szántak, de amelyeket valószínűleg szájba vesznek, a felhasználók életkorától függetlenül. |
| --- | --- |

(69)

Németország úgy véli továbbá, hogy a gyermekek minden gumi játék által ki vannak téve nitrózaminoknak és nitrozálható anyagoknak, rendeltetésüktől függetlenül. Az irányelv II. melléklete III. részének 8. pontja Németország szerint csak a 3 éven aluli gyermekeknek szánt, és más, szájba vehető játékokra terjed ki. Ezért Németország felkéri a Bizottságot arra, hogy fontolja meg az irányelv hatályának olyan játékokra való kiterjesztését, amelyeket nem szájba vételre szántak, de amelyeket valószínűleg szájba vesznek, a felhasználók életkorától függetlenül.

| (70) | A német hatóságok megjegyzik továbbá, hogy a technológia jelenlegi állása szerint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok természetes és szintetikus gumi gyártása során történő előállítása nagyrészt elkerülhető a megfelelő vulkanizálásgyorsítók használatával. |
| --- | --- |

(70)

A német hatóságok megjegyzik továbbá, hogy a technológia jelenlegi állása szerint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok természetes és szintetikus gumi gyártása során történő előállítása nagyrészt elkerülhető a megfelelő vulkanizálásgyorsítók használatával.

| (71) | A fenti indoklás fényében Németország a három éven aluli gyermekek számára tervezett, szájba vehető és szintetikus vagy természetes gumiból készült játékokban lévő nitrózaminokkal és nitrozálható anyagokkal kapcsolatos nemzeti rendelkezések fenntartását kéri. |
| --- | --- |

(71)

A fenti indoklás fényében Németország a három éven aluli gyermekek számára tervezett, szájba vehető és szintetikus vagy természetes gumiból készült játékokban lévő nitrózaminokkal és nitrozálható anyagokkal kapcsolatos nemzeti rendelkezések fenntartását kéri.

A német szövetségi kormány álláspontjának értékelése

| (72) | A Bizottság megjegyzi, hogy a nitrózaminokkal és nitrozálható anyagokkal kapcsolatos németországi intézkedéseket 2008-ban fogadták el. 2008-ban a kisgyermekek gumi játékokban található nitrózaminoknak és nitrozálható anyagoknak való kitettsége miatti egészségügyi kockázatra nem terjedt ki a 88/378/EGK irányelv. Ezt a kockázatot az FCTB 2007-ben erősítette meg, a jogalkotó pedig a fent említett irányelv felülvizsgálatával kezelte. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság megjegyzi, hogy a nitrózaminokkal és nitrozálható anyagokkal kapcsolatos németországi intézkedéseket 2008-ban fogadták el. 2008-ban a kisgyermekek gumi játékokban található nitrózaminoknak és nitrozálható anyagoknak való kitettsége miatti egészségügyi kockázatra nem terjedt ki a 88/378/EGK irányelv. Ezt a kockázatot az FCTB 2007-ben erősítette meg, a jogalkotó pedig a fent említett irányelv felülvizsgálatával kezelte.

| (73) | Az irányelv II. melléklete III. részének 8. pontja megtiltja a nitrózaminok és nitrozálható anyagok használatát a 3 évesnél fiatalabb gyermekek általi használatra tervezett játékokban vagy más, szájba vehető játékokban, ha ezen anyagok kioldódása nitrózaminok esetében 0,05 mg/kg vagy ennél nagyobb, a nitrozálható anyagok esetében pedig 1 mg/kg vagy ennél nagyobb. |
| --- | --- |

(73)

Az irányelv II. melléklete III. részének 8. pontja megtiltja a nitrózaminok és nitrozálható anyagok használatát a 3 évesnél fiatalabb gyermekek általi használatra tervezett játékokban vagy más, szájba vehető játékokban, ha ezen anyagok kioldódása nitrózaminok esetében 0,05 mg/kg vagy ennél nagyobb, a nitrozálható anyagok esetében pedig 1 mg/kg vagy ennél nagyobb.

| (74) | Ezek a határértékek az FCTB által a léggömböknek való kitettség értékelésekor figyelembe vett értékeken alapulnak, amely során ezt az egészségre elhanyagolható kockázatot jelentő tényezőnek minősítették. A gumi játékoknak való kitettség értékeléséhez szükséges valósághű adatok hiánya miatt – amelyet Németország is elismert a benyújtott indoklásban – a léggömbök esetében javasolt határértékeket kiterjesztették olyan, más típusú játékokra is, amelyek valószínűleg tartalmaznak nitrózaminokat vagy nitrozálható anyagokat. |
| --- | --- |

(74)

Ezek a határértékek az FCTB által a léggömböknek való kitettség értékelésekor figyelembe vett értékeken alapulnak, amely során ezt az egészségre elhanyagolható kockázatot jelentő tényezőnek minősítették. A gumi játékoknak való kitettség értékeléséhez szükséges valósághű adatok hiánya miatt – amelyet Németország is elismert a benyújtott indoklásban – a léggömbök esetében javasolt határértékeket kiterjesztették olyan, más típusú játékokra is, amelyek valószínűleg tartalmaznak nitrózaminokat vagy nitrozálható anyagokat.

| (75) | Pontos adatok hiányában a Bizottság egyetért azzal, hogy a szájba vehető játékok tekintetében az expozíciós paraméterek megállapításához a gyermekek rágási szokásaira vonatkozó adatok relevánsabbak a léggömböknek való kitettségre vonatkozó adatoknál. |
| --- | --- |

(75)

Pontos adatok hiányában a Bizottság egyetért azzal, hogy a szájba vehető játékok tekintetében az expozíciós paraméterek megállapításához a gyermekek rágási szokásaira vonatkozó adatok relevánsabbak a léggömböknek való kitettségre vonatkozó adatoknál.

| (76) | A Bizottság egyetért azzal is, hogy a technológia jelenlegi állását figyelembe véve a nitrózaminok és nitrozálható anyagok természetes és szintetikus gumi gyártása során történő előállítása nagyrészt elkerülhető a megfelelő vulkanizálásgyorsítók használatával. Az FCTB ugyanerre a következtetésre jutott 2007-es véleményében. Ezenkívül bebizonyosodott, hogy ez műszakilag megvalósítható a gumiból készült cumik és cumisüvegek gyártása esetén, ahol a nitrózaminok kioldódása nem haladja meg a 0,01 mg/kg-ot, a nitrozálható anyagok kioldódása pedig a 0,1 mg/kg-ot (15). |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság egyetért azzal is, hogy a technológia jelenlegi állását figyelembe véve a nitrózaminok és nitrozálható anyagok természetes és szintetikus gumi gyártása során történő előállítása nagyrészt elkerülhető a megfelelő vulkanizálásgyorsítók használatával. Az FCTB ugyanerre a következtetésre jutott 2007-es véleményében. Ezenkívül bebizonyosodott, hogy ez műszakilag megvalósítható a gumiból készült cumik és cumisüvegek gyártása esetén, ahol a nitrózaminok kioldódása nem haladja meg a 0,01 mg/kg-ot, a nitrozálható anyagok kioldódása pedig a 0,1 mg/kg-ot (15).

| (77) | A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) kialakít egy különleges szabványt a nitrózaminok és nitrozálható anyagok játékokban való jelenlétének vizsgálatára. A Bizottság tudatában van annak, hogy az ujjal felvihető festékekben lévő nitrózaminokra vonatkozó határértékeket e szabvány kialakításával 0,05 mg/kg-ról 0,01 mg/kg-ra csökkentik, a gyermekek expozíciójának jobb figyelembevétele érdekében. A Bizottság fel fogja kérni a CEN-t, hogy vegye figyelembe a kisgyermekek rágási szokásait az irányelv II. melléklete III. része 8. pontjának hatálya alá tartozó összes játék tekintetében. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) kialakít egy különleges szabványt a nitrózaminok és nitrozálható anyagok játékokban való jelenlétének vizsgálatára. A Bizottság tudatában van annak, hogy az ujjal felvihető festékekben lévő nitrózaminokra vonatkozó határértékeket e szabvány kialakításával 0,05 mg/kg-ról 0,01 mg/kg-ra csökkentik, a gyermekek expozíciójának jobb figyelembevétele érdekében. A Bizottság fel fogja kérni a CEN-t, hogy vegye figyelembe a kisgyermekek rágási szokásait az irányelv II. melléklete III. része 8. pontjának hatálya alá tartozó összes játék tekintetében.

