# Uradni list L 143/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.143.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 143 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 552. junij 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.143.slv

Uradni list

Evropske unije

L 143

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 552. junij 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Uradno obvestilo o začetku veljavnosti – med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo – Dogovora med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pooblastil v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 466/2012 z dne 1. junija 2012 o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora v zvezi s snovjo klorsulon (
  1
  ) | 2 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 467/2012 z dne 1. junija 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 5 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/287/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 11. januarja 2012 Državna pomoč C 21/10 (ex E 1/10) – Finska po nesprejetju ustreznih ukrepov za ribiško zavarovalno shemo po sprejetju spremenjenih Smernic za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo s strani Komisije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 10065)

   (
  1
  ) | 7 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Uradno obvestilo o začetku veljavnosti – med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo – Dogovora med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pooblastil v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda

1

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 466/2012 z dne 1. junija 2012 o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora v zvezi s snovjo klorsulon (
  1
  )

1

2

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 467/2012 z dne 1. junija 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

5

SKLEPI

2012/287/EU

*

Sklep Komisije z dne 11. januarja 2012 Državna pomoč C 21/10 (ex E 1/10) – Finska po nesprejetju ustreznih ukrepov za ribiško zavarovalno shemo po sprejetju spremenjenih Smernic za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo s strani Komisije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 10065)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 10065)

1

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 2.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/1

---

Uradno obvestilo o začetku veljavnosti – med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo – Dogovora med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pooblastil v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda

Navedeni dogovor (1) je bil podpisan 22. septembra 2011 v Bruslju. Ker so bili postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega dogovora med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo, zaključeni 26. marca 2012, je ta dogovor, kar zadeva Švicarsko konfederacijo, v skladu s členom 7 Dogovora začel veljati 1. maja 2012.

---

(1)  UL L 103, 13.4.2012, str. 4.

---

UREDBE

| 2.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/2

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 466/2012

z dne 1. junija 2012

o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora v zvezi s snovjo klorsulon

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 14 v povezavi s členom 17 Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za zdravila, ki ga je oblikoval Odbor za zdravila za veterinarsko uporabo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 bi bilo treba določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali za proizvodnjo živil ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo pri živinoreji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 bi bilo treba določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali za proizvodnjo živil ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo pri živinoreji.

| (2) | Farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora so določene v Prilogi k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (2). |
| --- | --- |

(2)

Farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora so določene v Prilogi k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (2).

| (3) | Klorsulon je trenutno vključen v razpredelnico 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 kot dovoljena snov za mišičje, jetra in ledvice goveda, razen za živali, katerih mleko je namenjeno za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(3)

Klorsulon je trenutno vključen v razpredelnico 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 kot dovoljena snov za mišičje, jetra in ledvice goveda, razen za živali, katerih mleko je namenjeno za prehrano ljudi.

| (4) | Irska je Evropsko agencijo za zdravila zaprosila za mnenje glede ekstrapolacije obstoječega vnosa za klorsulon, ki velja za kravje mleko. |
| --- | --- |

(4)

Irska je Evropsko agencijo za zdravila zaprosila za mnenje glede ekstrapolacije obstoječega vnosa za klorsulon, ki velja za kravje mleko.

| (5) | Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je priporočil določitev začasnih mejnih vrednosti za klorsulon v kravjem mleku in črtanje obstoječe določbe, ki prepoveduje uporabo navedene snovi pri živalih, katerih mleko je namenjeno za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(5)

Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je priporočil določitev začasnih mejnih vrednosti za klorsulon v kravjem mleku in črtanje obstoječe določbe, ki prepoveduje uporabo navedene snovi pri živalih, katerih mleko je namenjeno za prehrano ljudi.

| (6) | Vnos za klorsulon v razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 bi bilo zato treba spremeniti in vključiti priporočeno začasno mejno vrednost ostankov za kravje mleko ter črtati obstoječo prepoved. |
| --- | --- |

(6)

Vnos za klorsulon v razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 bi bilo zato treba spremeniti in vključiti priporočeno začasno mejno vrednost ostankov za kravje mleko ter črtati obstoječo prepoved.

| (7) | Začasna mejna vrednost ostankov iz navedene razpredelnice za klorsulon bi morala prenehati veljati 1. januarja 2014. Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je priporočil prehodno obdobje dveh let, v katerem bodo opravljene znanstvene študije, na podlagi katerih bo mogoče odgovoriti na vprašanja, ki jih je Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini naslovil na Irsko. |
| --- | --- |

(7)

Začasna mejna vrednost ostankov iz navedene razpredelnice za klorsulon bi morala prenehati veljati 1. januarja 2014. Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je priporočil prehodno obdobje dveh let, v katerem bodo opravljene znanstvene študije, na podlagi katerih bo mogoče odgovoriti na vprašanja, ki jih je Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini naslovil na Irsko.

| (8) | Primerno je določiti razumen rok, da lahko zadevne zainteresirane strani sprejmejo ukrepe, ki so morda potrebni za uskladitev z novo mejno vrednostjo ostankov. |
| --- | --- |