| (78) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által a három éven aluli gyermekeknek szánt és szintetikus vagy természetes gumiból készült játékokban lévő nitrózaminokkal és nitrozálható anyagokkal kapcsolatban bejelentett intézkedések indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján. |
| --- | --- |

(78)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által a három éven aluli gyermekeknek szánt és szintetikus vagy természetes gumiból készült játékokban lévő nitrózaminokkal és nitrozálható anyagokkal kapcsolatban bejelentett intézkedések indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján.

| (79) | Ami e rendelkezések hatályának a nem szájba vételre szánt, de szájba vehető játékokra való kiterjesztését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy Németországban nincs ilyen követelmény, és nem része a 114. cikk (4) bekezdése értelmében bejelentett nemzeti jogszabálynak. Ezért a kérelem a 114. cikk (4) bekezdése értelmében nem minősül elfogadhatónak. |
| --- | --- |

(79)

Ami e rendelkezések hatályának a nem szájba vételre szánt, de szájba vehető játékokra való kiterjesztését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy Németországban nincs ilyen követelmény, és nem része a 114. cikk (4) bekezdése értelmében bejelentett nemzeti jogszabálynak. Ezért a kérelem a 114. cikk (4) bekezdése értelmében nem minősül elfogadhatónak.

| (80) | A Bizottság azonban úgy véli, hogy az irányelv megfelelően figyelembe veszi a játékok azon csoportját, amelyekből valószínűleg nitrózaminok és nitrozálható anyagok oldódnak ki. A 3 évesnél fiatalabb gyermekek általi használatra tervezett összes játékot figyelembe veszik, mivel ezek a gyermekek erőteljesebb rágási magatartást mutatnak (vagyis mindent a szájukba vesznek, még ha a terméket nem is arra szánták). A nagyobb gyermekeknek szánt játékokat csak akkor veszik figyelembe, ha azok szájba vehetők, mivel náluk a rágási magatartás kevésbé releváns, mint a három éven aluliaknál. A Bizottság tudatában van annak, hogy a három éven aluli gyermekek idősebb gyermekeknek szánt játékokkal is kapcsolatba kerülhetnek. Ez a kockázat azonban más, kevésbé korlátozó jellegű eszközökkel is kiküszöbölhető, például megfelelő figyelmeztetésekkel, amelyek jelzik, hogy mely játékok nem valók három éven aluli gyermekeknek. Az irányelv rendelkezik ilyen figyelmeztetésekről. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság azonban úgy véli, hogy az irányelv megfelelően figyelembe veszi a játékok azon csoportját, amelyekből valószínűleg nitrózaminok és nitrozálható anyagok oldódnak ki. A 3 évesnél fiatalabb gyermekek általi használatra tervezett összes játékot figyelembe veszik, mivel ezek a gyermekek erőteljesebb rágási magatartást mutatnak (vagyis mindent a szájukba vesznek, még ha a terméket nem is arra szánták). A nagyobb gyermekeknek szánt játékokat csak akkor veszik figyelembe, ha azok szájba vehetők, mivel náluk a rágási magatartás kevésbé releváns, mint a három éven aluliaknál. A Bizottság tudatában van annak, hogy a három éven aluli gyermekek idősebb gyermekeknek szánt játékokkal is kapcsolatba kerülhetnek. Ez a kockázat azonban más, kevésbé korlátozó jellegű eszközökkel is kiküszöbölhető, például megfelelő figyelmeztetésekkel, amelyek jelzik, hogy mely játékok nem valók három éven aluli gyermekeknek. Az irányelv rendelkezik ilyen figyelmeztetésekről.

Az önkényes megkülönböztetés hiánya

| (81) | A 114. cikk (6) bekezdése értelmében a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a 114. cikk (4) bekezdése értelmében bejelentett nemzeti rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság esetjoga szerint a megkülönböztetés hiánya azt jelenti, hogy a hasonló helyzeteket nem szabad különböző módon, a különböző helyzeteket pedig nem szabad azonos módon kezelni. |
| --- | --- |

(81)

A 114. cikk (6) bekezdése értelmében a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a 114. cikk (4) bekezdése értelmében bejelentett nemzeti rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság esetjoga szerint a megkülönböztetés hiánya azt jelenti, hogy a hasonló helyzeteket nem szabad különböző módon, a különböző helyzeteket pedig nem szabad azonos módon kezelni.

| (82) | Mivel a higannyal, arzénnal és antimonnal kapcsolatos intézkedéseket nem indokolja az emberi egészség védelmének követelménye, a Bizottságnak nem kell ellenőriznie, hogy e feltétel teljesül-e. |
| --- | --- |

(82)

Mivel a higannyal, arzénnal és antimonnal kapcsolatos intézkedéseket nem indokolja az emberi egészség védelmének követelménye, a Bizottságnak nem kell ellenőriznie, hogy e feltétel teljesül-e.

| (83) | A játékokban lévő ólommal, báriummal, nitrózaminokkal és nitrozálható anyagokkal kapcsolatos németországi nemzeti intézkedések megkülönböztetés nélkül minden termékre vonatkoznak, a Németországban gyártottakra és más tagállamokból származókra egyaránt. Ezért nincs bizonyíték arra, hogy a németországi intézkedéseket az európai uniós gazdasági szereplők közötti önkényes megkülönböztetés eszközeként használták volna. |
| --- | --- |

(83)

A játékokban lévő ólommal, báriummal, nitrózaminokkal és nitrozálható anyagokkal kapcsolatos németországi nemzeti intézkedések megkülönböztetés nélkül minden termékre vonatkoznak, a Németországban gyártottakra és más tagállamokból származókra egyaránt. Ezért nincs bizonyíték arra, hogy a németországi intézkedéseket az európai uniós gazdasági szereplők közötti önkényes megkülönböztetés eszközeként használták volna.

A kereskedelem rejtett korlátozásának hiánya

| (84) | Valamely európai irányelv rendelkezéseitől eltérő nemzeti intézkedések általában kereskedelmi akadálynak minősülnek. Olyan termékek, amelyek jogszerűen forgalmazhatók az EU többi részén, nem forgalmazhatók az érintett tagállamban. A 114. cikk (6) bekezdésének célja annak megelőzése, hogy a 114. cikk (4) bekezdése értelmében bejelentett nemzeti intézkedéseket indokolatlanul alkalmazzák, és a valóságban a nemzeti termelés közvetett védelmére szánt gazdasági intézkedésként használják. |
| --- | --- |

(84)

Valamely európai irányelv rendelkezéseitől eltérő nemzeti intézkedések általában kereskedelmi akadálynak minősülnek. Olyan termékek, amelyek jogszerűen forgalmazhatók az EU többi részén, nem forgalmazhatók az érintett tagállamban. A 114. cikk (6) bekezdésének célja annak megelőzése, hogy a 114. cikk (4) bekezdése értelmében bejelentett nemzeti intézkedéseket indokolatlanul alkalmazzák, és a valóságban a nemzeti termelés közvetett védelmére szánt gazdasági intézkedésként használják.

| (85) | Mivel a higannyal, arzénnal és antimonnal kapcsolatos intézkedéseket nem indokolja az emberi egészség védelmének követelménye, a Bizottságnak nem kell ellenőriznie, hogy e feltétel teljesül-e. |
| --- | --- |

(85)

Mivel a higannyal, arzénnal és antimonnal kapcsolatos intézkedéseket nem indokolja az emberi egészség védelmének követelménye, a Bizottságnak nem kell ellenőriznie, hogy e feltétel teljesül-e.

| (86) | Az ólom tekintetében a Bizottság egyetért azzal, hogy az ólom irányelvben meghatározott határértékei többé már nem nyújtanak megfelelő mértékű védelmet a gyermekeknek, mivel az értékek megállapításához használt tudományos háttér fejlődött. Ezután a Bizottság felülvizsgálta ezeket az intézkedéseket. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a német kérelem a gyermekek egészségével kapcsolatos tényleges aggodalmon alapul, és nem minősül a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának. |
| --- | --- |

(86)

Az ólom tekintetében a Bizottság egyetért azzal, hogy az ólom irányelvben meghatározott határértékei többé már nem nyújtanak megfelelő mértékű védelmet a gyermekeknek, mivel az értékek megállapításához használt tudományos háttér fejlődött. Ezután a Bizottság felülvizsgálta ezeket az intézkedéseket. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a német kérelem a gyermekek egészségével kapcsolatos tényleges aggodalmon alapul, és nem minősül a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának.

| (87) | A bárium tekintetében a Bizottság egyetért azzal, hogy a RIVM nem vette megfelelően figyelembe a WHO értékelését, amikor a tolerálható napi bevitelt javasolta. Ezért bizonytalanságok állnak fenn az irányelv által nyújtott védelem szintje vonatkozásában. A Bizottság felvilágosítást kért az EKKTB-től, és amint az EKKTB elfogadta szakvéleményét, szükség esetén megfontolja a határértékek felülvizsgálatát. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a német kérelem a gyermekek egészségével kapcsolatos tényleges aggodalmakon alapul, és nem minősül a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának. |
| --- | --- |

(87)

A bárium tekintetében a Bizottság egyetért azzal, hogy a RIVM nem vette megfelelően figyelembe a WHO értékelését, amikor a tolerálható napi bevitelt javasolta. Ezért bizonytalanságok állnak fenn az irányelv által nyújtott védelem szintje vonatkozásában. A Bizottság felvilágosítást kért az EKKTB-től, és amint az EKKTB elfogadta szakvéleményét, szükség esetén megfontolja a határértékek felülvizsgálatát. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a német kérelem a gyermekek egészségével kapcsolatos tényleges aggodalmakon alapul, és nem minősül a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának.

| (88) | Ami a nitrózaminokat és a nitrozálható anyagokat illeti, a Bizottság egyetért azzal, hogy a gyermekek rágási szokásaival kapcsolatos expozíciós paramétereket nem vették kellően figyelembe, amikor az irányelvben meghatározták a határértékeket. A Bizottság kötelezni fogja a CEN-t arra, hogy a határértékek csökkentése érdekében vegye figyelembe ezeket a paramétereket a szabványosítási folyamatban. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a német kérelem a gyermekek egészségével kapcsolatos tényleges aggodalmon alapul, és nem minősül a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának. |
| --- | --- |

(88)

Ami a nitrózaminokat és a nitrozálható anyagokat illeti, a Bizottság egyetért azzal, hogy a gyermekek rágási szokásaival kapcsolatos expozíciós paramétereket nem vették kellően figyelembe, amikor az irányelvben meghatározták a határértékeket. A Bizottság kötelezni fogja a CEN-t arra, hogy a határértékek csökkentése érdekében vegye figyelembe ezeket a paramétereket a szabványosítási folyamatban. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a német kérelem a gyermekek egészségével kapcsolatos tényleges aggodalmon alapul, és nem minősül a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának.

A belső piac működését gátló akadályok hiánya

| (89) | A 114. cikk (6) bekezdése megtiltja olyan nemzeti intézkedések jóváhagyását, amelyek várhatóan befolyásolják a belső piac működését. Ez a követelmény azonban nem minősül a belső piac működését várhatóan befolyásoló összes intézkedés jóváhagyását megtiltó követelménynek. Minden olyan intézkedés, amely eltér valamely harmonizációs intézkedéstől, valószínűleg befolyásolja a belső piac működését. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadály 114. cikk (6) bekezdésében említett fogalmát úgy kell értelmezni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást, az eljárás hasznosságának megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

(89)

A 114. cikk (6) bekezdése megtiltja olyan nemzeti intézkedések jóváhagyását, amelyek várhatóan befolyásolják a belső piac működését. Ez a követelmény azonban nem minősül a belső piac működését várhatóan befolyásoló összes intézkedés jóváhagyását megtiltó követelménynek. Minden olyan intézkedés, amely eltér valamely harmonizációs intézkedéstől, valószínűleg befolyásolja a belső piac működését. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadály 114. cikk (6) bekezdésében említett fogalmát úgy kell értelmezni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást, az eljárás hasznosságának megőrzése érdekében.

| (90) | Mivel a higannyal, arzénnal és antimonnal kapcsolatos intézkedéseket nem indokolja az emberi egészség védelmének követelménye, a Bizottságnak nem kell ellenőriznie, hogy e feltétel teljesül-e. |
| --- | --- |

(90)

Mivel a higannyal, arzénnal és antimonnal kapcsolatos intézkedéseket nem indokolja az emberi egészség védelmének követelménye, a Bizottságnak nem kell ellenőriznie, hogy e feltétel teljesül-e.

| (91) | Az ólom és a bárium tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a gyártók az irányelv rendelkezéseinek alkalmazása során Németországon kívül minden tagállamban forgalmazhatják a játékokat. A gyártók valószínűleg nem fejlesztenek ki két különböző játéksorozatot, ehelyett inkább alkalmazkodnak az eltérő rendelkezésekhez, hogy olyan játékokat állítsanak elő, amelyeket minden tagállamban lehet forgalmazni. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az ólomra és báriumra vonatkozó németországi határértékeket az EU-ban 1990 óta kell alkalmazni a 88/378/EGK irányelv alapján, ezért a gyártók műszakilag megvalósíthatják őket. A játékgyártók megerősítették ezt a feltevést, amikor közölték a német intézkedésekkel kapcsolatos álláspontjukat. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működésére gyakorolt hatás arányos a gyermekek egészségének megóvására irányuló céllal. |
| --- | --- |

(91)

Az ólom és a bárium tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a gyártók az irányelv rendelkezéseinek alkalmazása során Németországon kívül minden tagállamban forgalmazhatják a játékokat. A gyártók valószínűleg nem fejlesztenek ki két különböző játéksorozatot, ehelyett inkább alkalmazkodnak az eltérő rendelkezésekhez, hogy olyan játékokat állítsanak elő, amelyeket minden tagállamban lehet forgalmazni. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az ólomra és báriumra vonatkozó németországi határértékeket az EU-ban 1990 óta kell alkalmazni a 88/378/EGK irányelv alapján, ezért a gyártók műszakilag megvalósíthatják őket. A játékgyártók megerősítették ezt a feltevést, amikor közölték a német intézkedésekkel kapcsolatos álláspontjukat. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működésére gyakorolt hatás arányos a gyermekek egészségének megóvására irányuló céllal.

| (92) | Ami a nitrózaminokat és a nitrozálható anyagokat illeti, a Bizottság hasonlóképpen döntött. A nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra vonatkozó német intézkedéseket Németországban 2008 óta kell alkalmazni. A Bizottság tudomása szerint a gyártók nem fejlesztettek ki két különböző játéksorozatot, ehelyett inkább alkalmazkodtak a német rendelkezésekhez, hogy olyan játékokat állítsanak elő, amelyeket minden tagállamban lehet forgalmazni. A német intézkedéseknél kevésbé szigorú irányelv alkalmazásának kezdetével a Bizottság várakozásai szerint a gyártók majd a legszigorúbb rendelkezésekhez alkalmazkodnak, hogy olyan játékokat állítsanak elő, amelyek minden tagállamban forgalmazhatók. A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a német határértékek betartása műszakilag megvalósítható, mivel a gyártók már 2008 óta ezt teszik. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működésére gyakorolt hatás arányos a gyermekek egészségének megóvására irányuló céllal. |
| --- | --- |

(92)

Ami a nitrózaminokat és a nitrozálható anyagokat illeti, a Bizottság hasonlóképpen döntött. A nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra vonatkozó német intézkedéseket Németországban 2008 óta kell alkalmazni. A Bizottság tudomása szerint a gyártók nem fejlesztettek ki két különböző játéksorozatot, ehelyett inkább alkalmazkodtak a német rendelkezésekhez, hogy olyan játékokat állítsanak elő, amelyeket minden tagállamban lehet forgalmazni. A német intézkedéseknél kevésbé szigorú irányelv alkalmazásának kezdetével a Bizottság várakozásai szerint a gyártók majd a legszigorúbb rendelkezésekhez alkalmazkodnak, hogy olyan játékokat állítsanak elő, amelyek minden tagállamban forgalmazhatók. A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a német határértékek betartása műszakilag megvalósítható, mivel a gyártók már 2008 óta ezt teszik. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működésére gyakorolt hatás arányos a gyermekek egészségének megóvására irányuló céllal.