(8)

Primerno je določiti razumen rok, da lahko zadevne zainteresirane strani sprejmejo ukrepe, ki so morda potrebni za uskladitev z novo mejno vrednostjo ostankov.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EU) št. 37/2010 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. avgusta 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

1

(2)  UL L 15, 20.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

Vnos za klorsulon v razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 se nadomesti z naslednjim:

| Farmakološko aktivna snov | Marker ostanek | Živalska vrsta | MRL | Ciljna tkiva | Druge določbe
  (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009) | Terapevtska razvrstitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „klorsulon | klorsulon | govedo | 35 μg/kg | mišičje | | učinkovine, ki delujejo proti parazitom/učinkovine, ki delujejo proti endoparazitom“ |
| 100 μg/kg | jetra |
| 200 μg/kg | ledvica |
| 16 μg/kg | mleko | začasna MRL preneha veljati 1. januarja 2014 |

Farmakološko aktivna snov

Marker ostanek

Živalska vrsta

MRL

Ciljna tkiva

Druge določbe

(v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009)

Terapevtska razvrstitev

„klorsulon

klorsulon

govedo

35 μg/kg

mišičje

učinkovine, ki delujejo proti parazitom/učinkovine, ki delujejo proti endoparazitom“

100 μg/kg

jetra

200 μg/kg

ledvica

16 μg/kg

mleko

začasna MRL preneha veljati 1. januarja 2014

---

| 2.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 467/2012

z dne 1. junija 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 66,7 |
| TR | 81,9 |
| ZZ | 78,7 |
| 0707 00 05 | MK | 43,6 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 81,9 |
| 0709 93 10 | TR | 99,0 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 50 10 | TR | 113,6 |
| ZA | 143,0 |
| ZZ | 128,3 |
| 0808 10 80 | AR | 108,9 |
| BR | 83,7 |
| CA | 161,4 |
| CL | 104,5 |
| CN | 87,3 |
| NZ | 139,8 |
| US | 189,2 |
| UY | 67,3 |
| ZA | 110,3 |
| ZZ | 116,9 |
| 0809 29 00 | US | 577,9 |
| ZZ | 577,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

87,5

MA

66,7

TR

81,9

ZZ

78,7

0707 00 05

MK

43,6

TR

120,2

ZZ

81,9

0709 93 10

TR

99,0

ZZ

99,0

0805 50 10

TR

113,6

ZA

143,0

ZZ

128,3

0808 10 80

AR

108,9

BR

83,7

CA

161,4

CL

104,5

CN

87,3

NZ

139,8

US

189,2

UY

67,3

ZA

110,3

ZZ

116,9

0809 29 00

US

577,9

ZZ

577,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 2.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/7

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 11. januarja 2012

Državna pomoč C 21/10 (ex E 1/10) – Finska po nesprejetju ustreznih ukrepov za ribiško zavarovalno shemo po sprejetju spremenjenih Smernic za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo s strani Komisije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 10065)

(Besedilo v finskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/287/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), zlasti člena 108(1) in (2) Pogodbe,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu z navedenima določbama,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je leta 2004 sprejela spremenjene Smernice za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo (v nadaljnjem besedilu: Smernice) (2). Z dopisom z dne 21. oktobra 2004 je v skladu s točko 5.2 navedenih smernic pozvala države članice, med drugim Finsko, naj najpozneje do 1. januarja 2005 spremenijo svoje obstoječe sheme pomoči, da bodo združljive z novimi smernicami, in naj najpozneje do 15. novembra 2004 pisno potrdijo, da se strinjajo s temi predlogi ustreznih ukrepov (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je leta 2004 sprejela spremenjene Smernice za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo (v nadaljnjem besedilu: Smernice) (2). Z dopisom z dne 21. oktobra 2004 je v skladu s točko 5.2 navedenih smernic pozvala države članice, med drugim Finsko, naj najpozneje do 1. januarja 2005 spremenijo svoje obstoječe sheme pomoči, da bodo združljive z novimi smernicami, in naj najpozneje do 15. novembra 2004 pisno potrdijo, da se strinjajo s temi predlogi ustreznih ukrepov (3).

| (2) | Finska je v dopisih z dne 15. novembra 2004, 20. januarja 2005 in 14. junija 2005 navedla, da se ne strinja s spremembo ene od shem pomoči, tj. „ribiške zavarovalne sheme“, s katero bi bila ta shema združljiva z novimi Smernicami. Komisija je bila o tej shemi obveščena 27. aprila 1995 na podlagi člena 144(a) Pogodbe o pristopu Republike Finske k Evropski uniji, zato je pozneje veljala za obstoječo pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe ES (zdaj člena 108 PDEU). |
| --- | --- |

(2)

Finska je v dopisih z dne 15. novembra 2004, 20. januarja 2005 in 14. junija 2005 navedla, da se ne strinja s spremembo ene od shem pomoči, tj. „ribiške zavarovalne sheme“, s katero bi bila ta shema združljiva z novimi Smernicami. Komisija je bila o tej shemi obveščena 27. aprila 1995 na podlagi člena 144(a) Pogodbe o pristopu Republike Finske k Evropski uniji, zato je pozneje veljala za obstoječo pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe ES (zdaj člena 108 PDEU).

| (3) | Komisija in Finska sta se sestali 11. oktobra 2005. Finska je dodatne informacije predložila v dopisu z dne 24. novembra 2005. |
| --- | --- |

(3)

Komisija in Finska sta se sestali 11. oktobra 2005. Finska je dodatne informacije predložila v dopisu z dne 24. novembra 2005.

| (4) | Smernice so bile ponovno spremenjene leta 2008 (4), pri čemer je Komisija v dopisih z dne 15. aprila 2008 pozvala tudi države članice, naj najpozneje do 1. septembra 2008 spremenijo svoje obstoječe sheme (5). |
| --- | --- |

(4)

Smernice so bile ponovno spremenjene leta 2008 (4), pri čemer je Komisija v dopisih z dne 15. aprila 2008 pozvala tudi države članice, naj najpozneje do 1. septembra 2008 spremenijo svoje obstoječe sheme (5).

| (5) | Finska je v dopisu z dne 30. maja 2008 odgovorila, da je še vedno pripravljena spremeniti ribiško zavarovalno shemo, kot je bilo predlagano leta 2005, vendar ne v obsegu, ki se zahteva z ustreznimi ukrepi. Komisija in Finska sta se ponovno sestali 6. marca 2009. |
| --- | --- |

(5)

Finska je v dopisu z dne 30. maja 2008 odgovorila, da je še vedno pripravljena spremeniti ribiško zavarovalno shemo, kot je bilo predlagano leta 2005, vendar ne v obsegu, ki se zahteva z ustreznimi ukrepi. Komisija in Finska sta se ponovno sestali 6. marca 2009.

| (6) | Komisija je zadnjo zahtevo za informacije poslala 1. oktobra 2009, pri čemer je navedla, da bo morala izvesti postopek iz členov 19(2) in 4(4) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (6) ter začeti formalni postopek preiskave iz člena 108(2) PDEU, če Finska ne bo sprejela predlaganih ustreznih ukrepov. Finska je odgovorila z dopisom z dne 18. novembra 2009. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je zadnjo zahtevo za informacije poslala 1. oktobra 2009, pri čemer je navedla, da bo morala izvesti postopek iz členov 19(2) in 4(4) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (6) ter začeti formalni postopek preiskave iz člena 108(2) PDEU, če Finska ne bo sprejela predlaganih ustreznih ukrepov. Finska je odgovorila z dopisom z dne 18. novembra 2009.

| (7) | Ker Finska predloga za spremembo zadevne sheme ni v celoti sprejela, se je Komisija odločila za začetek navedenega postopka. Finsko je o tej odločitvi obvestila z dopisom z dne 15. septembra 2010, ki je bil objavljen v Uradnem listu (7). |
| --- | --- |

(7)

Ker Finska predloga za spremembo zadevne sheme ni v celoti sprejela, se je Komisija odločila za začetek navedenega postopka. Finsko je o tej odločitvi obvestila z dopisom z dne 15. septembra 2010, ki je bil objavljen v Uradnem listu (7).

| (8) | Finska je odgovorila z dopisom z dne 15. novembra 2010. Poleg tega je Komisija po objavi odločitve v Uradnem listu prejela pripombe treh zainteresiranih strani: dva dopisa sta poslali združenji, ki zastopata finske poklicne ribiče, in sicer Suomen Ammatikalastajalitto SAKL ry (dopis z dne 8. novembra 2011) in Kalatalouden Keskusliitto (dopis z dne 16. novembra 2010), tretji dopis pa je poslalo šest ribiških zavarovalnih družb, ki delujejo na Finskem (dopis z dne 16. novembra 2010). Izvodi teh dopisov so bili finskim organom poslani 6. decembra 2010. Predstavniki navedenih združenj so se 13. januarja 2011 sestali s Komisijo, pri čemer so predložili dodatne dokumente. |
| --- | --- |

(8)

Finska je odgovorila z dopisom z dne 15. novembra 2010. Poleg tega je Komisija po objavi odločitve v Uradnem listu prejela pripombe treh zainteresiranih strani: dva dopisa sta poslali združenji, ki zastopata finske poklicne ribiče, in sicer Suomen Ammatikalastajalitto SAKL ry (dopis z dne 8. novembra 2011) in Kalatalouden Keskusliitto (dopis z dne 16. novembra 2010), tretji dopis pa je poslalo šest ribiških zavarovalnih družb, ki delujejo na Finskem (dopis z dne 16. novembra 2010). Izvodi teh dopisov so bili finskim organom poslani 6. decembra 2010. Predstavniki navedenih združenj so se 13. januarja 2011 sestali s Komisijo, pri čemer so predložili dodatne dokumente.