KÖVETKEZTETÉS

| (93) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által a higannyal, arzénnal és antimonnal kapcsolatban bejelentett nemzeti rendelkezések nem indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések nem hagyhatók jóvá. |
| --- | --- |

(93)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által a higannyal, arzénnal és antimonnal kapcsolatban bejelentett nemzeti rendelkezések nem indokoltak az emberi egészség védelmének lényeges követelménye alapján. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések nem hagyhatók jóvá.

| (94) | Ami a Németország által az ólommal és a báriummal kapcsolatban bejelentett nemzeti intézkedéseket illeti, a Bizottság úgy véli, hogy ezek az intézkedések indokoltak, és nem képezik a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint nem jelentenek akadályt a belső piac működésében. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a bejelentett intézkedések jóváhagyhatók, de határidő vonatkozik rájuk. |
| --- | --- |

(94)

Ami a Németország által az ólommal és a báriummal kapcsolatban bejelentett nemzeti intézkedéseket illeti, a Bizottság úgy véli, hogy ezek az intézkedések indokoltak, és nem képezik a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint nem jelentenek akadályt a belső piac működésében. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a bejelentett intézkedések jóváhagyhatók, de határidő vonatkozik rájuk.

| (95) | Ami a Németország által a nitrózaminokkal és nitrozálható anyagokkal kapcsolatban bejelentett nemzeti intézkedéseket illeti, a Bizottság úgy véli, hogy ezek az intézkedések indokoltak, és nem képezik a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint nem jelentenek akadályt a belső piac működésében. A Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések jóváhagyhatók. |
| --- | --- |

(95)

Ami a Németország által a nitrózaminokkal és nitrozálható anyagokkal kapcsolatban bejelentett nemzeti intézkedéseket illeti, a Bizottság úgy véli, hogy ezek az intézkedések indokoltak, és nem képezik a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint nem jelentenek akadályt a belső piac működésében. A Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések jóváhagyhatók.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az antimonnal, arzénnal és higannyal kapcsolatban az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdése értelmében bejelentett német intézkedéseket a Bizottság nem hagyja jóvá.

Az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdése értelmében bejelentett, az ólommal kapcsolatos német rendelkezéseket a Bizottság az ólomra vonatkozó új határértékeket megállapító uniós rendelkezések hatálybalépéséig, de legkésőbb 2013. július 21-ig jóváhagyja.

Az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdése értelmében bejelentett, a báriummal kapcsolatos német rendelkezéseket a Bizottság a báriumra vonatkozó új határértékeket megállapító uniós rendelkezések hatálybalépéséig, de legkésőbb 2013. július 21-ig jóváhagyja.

A nitrózaminokkal és nitrozálható anyagokkal kapcsolatban az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdése értelmében bejelentett német intézkedéseket a Bizottság jóváhagyja.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 1-jén.

a Bizottság részéről

Antonio TAJANI

alelnök

---

(1)  HL L 170., 2009.6.30., 1. o.

1

(2)  HL L 187., 1988.7.16., 1. o.

2

(3)  HL C 159., 2011.5.28., 23. o.

3

(4)  A Bizottság határozata (2011. augusztus 4.) a Németország által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke (4) bekezdése szerint bejelentetett, a játékokban található ólom, bárium, arzén, antimon, higany, valamint a nitrózaminók és nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott határértékekre vonatkozó, a 114. cikk (6) bekezdésében említett nemzeti rendelkezések érvényességének meghosszabbításáról (HL L 214., 2011.8.19., 15. o.).

4

(5)  EFSA Journal 2009; 7(10):1351.

5

(6)  Evaluation of the Migration Limits for Chemical Elements in Toys, EKKTB, 2010. július 1.

6

(7)  Vélemény az arzén ivóvízben való jelenlétére vonatkozó olasz eltérésről (EKKTB 2010 c).

7

(8)  RIVM, Agency for toxic substances and Disease Registry (ATSDR), 2007.

8

(9)  Antimony in Drinking-water, WHO, 2003.

9

(10)  Barium and barium compounds. Concise International chemical assessment document. Egészségügyi Világszervezet, 2001.

10

(11)  Chemicals in Toys – A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements of the migration of heavy elements. Végleges, átdolgozott változat, RIVM, 2006. október 12., II.10.7. szakasz, 184. oldal.

11

(12)  COM(2010) 723 végleges.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

13

(14)  IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans, 17. kötet.

14

(15)  A Bizottság 93/11/EGK irányelve (1993. március 15.) az N-nitrozaminok és N-nitrozálható anyagok elasztomerből vagy gumiból készült cumik és cumisüvegekből történő kibocsátásáról (HL L 93., 1993.4.17., 37. o.).

15

---

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/30

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. március 19.)

az Egyesült Nemzetek egységes kábítószer-egyezményének Bolíviában való hatékony alkalmazása tekintetében a 732/2008/EK tanácsi rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat megindításáról

(2012/161/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2008. július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (2) bekezdésére,

az általános preferenciarendszer-bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | 2011. június 29-én a Többnemzetiségű Bolíviai Állam (a továbbiakban: Bolívia) kormánya az Egyesült Nemzetek egységes kábítószer-egyezményének felmondásáról szóló okiratot helyezett letétbe az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkáránál. A felmondás 2012. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

2011. június 29-én a Többnemzetiségű Bolíviai Állam (a továbbiakban: Bolívia) kormánya az Egyesült Nemzetek egységes kábítószer-egyezményének felmondásáról szóló okiratot helyezett letétbe az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkáránál. A felmondás 2012. január 1-jén lépett hatályba.

| (2) | Ezt követően Bolívia egy másik okiratot helyezett letétbe annak érdekében, hogy ismét csatlakozzon az Egyesült Nemzetek egységes kábítószer-egyezményéhez, de fenntartással élt a kokalevelek hagyományos felhasználását (különösen a kokalevelek rágását és gyógyászati felhasználását) illetően. Az újbóli csatlakozásra irányuló kérelmet a részes államok jelenleg vizsgálják. |
| --- | --- |

(2)

Ezt követően Bolívia egy másik okiratot helyezett letétbe annak érdekében, hogy ismét csatlakozzon az Egyesült Nemzetek egységes kábítószer-egyezményéhez, de fenntartással élt a kokalevelek hagyományos felhasználását (különösen a kokalevelek rágását és gyógyászati felhasználását) illetően. Az újbóli csatlakozásra irányuló kérelmet a részes államok jelenleg vizsgálják.

| (3) | A 732/2008/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése a rendelet II. fejezetének 2. szakaszában említett, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás ideiglenes visszavonásáról rendelkezik, különösen abban az esetben, ha a nemzeti jogszabályok már nem tartalmazzák azokat az egyezményeket, amelyek megerősítése a III. mellékletben említett 8. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesítése érdekében történt, illetve ha e jogszabályokat ténylegesen nem hajtják végre. Az említett különleges előírás hatályát a 2008/938/EK bizottsági határozat (2) terjesztette ki Bolíviára. |
| --- | --- |

(3)

A 732/2008/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése a rendelet II. fejezetének 2. szakaszában említett, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás ideiglenes visszavonásáról rendelkezik, különösen abban az esetben, ha a nemzeti jogszabályok már nem tartalmazzák azokat az egyezményeket, amelyek megerősítése a III. mellékletben említett 8. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesítése érdekében történt, illetve ha e jogszabályokat ténylegesen nem hajtják végre. Az említett különleges előírás hatályát a 2008/938/EK bizottsági határozat (2) terjesztette ki Bolíviára.

| (4) | Az Egyesült Nemzetek egységes kábítószer-egyezménye a 732/2008/EK rendelet III. melléklete B. részének 24. pontjában szerepel. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Nemzetek egységes kábítószer-egyezménye a 732/2008/EK rendelet III. melléklete B. részének 24. pontjában szerepel.

| (5) | A 732/2008/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint amennyiben a Bizottság olyan információt kap, amely indokolhatja az ideiglenes visszavonást, vagy úgy ítéli meg, hogy elegendő indok áll rendelkezésre vizsgálat lefolytatásához, úgy tájékoztatja az általános preferenciarendszer-bizottságot és konzultációkat kér. A 17. cikk (2) bekezdése szerint a Bizottság a konzultációk lefolytatását követően határozhat úgy, hogy vizsgálatot indít. |
| --- | --- |