| (9) | Ker je Komisija potrebovala nekaj pojasnil v zvezi z informacijami iz dopisa z dne 15. novembra 2010, se je 4. aprila 2011 v svojih prostorih sestala s finskimi organi. Finski organi so dodatne informacije predložili tudi v sporočilih z dne 13. aprila in 13. maja 2011. |
| --- | --- |

(9)

Ker je Komisija potrebovala nekaj pojasnil v zvezi z informacijami iz dopisa z dne 15. novembra 2010, se je 4. aprila 2011 v svojih prostorih sestala s finskimi organi. Finski organi so dodatne informacije predložili tudi v sporočilih z dne 13. aprila in 13. maja 2011.

| (10) | Nazadnje je Komisija na podlagi informacij Finske, da je pripravljena spremeniti shemo tako, da bo združljiva z notranjim trgom, Finsko v dopisu z dne 6. julija 2011 pozvala, naj potrdi svojo uradno zavezo o spremembi zakonodaje, ki predstavlja pravno podlago za zadevno shemo. Finska je predložila pozitiven odgovor v dopisu z dne 19. septembra 2011. |
| --- | --- |

(10)

Nazadnje je Komisija na podlagi informacij Finske, da je pripravljena spremeniti shemo tako, da bo združljiva z notranjim trgom, Finsko v dopisu z dne 6. julija 2011 pozvala, naj potrdi svojo uradno zavezo o spremembi zakonodaje, ki predstavlja pravno podlago za zadevno shemo. Finska je predložila pozitiven odgovor v dopisu z dne 19. septembra 2011.

2.   OPIS POMOČI

| (11) | Zadevna shema pomoči temelji na zakonu št. 331 z dne 23. julija 1958, ki je bil nazadnje spremenjen z zakonom št. 1236 z dne 29. januarja 1999 (8). Finska je Komisijo o tej shemi obvestila takoj po tem, ko se je pridružila Evropski skupnosti, na podlagi člena 144(a) Pogodbe o pristopu Republike Finske k Evropski uniji. Od takrat ta shema pomoči velja za obstoječo pomoč v smislu člena 88 Pogodbe ES (zdaj člena 108(1) PDEU). |
| --- | --- |

(11)

Zadevna shema pomoči temelji na zakonu št. 331 z dne 23. julija 1958, ki je bil nazadnje spremenjen z zakonom št. 1236 z dne 29. januarja 1999 (8). Finska je Komisijo o tej shemi obvestila takoj po tem, ko se je pridružila Evropski skupnosti, na podlagi člena 144(a) Pogodbe o pristopu Republike Finske k Evropski uniji. Od takrat ta shema pomoči velja za obstoječo pomoč v smislu člena 88 Pogodbe ES (zdaj člena 108(1) PDEU).

| (12) | Upravičenci zadevne zavarovalne sheme so ribiška podjetja, ki stalno izvajajo ribolovno dejavnost na Finskem. To zavarovanje zagotavlja šest ribiških zavarovalnih družb, ki pokrivajo celo Finsko. Vsaka družba pokriva določeno geografsko območje. |
| --- | --- |

(12)

Upravičenci zadevne zavarovalne sheme so ribiška podjetja, ki stalno izvajajo ribolovno dejavnost na Finskem. To zavarovanje zagotavlja šest ribiških zavarovalnih družb, ki pokrivajo celo Finsko. Vsaka družba pokriva določeno geografsko območje.

| (13) | V skladu s členom 7 navedenega zakona se letno plačilo državne pomoči izvede za vsako ribiško družbo v višini dela zahtevkov, ki jih je družba plačala v skladu z zavarovalnimi pogodbami iz tega zakona. V skladu s členom 2 lahko zahtevki zajemajo naslednje vrste škode:






  — | poškodbe mrež, ribiških vrvic za losose, parangalov in sider, pritrjenih nanje, vrvi in druge pomožne opreme, |
| --- | --- | --- |

(13)

V skladu s členom 7 navedenega zakona se letno plačilo državne pomoči izvede za vsako ribiško družbo v višini dela zahtevkov, ki jih je družba plačala v skladu z zavarovalnimi pogodbami iz tega zakona. V skladu s členom 2 lahko zahtevki zajemajo naslednje vrste škode:

—

poškodbe mrež, ribiških vrvic za losose, parangalov in sider, pritrjenih nanje, vrvi in druge pomožne opreme,

| — | poškodbe ribiških plovil, registriranih na Finskem, |
| --- | --- |

—

poškodbe ribiških plovil, registriranih na Finskem,

| — | poškodbe transportnih in tovornih vozil, ki se uporabljajo za zimski ribolov na ledu, ribiških koč in opreme za plavajoče ali vlečne potegalke. |
| --- | --- |

—

poškodbe transportnih in tovornih vozil, ki se uporabljajo za zimski ribolov na ledu, ribiških koč in opreme za plavajoče ali vlečne potegalke.

| (14) | V zakonu so določeni tudi pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za obravnavanje zahtevkov. Za oceno Komisije so pomembni predvsem naslednji pogoji: zavarovani elementi morajo biti dovolj dobro izdelani in v celoti delujoči; oprema mora biti ob uporabi zavarovana za svojo polno vrednost; škoda mora biti zanesljivo dokazana. |
| --- | --- |

(14)

V zakonu so določeni tudi pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za obravnavanje zahtevkov. Za oceno Komisije so pomembni predvsem naslednji pogoji: zavarovani elementi morajo biti dovolj dobro izdelani in v celoti delujoči; oprema mora biti ob uporabi zavarovana za svojo polno vrednost; škoda mora biti zanesljivo dokazana.

| (15) | Finska je v dopisu z dne 15. novembra 2004 pojasnila, kako zadevna shema pomoči deluje v zvezi s škodo, ki jo imajo ribiška podjetja. Z zneskom upravičenega zahtevka je povezana franšiza v višini 25 %, če škoda ne presega 504,56 EUR, ali največ 5 %, če škoda presega navedeno vrednost; z odštetjem te franšize se izračuna znesek nadomestila, ki ga podjetju plača zadevna ribiška zavarovalna družba. Povračilo, ki ga ribiški zavarovalni družbi plača država, je torej enako 40 % nadomestila, izplačanega v primeru zneska škode do 504,56 EUR, in 90 % v primeru zneska škode nad 504,56 EUR. |
| --- | --- |

(15)

Finska je v dopisu z dne 15. novembra 2004 pojasnila, kako zadevna shema pomoči deluje v zvezi s škodo, ki jo imajo ribiška podjetja. Z zneskom upravičenega zahtevka je povezana franšiza v višini 25 %, če škoda ne presega 504,56 EUR, ali največ 5 %, če škoda presega navedeno vrednost; z odštetjem te franšize se izračuna znesek nadomestila, ki ga podjetju plača zadevna ribiška zavarovalna družba. Povračilo, ki ga ribiški zavarovalni družbi plača država, je torej enako 40 % nadomestila, izplačanega v primeru zneska škode do 504,56 EUR, in 90 % v primeru zneska škode nad 504,56 EUR.

| (16) | Finska je v naslednjem dopisu z dne 24. novembra 2005 predlagala, da se zadevna shema spremeni tako, da bi se državna pomoč plačala le za nadomestilo škode, povzročene zaradi posebnih pogojev, ki se nanašajo na Finsko, vključno s pogojem, da škoda nastane severno od 59. vzporednika. |
| --- | --- |

(16)

Finska je v naslednjem dopisu z dne 24. novembra 2005 predlagala, da se zadevna shema spremeni tako, da bi se državna pomoč plačala le za nadomestilo škode, povzročene zaradi posebnih pogojev, ki se nanašajo na Finsko, vključno s pogojem, da škoda nastane severno od 59. vzporednika.

| (17) | Finska je v dopisu z dne 15. novembra 2004 opisala, kakšni so posebni pogoji za ribolovno dejavnost, ki se nanašajo na Finsko. Ti pogoji so povezani s podnebnimi razmerami in med drugim vključujejo nastajanje ledu, ki lahko poškoduje plovila in opremo, ter temperature pod zmrziščem, ki lahko vplivajo na delovanje motorja plovila. Te posebne pogoje dodatno otežujejo dejavniki, kot je morska topografija Finske s plitvim morjem in neravnim morskim dnom na območjih s številnimi otoki; v takšnih pogojih je tveganje brodoloma, povezano z nevihtami in tokovi ob ledenem mrazu, precej visoko. Poleg tega na območju Finske živi velika populacija tjulnjev, ki s poškodovanjem opreme povzročajo velike izgube za ribiško industrijo; opremo (zabodne mreže) včasih poškodujejo tudi kormorani. |
| --- | --- |

(17)

Finska je v dopisu z dne 15. novembra 2004 opisala, kakšni so posebni pogoji za ribolovno dejavnost, ki se nanašajo na Finsko. Ti pogoji so povezani s podnebnimi razmerami in med drugim vključujejo nastajanje ledu, ki lahko poškoduje plovila in opremo, ter temperature pod zmrziščem, ki lahko vplivajo na delovanje motorja plovila. Te posebne pogoje dodatno otežujejo dejavniki, kot je morska topografija Finske s plitvim morjem in neravnim morskim dnom na območjih s številnimi otoki; v takšnih pogojih je tveganje brodoloma, povezano z nevihtami in tokovi ob ledenem mrazu, precej visoko. Poleg tega na območju Finske živi velika populacija tjulnjev, ki s poškodovanjem opreme povzročajo velike izgube za ribiško industrijo; opremo (zabodne mreže) včasih poškodujejo tudi kormorani.

| (18) | V obdobju 2004–2009 je letno število dogodkov, v zvezi s katerimi je bilo izplačano nadomestilo, globalno letno nadomestilo, ki ga plačajo ribiške zavarovalne družbe, in del, ki ga povrne država, naslednje:









  Leto | Zajeta podjetja | Število primerov | Izplačano nadomestilo (v EUR) | Povračilo države (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 472 | 470 | 1 296 961 | 1 026 132 |
| 2008 | 486 | 459 | 1 256 200 | 980 065 |
| 2007 | 503 | 530 | 1 564 340 | 1 197 217 |
| 2006 | 519 | 496 | 1 234 761 | 920 167 |
| 2005 | 543 | 539 | 1 333 027 | 992 826 |
| 2004 | 576 | 568 | 1 607 919 | 1 111 195 |

(18)

V obdobju 2004–2009 je letno število dogodkov, v zvezi s katerimi je bilo izplačano nadomestilo, globalno letno nadomestilo, ki ga plačajo ribiške zavarovalne družbe, in del, ki ga povrne država, naslednje:

Leto

Zajeta podjetja

Število primerov

Izplačano nadomestilo (v EUR)

Povračilo države (v EUR)

2009

472

470

1 296 961

1 026 132

2008

486

459

1 256 200

980 065

2007

503

530

1 564 340

1 197 217

2006

519

496

1 234 761

920 167

2005

543

539

1 333 027

992 826

2004

576

568

1 607 919

1 111 195

| (19) | Plačila, ki so jih izvedle zavarovalne družbe, so povezana z opremo (približno 50 %), plovili (45 %) in drugo opremo (5 %). |
| --- | --- |

(19)

Plačila, ki so jih izvedle zavarovalne družbe, so povezana z opremo (približno 50 %), plovili (45 %) in drugo opremo (5 %).

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (20) | Kot je navedeno zgoraj (9), je bila Komisija o tej shemi pomoči obveščena leta 1995 na podlagi člena 144(a) Pogodbe o pristopu Republike Finske k Evropski uniji, zato je shema pozneje veljala za obstoječo pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe ES. Smernice, ki so se uporabljale do sprememb leta 2004, so vsebovale posebno določbo o pomoči za zavarovalne premije, na podlagi česar je zadevna shema pomoči veljala za združljivo z notranjim trgom. Ta določba je bila črtana s spremembo leta 2004. |
| --- | --- |

(20)

Kot je navedeno zgoraj (9), je bila Komisija o tej shemi pomoči obveščena leta 1995 na podlagi člena 144(a) Pogodbe o pristopu Republike Finske k Evropski uniji, zato je shema pozneje veljala za obstoječo pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe ES. Smernice, ki so se uporabljale do sprememb leta 2004, so vsebovale posebno določbo o pomoči za zavarovalne premije, na podlagi česar je zadevna shema pomoči veljala za združljivo z notranjim trgom. Ta določba je bila črtana s spremembo leta 2004.

| (21) | Komisija je ob začetku tega postopka menila, da se za škodo, ki jo krije ribiška zavarovalna shema, ne more šteti, da je bila povzročena zaradi izjemnega dogodka ali naravne nesreče, ampak se šteje, da je bila povzročena zaradi stalnih in strukturnih razmer, tj. stalnega in strukturnega položaja, v katerem se izvaja ribolovna dejavnost v finskih vodah. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je ob začetku tega postopka menila, da se za škodo, ki jo krije ribiška zavarovalna shema, ne more šteti, da je bila povzročena zaradi izjemnega dogodka ali naravne nesreče, ampak se šteje, da je bila povzročena zaradi stalnih in strukturnih razmer, tj. stalnega in strukturnega položaja, v katerem se izvaja ribolovna dejavnost v finskih vodah.

| (22) | Zato je Komisija v skladu s Smernicami (10) menila, da je ta pomoč operativna pomoč, ki je načeloma nezdružljiva z notranjim trgom, ker je njen učinek povečevanje poslovne likvidnosti podjetij, ki to pomoč prejmejo, in je bila dodeljena brez uvedbe obveznosti za prejemnike. |
| --- | --- |

(22)

Zato je Komisija v skladu s Smernicami (10) menila, da je ta pomoč operativna pomoč, ki je načeloma nezdružljiva z notranjim trgom, ker je njen učinek povečevanje poslovne likvidnosti podjetij, ki to pomoč prejmejo, in je bila dodeljena brez uvedbe obveznosti za prejemnike.

| (23) | Komisija se ni strinjala z utemeljitvijo finskih organov, ki so shemo pomoči upravičevali tako, da so jo opredelili kot storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 106(2) PDEU. Finska ni predložila nobene posebne utemeljitve, na podlagi katere bi se lahko zagotovitev zavarovanja ribiškim podjetjem štela za takšno storitev, pri čemer Komisija glede na značilnosti zadevne sheme ni menila, da bi se ta lahko štela za takšno storitev. Komisija je zlasti ugotovila, da ribiške zavarovalne družbe opravljajo zavarovalniške storitve le za posebno skupino podjetij, katerih gospodarska dejavnost vključuje proizvodnjo blaga, prodajanega na trgu, in ki so dejavna v ribiškem sektorju. Zato Komisija močno dvomi, da se lahko zagotavljanje komercialnega zavarovanja izbrani skupini gospodarskih podjetij šteje kot storitev splošnega gospodarskega interesa. |
| --- | --- |

(23)