(5)

A 732/2008/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint amennyiben a Bizottság olyan információt kap, amely indokolhatja az ideiglenes visszavonást, vagy úgy ítéli meg, hogy elegendő indok áll rendelkezésre vizsgálat lefolytatásához, úgy tájékoztatja az általános preferenciarendszer-bizottságot és konzultációkat kér. A 17. cikk (2) bekezdése szerint a Bizottság a konzultációk lefolytatását követően határozhat úgy, hogy vizsgálatot indít.

| (6) | Az egyezmény felmondásának joghatását elemezni kell annak megállapítása érdekében, hogy indokolt-e a különleges ösztönző előírás ideiglenes visszavonása. Elegendő indok áll tehát rendelkezésre a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(6)

Az egyezmény felmondásának joghatását elemezni kell annak megállapítása érdekében, hogy indokolt-e a különleges ösztönző előírás ideiglenes visszavonása. Elegendő indok áll tehát rendelkezésre a vizsgálat megindításához.

| (7) | Az általános preferenciarendszer-bizottsággal folytatott konzultációk 2012. február 27-én lezajlottak, |
| --- | --- |

(7)

Az általános preferenciarendszer-bizottsággal folytatott konzultációk 2012. február 27-én lezajlottak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság vizsgálatot indít annak megállapítása érdekében, hogy az Egyesült Nemzetek egységes kábítószer-egyezményének felmondása indokolja-e a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás ideiglenes visszavonását a Bolíviából származó termékek tekintetében.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 211., 2008.8.6., 1. o.

1

(2)  HL L 334., 2008.12.12., 90. o.

2

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/31

---

A BIZOTTSÁG 1/2011 HATÁROZATA (2011. DECEMBER 20.) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT A MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉS KÖLCSÖNÖS ELISMERÉSÉRŐL LÉTREJÖTT MEGÁLLAPODÁS KERETÉBEN LÉTREHOZOTT

a kötélvontatású vasutakról szóló új, 19. fejezetnek az 1. mellékletbe való beillesztéséről és az 1. mellékletben felsorolt jogi hivatkozások naprakésszé tételéről

(2012/162/EU)

A BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a megfelelőségértékelésre vonatkozó kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 10. cikkének (4) és (5) bekezdésére, valamint a 18. cikkének (2) bekezdésére,

mivel a megállapodás 10. cikkének (5) bekezdése értelmében a bizottság a szerződő felek egyikének javaslata alapján módosíthatja a megállapodás mellékleteit,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | A megállapodás termékágazatokról szóló 1. mellékletét módosítják azért, hogy az e határozathoz mellékelt A. csatolmányban meghatározott előírások szerint egy új, a kötélvontatású vasutakról szóló 19. fejezetet emeljenek be a megállapodásba. |
| --- | --- |

1.

A megállapodás termékágazatokról szóló 1. mellékletét módosítják azért, hogy az e határozathoz mellékelt A. csatolmányban meghatározott előírások szerint egy új, a kötélvontatású vasutakról szóló 19. fejezetet emeljenek be a megállapodásba.

| 2. | A megállapodás termékágazatokról szóló 1. melléklete az e határozathoz csatolt B. csatolmányban megállapított rendelkezéseknek megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A megállapodás termékágazatokról szóló 1. melléklete az e határozathoz csatolt B. csatolmányban megállapított rendelkezéseknek megfelelően módosul.

| 3. | E két példányban készült határozatot a bizottság azon képviselői írják alá, akik jogosultak a felek nevében eljárni. E határozat az utolsó aláírás napján lép hatályba. |
| --- | --- |

3.

E két példányban készült határozatot a bizottság azon képviselői írják alá, akik jogosultak a felek nevében eljárni. E határozat az utolsó aláírás napján lép hatályba.

Aláírva Bernben, 2011. december 20-án.

a Svájci Államszövetség nevében

Christophe PERRITAZ

Aláírva Brüsszelben, 2011. december 14-én.

az Európai Unió nevében

Fernando PERREAU DE PINNINCK

---

A. MELLÉKLET

A termékágazatokról szóló 1. mellékletbe a következő, a kötélvontatású vasutakról szóló 19. fejezetet kell beilleszteni:

„19.   FEJEZET

KÖTÉLVONTATÁSÚ VASUTAK

I.   SZAKASZ

Törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések

Az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések

| Európai Unió | Az Európai Parlament és a Tanács 2000/9/EK irányelve (2000. március 20.) a személyszállító kötélvontatású vasutakról (HL L 106., 2000.5.3., 21. o.; a továbbiakban: a 2000/9/EK irányelv). |
| --- | --- |
| Svájc | A legutóbb 2009. március 20-án módosított (RO 2009 5597), a személyszállításra szolgáló kötélpálya-berendezésekről szóló, 2006. június 23-i szövetségi törvény (RO 2006 5753). |
| A legutóbb 2010. június 11-én módosított (RO 2010 2749), a személyszállításra tervezett kötélpálya-berendezésekről szóló, 2006. december 21-i rendelet (RO 2007 39). |

Európai Unió

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/9/EK irányelve (2000. március 20.) a személyszállító kötélvontatású vasutakról (HL L 106., 2000.5.3., 21. o.; a továbbiakban: a 2000/9/EK irányelv).

Svájc

A legutóbb 2009. március 20-án módosított (RO 2009 5597), a személyszállításra szolgáló kötélpálya-berendezésekről szóló, 2006. június 23-i szövetségi törvény (RO 2006 5753).

A legutóbb 2010. június 11-én módosított (RO 2010 2749), a személyszállításra tervezett kötélpálya-berendezésekről szóló, 2006. december 21-i rendelet (RO 2007 39).

II.   SZAKASZ

Megfelelőségértékelő testületek

Az e megállapodás 10. cikke szerint létrehozott bizottság a megállapodás 11. cikkében ismertetett eljárás szerint elkészíti és folyamatosan frissíti a megfelelőségértékelő testületek listáját.

III.   SZAKASZ

Kijelölő hatóságok

A megállapodás 10. cikke szerint létrehozott bizottság elkészíti és folyamatosan frissíti a felek által bejelentett kijelölő hatóságok listáját.

IV.   SZAKASZ

A Megfelelőségértékelő testületek kijelölésére vonatkozó különleges szabályok

A megfelelőségértékelő testületek kijelölésénél a kijelölő hatóságok betartják a megállapodás 2. mellékletben foglalt általános elveket és a 2000/9/EK irányelv VIII. mellékletében megállapított értékelési kritériumokat.

V.   SZAKASZ

Kiegészítő rendelkezések

1.   Információcsere

Jelen megállapodás 9. és 12. cikke értelmében e fejezet megfelelő végrehajtásának érdekében a Szerződő Felek átadják egymásnak a szükséges információkat.

A tagállamok és Svájc illetékes hatóságai, valamint az Európai Bizottság különösen a 2000/9/EK irányelv 11. és 14. cikkében említett információkat cserélik ki egymással.

Az e melléklet IV. szakaszának megfelelően kijelölt megfelelőségértékelési testületek a B modul 7. és 8. pontja, a D modul 6. pontja és a H modul 6. és 7.5. pontja tekintetében a 2000/9/EK irányelv V. mellékletében említett információkat cserélik ki egymással.

2.   Műszaki dokumentáció

Elegendő, ha a gyártók, meghatalmazott képviselőik vagy a termékek forgalomba hozataláért felelős személy a 2000/9/EK irányelvnek megfelelően a műszaki dokumentációt az egyik Szerződő Fél területén rendelkezésre tudja bocsátani.

A Szerződő Felek vállalják, hogy minden vonatkozó műszaki dokumentumot továbbítanak a többi Szerződő Fél hatóságainak kérésére.

3.   Piacfelügyelet

A Szerződő Felek értesítik egymást a területükön felállított, a jogszabályaik végrehajtása keretében a felügyeleti feladatok ellátásáért felelős hatóságokról, az I. szakaszban foglaltak értelmében.

A Szerződő Felek értesítik egymást a piacfelügyeleti céllal létrehozott szervek keretében folytatott tevékenységeikről.”

---

B. MELLÉKLET

AZ I. MELLÉKLET MÓDOSÍTÁSA

1.   FEJEZET

GÉPEK

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben az európai uniós és a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Európai Unió | 1. | A legutóbb a peszticidek kijuttatására szolgáló gépek tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. október 21-i 2009/127/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 310., 2009.11.25., 29. o.) módosított, a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 157., 2006.6.9., 24. o.) |
| --- | --- | --- |

„Európai Unió

1.

A legutóbb a peszticidek kijuttatására szolgáló gépek tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. október 21-i 2009/127/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 310., 2009.11.25., 29. o.) módosított, a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 157., 2006.6.9., 24. o.)

Svájc

| 100. | A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573) |
| --- | --- |

100.

A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573)

| 101. | A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583) |
| --- | --- |

101.

A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583)

| 102. | A legutóbb 2010. május 19-én módosított (RO 2010 2583), 2008. április 2-i rendelet a gépi berendezések biztonságosságáról (RO 2008 1785)” |
| --- | --- |

102.

A legutóbb 2010. május 19-én módosított (RO 2010 2583), 2008. április 2-i rendelet a gépi berendezések biztonságosságáról (RO 2008 1785)”

2.   FEJEZET

EGYÉNI VÉDŐFELSZERELÉS

EGYÉNI VÉDŐFELSZERELÉS

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Svájc | 100. | A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573) |
| --- | --- | --- |

„Svájc

100.

A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573)

| 101. | A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583)” |
| --- | --- |

101.

A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583)”

5.   FEJEZET

GÁZÜZEMŰ BERENDEZÉSEK ÉS KAZÁNOK

GÁZÜZEMŰ BERENDEZÉSEK ÉS KAZÁNOK

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Svájc | 101. | A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573) |
| --- | --- | --- |

„Svájc

101.

A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573)

| 102. | A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583)” |
| --- | --- |

102.

A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583)”

6.   FEJEZET

NYOMÁSTARTÓ EDÉNYEK

NYOMÁSTARTÓ EDÉNYEK

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (1) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben az európai uniós rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Európai Unió | 1. | Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.)” |
| --- | --- | --- |

„Európai Unió

1.

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/35/EU irányelve (2010. június 16.) a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és az 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2010.6.30., 1. o.)”

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Svájc | 102. | A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573) |
| --- | --- | --- |

„Svájc

102.

A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573)

| 103. | A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583) |
| --- | --- |

103.

A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583)

| 104. | A legutóbb 2010. május 19-én módosított (RO 2010 2583), 2002. november 20-i rendelet az egyszerű nyomástartó edények biztonságáról (RO 2003 38) |
| --- | --- |

104.

A legutóbb 2010. május 19-én módosított (RO 2010 2583), 2002. november 20-i rendelet az egyszerű nyomástartó edények biztonságáról (RO 2003 38)

| 105. | A legutóbb 2010. május 19-én módosított (RO 2010 2583), 2002. november 20-i rendelet a nyomástartó berendezések biztonságáról (RO 2003 38)” |
| --- | --- |

105.

A legutóbb 2010. május 19-én módosított (RO 2010 2583), 2002. november 20-i rendelet a nyomástartó berendezések biztonságáról (RO 2003 38)”

7.   FEJEZET

RÁDIÓBERENDEZÉS ÉS TÁVKÖZLÉSI VÉGBERENDEZÉS

RÁDIÓBERENDEZÉS ÉS TÁVKÖZLÉSI VÉGBERENDEZÉS

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Svájc | 100. | A legutóbb 2009. június 12-én módosított (RO 2010 2617), 1997. április 30-i szövetségi törvény a távközlésről (RO 1997 2187) |
| --- | --- | --- |

„Svájc

100.

A legutóbb 2009. június 12-én módosított (RO 2010 2617), 1997. április 30-i szövetségi törvény a távközlésről (RO 1997 2187)

| 101. | A legutóbb 2009. november 18-án módosított (RO 2009 6243), 2002. június 14-i rendelet a távközlési berendezésekről (OIT) (RO 2002 2086) |
| --- | --- |

101.

A legutóbb 2009. november 18-án módosított (RO 2009 6243), 2002. június 14-i rendelet a távközlési berendezésekről (OIT) (RO 2002 2086)

| 102. | A legutóbb 2011. április 7-én módosított (RO 2007 1391), a Szövetségi Kommunikációs Hivatal 2002. június 14-i rendelete a távközlési berendezésekről (RO 2011 2111) |
| --- | --- |

102.

A legutóbb 2011. április 7-én módosított (RO 2007 1391), a Szövetségi Kommunikációs Hivatal 2002. június 14-i rendelete a távközlési berendezésekről (RO 2011 2111)

| 103. | A Szövetségi Kommunikációs Hivatal távközlési berendezésekről szóló rendeletének (RO 2002 2111) legutóbb 2005. november 21-én módosított 1. melléklete (RO 2005 5139) |
| --- | --- |

103.

A Szövetségi Kommunikációs Hivatal távközlési berendezésekről szóló rendeletének (RO 2002 2111) legutóbb 2005. november 21-én módosított 1. melléklete (RO 2005 5139)

| 104. | A legutóbb 2011. május 3-án módosított, a Feuille Fédérale-ban közzétett technikai szabványok jegyzéke, címekkel és hivatkozásokkal (FF 2011 0799). |
| --- | --- |

104.

A legutóbb 2011. május 3-án módosított, a Feuille Fédérale-ban közzétett technikai szabványok jegyzéke, címekkel és hivatkozásokkal (FF 2011 0799).

| 105. | A legutóbb 2009. november 4-én módosított (RO 2009 5821), a távközlési szolgáltatásokról szóló, 2007. március 9-i rendelet (RO 2007 945)” |
| --- | --- |

105.

A legutóbb 2009. november 4-én módosított (RO 2009 5821), a távközlési szolgáltatásokról szóló, 2007. március 9-i rendelet (RO 2007 945)”

8.   FEJEZET

ROBBANÁSVESZÉLYES LÉGKÖRBEN TÖRTÉNŐ FELHASZNÁLÁSRA SZÁNT FELSZERELÉSEK ÉS VÉDELMI RENDSZEREK

ROBBANÁSVESZÉLYES LÉGKÖRBEN TÖRTÉNŐ FELHASZNÁLÁSRA SZÁNT FELSZERELÉSEK ÉS VÉDELMI RENDSZEREK

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Svájc | 100. | A legutóbb 2008. március 20-án módosított (RO 2008 3437), 1902. június 24-i szövetségi törvény a gyenge- és erősáramú berendezésekről (RO 19 252 és RS 4798) |
| --- | --- | --- |

„Svájc

100.

A legutóbb 2008. március 20-án módosított (RO 2008 3437), 1902. június 24-i szövetségi törvény a gyenge- és erősáramú berendezésekről (RO 19 252 és RS 4798)

| 101. | A legutóbb 2010. június 11-én módosított (RO 2010 2749), 1998. március 2-i rendelet a robbanásveszélyes légkörben történő felhasználásra szánt felszerelések és védelmi rendszerek biztonságáról (RO 1998 963) |
| --- | --- |

101.

A legutóbb 2010. június 11-én módosított (RO 2010 2749), 1998. március 2-i rendelet a robbanásveszélyes légkörben történő felhasználásra szánt felszerelések és védelmi rendszerek biztonságáról (RO 1998 963)

| 102. | A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573) |
| --- | --- |

102.

A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573)

| 103. | A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583)” |
| --- | --- |

103.

A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583)”

9.   FEJEZET

ELEKTROMOS BERENDEZÉSEK ÉS ELEKTROMÁGNESES ÖSSZEFÉRHETŐSÉG

ELEKTROMOS BERENDEZÉSEK ÉS ELEKTROMÁGNESES ÖSSZEFÉRHETŐSÉG

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Svájc | 100. | A legutóbb 2008. március 20-án módosított (RO 2008 3437), 1902. június 24-i szövetségi törvény a gyenge- és erősáramú berendezésekről (RO 19 252 és RS 4798) |
| --- | --- | --- |

„Svájc

100.