Komisija se ni strinjala z utemeljitvijo finskih organov, ki so shemo pomoči upravičevali tako, da so jo opredelili kot storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 106(2) PDEU. Finska ni predložila nobene posebne utemeljitve, na podlagi katere bi se lahko zagotovitev zavarovanja ribiškim podjetjem štela za takšno storitev, pri čemer Komisija glede na značilnosti zadevne sheme ni menila, da bi se ta lahko štela za takšno storitev. Komisija je zlasti ugotovila, da ribiške zavarovalne družbe opravljajo zavarovalniške storitve le za posebno skupino podjetij, katerih gospodarska dejavnost vključuje proizvodnjo blaga, prodajanega na trgu, in ki so dejavna v ribiškem sektorju. Zato Komisija močno dvomi, da se lahko zagotavljanje komercialnega zavarovanja izbrani skupini gospodarskih podjetij šteje kot storitev splošnega gospodarskega interesa.

4.   PRIPOMBE FINSKIH ORGANOV IN ZAINTERESIRANIH TRETJIH STRANI

4.1   Pripombe finskih organov

| (24) | Finski organi so opozorili na glavne značilnosti delovanja zadevnega zavarovalnega sistema. Prav tako so podrobno opisali posebne pogoje, s katerimi se srečuje ribiška industrija na Finskem: posebne podnebne razmere z ledom in temo pozimi, topografija obalnih voda s plitvo vodo in neravnim morskim dnom, velika populacija tjulnjev. |
| --- | --- |

(24)

Finski organi so opozorili na glavne značilnosti delovanja zadevnega zavarovalnega sistema. Prav tako so podrobno opisali posebne pogoje, s katerimi se srečuje ribiška industrija na Finskem: posebne podnebne razmere z ledom in temo pozimi, topografija obalnih voda s plitvo vodo in neravnim morskim dnom, velika populacija tjulnjev.

| (25) | Predložili so tudi podatke o pomanjkanju ponudbe za kritje zavarovanja za ribiško industrijo iz zasebnega zavarovalniškega sektorja z enako stopnjo kritja za navedene vrste škode. V podporo svojemu stališču so odgovoru priložili dopis Finske konfederacije finančnega sektorja Finanssialan Keskusliitto. |
| --- | --- |

(25)

Predložili so tudi podatke o pomanjkanju ponudbe za kritje zavarovanja za ribiško industrijo iz zasebnega zavarovalniškega sektorja z enako stopnjo kritja za navedene vrste škode. V podporo svojemu stališču so odgovoru priložili dopis Finske konfederacije finančnega sektorja Finanssialan Keskusliitto.

| (26) | Poleg tega so navedli, da je bila vrednost uvoza 6,8-krat večja od vrednosti izvoza. Finska je leta 2009 uvozila 95 046 ton rib v vrednosti 244,5 milijona EUR, izvozila pa je 59 905 ton rib v vrednosti 36 milijonov EUR. Le 30 % porabljenih rib izvira s Finske. Letna poraba finskih rib se je med letoma 2000 in 2009 s zmanjšala 6,1 kg na 4,5 kg, medtem ko se je poraba uvoženih rib povečala s 6,6 kg na 11,2 kg. Po mnenju finskih organov to kaže, da zadevna shema državne pomoči ne more negativno vplivati na konkurenco. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega so navedli, da je bila vrednost uvoza 6,8-krat večja od vrednosti izvoza. Finska je leta 2009 uvozila 95 046 ton rib v vrednosti 244,5 milijona EUR, izvozila pa je 59 905 ton rib v vrednosti 36 milijonov EUR. Le 30 % porabljenih rib izvira s Finske. Letna poraba finskih rib se je med letoma 2000 in 2009 s zmanjšala 6,1 kg na 4,5 kg, medtem ko se je poraba uvoženih rib povečala s 6,6 kg na 11,2 kg. Po mnenju finskih organov to kaže, da zadevna shema državne pomoči ne more negativno vplivati na konkurenco.

| (27) | Finski organi opozarjajo, da je Komisija v odločitvi o začetku postopka ugotovila, da črtanje določbe o pomoči za zavarovalne premije v Smernicah iz leta 2004 pomeni, da takšna državna pomoč ni več dovoljena. Finski organi se s tem stališčem ne strinjajo. Ta zavarovalna shema je še vedno v celoti upravičena zaradi posebnih podnebnih in geografskih pogojev, ki so značilni za finske vode. Poleg tega je shema veljala za združljivo leta 2000, čeprav takšna pomoč ni bila navedena med vrstami pomoči, ki so veljale za združljive s Smernicami iz leta 1997 (11), ki so se takrat uporabljale, in sicer v podobnem okviru, kot je okvir od leta 2004 s Smernicami iz let 2004 in 2008. |
| --- | --- |

(27)