A legutóbb 2008. március 20-án módosított (RO 2008 3437), 1902. június 24-i szövetségi törvény a gyenge- és erősáramú berendezésekről (RO 19 252 és RS 4798)

| 101. | A legutóbb 2009. november 18-án módosított (RO 2009 6243), 1994. március 30-i rendelet a gyengeáramú berendezésekről (RO 1994 1185) |
| --- | --- |

101.

A legutóbb 2009. november 18-án módosított (RO 2009 6243), 1994. március 30-i rendelet a gyengeáramú berendezésekről (RO 1994 1185)

| 102. | A legutóbb 1997. december 8-án módosított (RO 1998 54), 1994. március 30-i rendelet az erősáramú berendezésekről (RO 1994 1199) |
| --- | --- |

102.

A legutóbb 1997. december 8-án módosított (RO 1998 54), 1994. március 30-i rendelet az erősáramú berendezésekről (RO 1994 1199)

| 103. | A legutóbb 2010. június 11-én módosított (RO 2010 2749), 1997. április 9-i rendelet a kisfeszültségű elektromos berendezésekről (RO 1997 1016) |
| --- | --- |

103.

A legutóbb 2010. június 11-én módosított (RO 2010 2749), 1997. április 9-i rendelet a kisfeszültségű elektromos berendezésekről (RO 1997 1016)

| 104. | A legutóbb 2010. augusztus 24-én módosított (RO 2010 3619), 2009. november 18-i rendelet az elektromágneses összeférhetőségről (RO 2009 6243) |
| --- | --- |

104.

A legutóbb 2010. augusztus 24-én módosított (RO 2010 3619), 2009. november 18-i rendelet az elektromágneses összeférhetőségről (RO 2009 6243)

| 105. | A legutóbb 2009. november 18-án módosított (RO 2009 6243), 2002. június 14-i rendelet a távközlési berendezésekről (OIT) (RO 2002 2086)” |
| --- | --- |

105.

A legutóbb 2009. november 18-án módosított (RO 2009 6243), 2002. június 14-i rendelet a távközlési berendezésekről (OIT) (RO 2002 2086)”

11.   FEJEZET

MÉRŐMŰSZEREK ÉS ELŐRE CSOMAGOLT TERMÉKEK

MÉRŐMŰSZEREK ÉS ELŐRE CSOMAGOLT TERMÉKEK

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Svájc | 102. | A legutóbb 2010. június 18-án módosított (RO 2010 5003), metrológiáról szóló, 1977. június 9-i szövetségi törvény (RO 1977 2394) |
| --- | --- | --- |

„Svájc

102.

A legutóbb 2010. június 18-án módosított (RO 2010 5003), metrológiáról szóló, 1977. június 9-i szövetségi törvény (RO 1977 2394)

| 103. | A mértékegységekről szóló, 1994. november 23-i rendelet (RO 1994 3109) |
| --- | --- |

103.

A mértékegységekről szóló, 1994. november 23-i rendelet (RO 1994 3109)

| 104. | A legutóbb 2010. szeptember 8-án módosított (RO 2010 4489), a mérőműszerekről szóló, 2006. február 15-i rendelet (RO 2006 1453) |
| --- | --- |

104.

A legutóbb 2010. szeptember 8-án módosított (RO 2010 4489), a mérőműszerekről szóló, 2006. február 15-i rendelet (RO 2006 1453)

| 105. | A legutóbb 2006. október 2-án módosított (RO 2006 4189), a Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2004. április 16-i rendelete a nem automatikus működésű mérlegekről (RO 2004 2093) |
| --- | --- |

105.

A legutóbb 2006. október 2-án módosított (RO 2006 4189), a Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2004. április 16-i rendelete a nem automatikus működésű mérlegekről (RO 2004 2093)

| 106. | A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a hosszúság mérésére szolgáló mérőműszerekről (RO 2006 1433) |
| --- | --- |

106.

A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a hosszúság mérésére szolgáló mérőműszerekről (RO 2006 1433)

| 107. | A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a térfogatmérésről (RO 2006 1525) |
| --- | --- |

107.

A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a térfogatmérésről (RO 2006 1525)

| 108. | A legutóbb 2010. október 5-én módosított (RO 2010 4595), a Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a víztől eltérő folyadékok mérési rendszereiről (RO 2006 1533) |
| --- | --- |

108.

A legutóbb 2010. október 5-én módosított (RO 2010 4595), a Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a víztől eltérő folyadékok mérési rendszereiről (RO 2006 1533)

| 109. | A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete az automatikus működésű mérlegekről (RO 2006 1545) |
| --- | --- |

109.

A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete az automatikus működésű mérlegekről (RO 2006 1545)

| 110. | A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a hőenergia mérésére szolgáló eszközökről (RO 2006 1569) |
| --- | --- |

110.

A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a hőenergia mérésére szolgáló eszközökről (RO 2006 1569)

| 111. | A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a földgázmennyiség mérésére szolgáló mérőműszerekről (RO 2006 1591) |
| --- | --- |

111.

A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a földgázmennyiség mérésére szolgáló mérőműszerekről (RO 2006 1591)

| 112. | A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a robbanómotorok kipufogógázainak mérésére szolgáló mérőműszerekről (RO 2006 1599) |
| --- | --- |

112.

A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a robbanómotorok kipufogógázainak mérésére szolgáló mérőműszerekről (RO 2006 1599)

| 113. | A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a villamos energia mérésére szolgáló mérőműszerekről (RO 2006 1613) |
| --- | --- |

113.

A Szövetségi Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2006. március 19-i rendelete a villamos energia mérésére szolgáló mérőműszerekről (RO 2006 1613)

| 114. | A legutóbb 2006. október 2-án módosított (RO 2006 4193), a súlyokról szóló, 1986. augusztus 15-i rendelet (RO 1986 2022)” |
| --- | --- |

114.

A legutóbb 2006. október 2-án módosított (RO 2006 4193), a súlyokról szóló, 1986. augusztus 15-i rendelet (RO 1986 2022)”

14.   FEJEZET

HELYES LABORATÓRIUMI GYAKORLAT, GLP

HELYES LABORATÓRIUMI GYAKORLAT, GLP

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Svájc | 100. | A legutóbb 2010. március 19-én módosított (RO 2010 3233), 1983. október 7-i szövetségi törvény a környezetvédelemről (RO 1984 1122) |
| --- | --- | --- |

„Svájc

100.

A legutóbb 2010. március 19-én módosított (RO 2010 3233), 1983. október 7-i szövetségi törvény a környezetvédelemről (RO 1984 1122)

| 101. | A legutóbb 2005. június 17-én módosított (RO 2006 2197), 2000. december 15-i szövetségi törvény a veszélyes anyagokkal és készítményekkel szembeni védelemről (RO 2004 4763) |
| --- | --- |

101.

A legutóbb 2005. június 17-én módosított (RO 2006 2197), 2000. december 15-i szövetségi törvény a veszélyes anyagokkal és készítményekkel szembeni védelemről (RO 2004 4763)

| 102. | A legutóbb 2010. november 10-én módosított (RO 2010 5223), 2005. május 18-i rendelet a veszélyes anyagokkal és készítményekkel szembeni védelemről (RO 2005 2721) |
| --- | --- |

102.

A legutóbb 2010. november 10-én módosított (RO 2010 5223), 2005. május 18-i rendelet a veszélyes anyagokkal és készítményekkel szembeni védelemről (RO 2005 2721)

| 103. | A legutóbb 2011. június 17-én módosított (RO 2011 2927), 2005. május 18-i rendelet a növényvédő szerek engedélyezéséről (RO 2005 3035) |
| --- | --- |

103.

A legutóbb 2011. június 17-én módosított (RO 2011 2927), 2005. május 18-i rendelet a növényvédő szerek engedélyezéséről (RO 2005 3035)

| 104. | A legutóbb 2010. szeptember 8-án módosított (RO 2010 4027), 2000. december 15-i szövetségi törvény a gyógyszerkészítményekről és az orvostechnikai eszközökről (RO 2001 2790) |
| --- | --- |

104.

A legutóbb 2010. szeptember 8-án módosított (RO 2010 4027), 2000. december 15-i szövetségi törvény a gyógyszerkészítményekről és az orvostechnikai eszközökről (RO 2001 2790)

| 105. | A legutóbb 2010. szeptember 8-án módosított (RO 2010 3863), 2001. október 17-i rendelet a gyógyszerkészítményekről (RO 2001 3420)” |
| --- | --- |

105.

A legutóbb 2010. szeptember 8-án módosított (RO 2010 3863), 2001. október 17-i rendelet a gyógyszerkészítményekről (RO 2001 3420)”

15.   FEJEZET

GYÓGYSZERKÉSZÍTMÉNYEK HELYES GYÁRTÁSI GYAKORLATRA VONATKOZÓ (GMP) ELLENŐRZÉSE ÉS TÉTELBIZONYLATOLÁSA

GYÓGYSZERKÉSZÍTMÉNYEK HELYES GYÁRTÁSI GYAKORLATRA VONATKOZÓ (GMP) ELLENŐRZÉSE ÉS TÉTELBIZONYLATOLÁSA

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Svájc | 100. | A legutóbb 2010. szeptember 8-án módosított (RO 2010 4027), 2000. december 15-i szövetségi törvény a gyógyszerkészítményekről és az orvostechnikai eszközökről (RO 2001 2790) |
| --- | --- | --- |

„Svájc

100.

A legutóbb 2010. szeptember 8-án módosított (RO 2010 4027), 2000. december 15-i szövetségi törvény a gyógyszerkészítményekről és az orvostechnikai eszközökről (RO 2001 2790)

| 101. | A legutóbb 2011. május 25-én módosított (RO 2011 2561), a működési engedélyekről szóló 2001. október 17-i rendelet (RO 2001 3399) |
| --- | --- |

101.

A legutóbb 2011. május 25-én módosított (RO 2011 2561), a működési engedélyekről szóló 2001. október 17-i rendelet (RO 2001 3399)

| 102. | A legutóbb 2006. június 22-én módosított (RO 2006 3587), a Gyógyászati Termékekkel Foglalkozó Svájci Hatóság 2001. november 9-i rendelete a gyógyszerkészítmények forgalombahozatali engedélyeire vonatkozó követelményekről (RO 2001 3437) |
| --- | --- |

102.

A legutóbb 2006. június 22-én módosított (RO 2006 3587), a Gyógyászati Termékekkel Foglalkozó Svájci Hatóság 2001. november 9-i rendelete a gyógyszerkészítmények forgalombahozatali engedélyeire vonatkozó követelményekről (RO 2001 3437)

| 103. | A legutóbb 2010. szeptember 8-án módosított (RO 2010 4043), 2001. október 17-i rendelet a gyógyszerkészítményekkel végzett klinikai vizsgálatokról (RO 2001 3511)” |
| --- | --- |

103.

A legutóbb 2010. szeptember 8-án módosított (RO 2010 4043), 2001. október 17-i rendelet a gyógyszerkészítményekkel végzett klinikai vizsgálatokról (RO 2001 3511)”

17.   FEJEZET

FELVONÓK

FELVONÓK

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben az európai uniós és a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Európai Unió | 1. | A legutóbb a 2006. május 17-i, a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2006.6.9., 24. o.) módosított, a felvonókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1995. június 29-i 95/16/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL L 213., 1995.9.7., 1. o.) |
| --- | --- | --- |

„Európai Unió

1.

A legutóbb a 2006. május 17-i, a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2006.6.9., 24. o.) módosított, a felvonókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1995. június 29-i 95/16/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL L 213., 1995.9.7., 1. o.)

Svájc

| 100. | A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573) |
| --- | --- |

100.

A termékbiztonságról szóló, 2009. június 12-i szövetségi törvény (RO 2010 2573)

| 101. | A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583) |
| --- | --- |

101.

A termékbiztonságról szóló, 2010. május 19-i rendelet (RO 2010 2583)

| 102. | A legutóbb 2010. május 19-én módosított (RO 2010 2583), 1999. június 23-i rendelet a felvonók biztonságosságáról (RO 1999 1875)” |
| --- | --- |

102.

A legutóbb 2010. május 19-én módosított (RO 2010 2583), 1999. június 23-i rendelet a felvonók biztonságosságáról (RO 1999 1875)”

18.   FEJEZET

BIOCID TERMÉKEK

BIOCID TERMÉKEK

Az I. szakaszban, a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések fejezetben, az 1. cikk (2) bekezdése által szabályozott rendelkezések részben a svájci rendelkezésekre tett hivatkozásokat teljes egészében törölni kell, és helyükbe az alábbi szöveg lép:

| „Svájc | 100. | A legutóbb 2005. június 17-én módosított (RO 2006 2197), 2000. december 15-i szövetségi törvény a veszélyes anyagokkal és készítményekkel szembeni védelemről (RO 2004 4763) |
| --- | --- | --- |

„Svájc

100.

A legutóbb 2005. június 17-én módosított (RO 2006 2197), 2000. december 15-i szövetségi törvény a veszélyes anyagokkal és készítményekkel szembeni védelemről (RO 2004 4763)

| 101. | A legutóbb 2010. március 19-én módosított (RO 2010 3233), 1983. október 7-i szövetségi törvény a környezetvédelemről (RO 1984 1122) |
| --- | --- |

101.

A legutóbb 2010. március 19-én módosított (RO 2010 3233), 1983. október 7-i szövetségi törvény a környezetvédelemről (RO 1984 1122)

| 102. | A legutóbb 2011. április 4-én módosított (RO 2011 1403), 2005. május 18-i rendelet a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról (RO 2005 2821)” |
| --- | --- |

102.

A legutóbb 2011. április 4-én módosított (RO 2011 1403), 2005. május 18-i rendelet a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról (RO 2005 2821)”

---

Helyesbítések

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/39

---

Helyesbítés az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló, 2012. január 13-i 29/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 12., 2012. január 14.
  )

A 17. oldalon, az 5. cikk második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„2012. november 1-jéig”

helyesen:

„2011. november 1-jéig”.

---

| 20.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/39

---

Helyesbítés a .eu felső szintű domain bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításáról szóló 874/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. június 26-i 560/2009/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 166., 2009. június 27.
  )

A mellékletben, a CIPRUS felirat alatt:

| — | a következő szövegrész | : | „594. | μπέïκιοï” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

a következő szövegrész

:

„594.

μπέïκιοï”

helyesen

:

| „594. | μπέικιοϊ” |
| --- | --- |

„594.

μπέικιοϊ”

| — | a következő szövegrész | : | „595. | μπέλαπαïς” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

a következő szövegrész

:

„595.

μπέλαπαïς”

helyesen

:

| „595. | μπέλαπαϊς” |
| --- | --- |

„595.

μπέλαπαϊς”

| — | a következő szövegrész | : | „622. | ορτάκιοï” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

a következő szövegrész

:

„622.

ορτάκιοï”

helyesen

:

| „622. | ορτάκιοϊ” |
| --- | --- |

„622.

ορτάκιοϊ”

A mellékletben, az ÍRORSZÁG felirat alatt:

| — | a következő szövegrész | : | „12. | iρλανδία” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

a következő szövegrész

:

„12.

iρλανδία”

helyesen

:

| „12. | ιρλανδία” |
| --- | --- |

„12.

ιρλανδία”

A mellékletben, a SZLOVÁKIA felirat alatt:

| — | a következő szövegrész | : | „22. | σλοßακικη-δημοκρατια” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

a következő szövegrész

:

„22.

σλοßακικη-δημοκρατια”

helyesen

:

| „22. | σλοβακικη-δημοκρατια” |
| --- | --- |

„22.

σλοβακικη-δημοκρατια”

| — | a következő szövegrész | : | „41. | σλοßακικηδημοκρατια” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

a következő szövegrész

:

„41.

σλοßακικηδημοκρατια”

helyesen

:

| „41. | σλοβακικηδημοκρατια” |
| --- | --- |

„41.

σλοβακικηδημοκρατια”

| — | a következő szövegrész | : | „55. | σλοßακικη” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

a következő szövegrész

:

„55.

σλοßακικη”

helyesen

:

| „55. | σλοβακικη” |
| --- | --- |

„55.

σλοβακικη”

A mellékletben, a NORVÉGIA felirat alatt:

| — | a következő szövegrész | : | „17. | Νορßηγία” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

a következő szövegrész

:

„17.

Νορßηγία”

helyesen

:

| „17. | Νορβηγία” |
| --- | --- |

„17.

Νορβηγία”

---