Finski organi opozarjajo, da je Komisija v odločitvi o začetku postopka ugotovila, da črtanje določbe o pomoči za zavarovalne premije v Smernicah iz leta 2004 pomeni, da takšna državna pomoč ni več dovoljena. Finski organi se s tem stališčem ne strinjajo. Ta zavarovalna shema je še vedno v celoti upravičena zaradi posebnih podnebnih in geografskih pogojev, ki so značilni za finske vode. Poleg tega je shema veljala za združljivo leta 2000, čeprav takšna pomoč ni bila navedena med vrstami pomoči, ki so veljale za združljive s Smernicami iz leta 1997 (11), ki so se takrat uporabljale, in sicer v podobnem okviru, kot je okvir od leta 2004 s Smernicami iz let 2004 in 2008.

| (28) | Finska v pripombah vseeno navaja, da je pripravljena svojo shemo spremeniti v skladu z naslednjimi točkami:






  — | izključitev plovil, ki izvajajo ribolov na odprtem morju, kar v praksi pomeni izključitev plovil, daljših od 12 m, |
| --- | --- | --- |

(28)

Finska v pripombah vseeno navaja, da je pripravljena svojo shemo spremeniti v skladu z naslednjimi točkami:

—

izključitev plovil, ki izvajajo ribolov na odprtem morju, kar v praksi pomeni izključitev plovil, daljših od 12 m,

| — | upravičenost le za škodo, nastalo v teritorialnih vodah Finske ali njeni izključni ekonomski coni, |
| --- | --- |

—

upravičenost le za škodo, nastalo v teritorialnih vodah Finske ali njeni izključni ekonomski coni,

| — | kritje le za škode, ki nastanejo zaradi posebnih pogojev na Finskem in so torej posledica slabih podnebnih ali geografskih pogojev (led, sneg, hude nevihte, grebeni v plitvih vodah) ali jih povzročijo tjulnji in kormorani, na plovilih ali ribiški opremi, transportnih in tovornih vozilih ter drugi posebni opremi, ki se uporablja za zimski ribolov. |
| --- | --- |

—

kritje le za škode, ki nastanejo zaradi posebnih pogojev na Finskem in so torej posledica slabih podnebnih ali geografskih pogojev (led, sneg, hude nevihte, grebeni v plitvih vodah) ali jih povzročijo tjulnji in kormorani, na plovilih ali ribiški opremi, transportnih in tovornih vozilih ter drugi posebni opremi, ki se uporablja za zimski ribolov.

| (29) | Po mnenju Finske je to spremembo mogoče izvesti do 31. decembra 2012. Zamuda je potrebna zaradi dveh razlogov: prvič, spremeniti je treba veljavno zakonodajo, ki je pravna podlaga za zadevno shemo (zakon št. 331 z dne 23. julija 1958), in drugič, prekiniti je treba veljavne pogodbe v okviru obstoječe sheme. Nova ribiška zavarovalna shema bi potem začela veljati 1. januarja 2013. |
| --- | --- |

(29)

Po mnenju Finske je to spremembo mogoče izvesti do 31. decembra 2012. Zamuda je potrebna zaradi dveh razlogov: prvič, spremeniti je treba veljavno zakonodajo, ki je pravna podlaga za zadevno shemo (zakon št. 331 z dne 23. julija 1958), in drugič, prekiniti je treba veljavne pogodbe v okviru obstoječe sheme. Nova ribiška zavarovalna shema bi potem začela veljati 1. januarja 2013.

| (30) | Kot je navedeno zgoraj (12), so finski organi v dopisu z dne 19. septembra 2011 potrdili svojo zavezo za spremembo zakonodaje, ki je pravna podlaga za zadevno shemo. Finski organi so navedli, da bodo lahko predlog predložili svojemu parlamentu dovolj zgodaj v letu 2012, da bo lahko zakon začel veljati 1. januarja 2013, če bo Komisija svojo končno odločitev sprejela v razumnem roku. Vendar so poudarili, da je potrebno prehodno obdobje za uvedbo novih pravil, ker bo treba izvesti spremembe veljavnih zavarovalnih pogodb. Zato menijo, da bodo spremembe teh pogodb lahko izvedene do 1. januarja 2014, spremenjeni pogoji pa se bodo za pomoč, odobreno zavarovateljem, uporabljali od tega datuma naprej. |
| --- | --- |

(30)

Kot je navedeno zgoraj (12), so finski organi v dopisu z dne 19. septembra 2011 potrdili svojo zavezo za spremembo zakonodaje, ki je pravna podlaga za zadevno shemo. Finski organi so navedli, da bodo lahko predlog predložili svojemu parlamentu dovolj zgodaj v letu 2012, da bo lahko zakon začel veljati 1. januarja 2013, če bo Komisija svojo končno odločitev sprejela v razumnem roku. Vendar so poudarili, da je potrebno prehodno obdobje za uvedbo novih pravil, ker bo treba izvesti spremembe veljavnih zavarovalnih pogodb. Zato menijo, da bodo spremembe teh pogodb lahko izvedene do 1. januarja 2014, spremenjeni pogoji pa se bodo za pomoč, odobreno zavarovateljem, uporabljali od tega datuma naprej.

4.2   Pripombe tretjih strank

| (31) | Komisiji sta pripombe predložili dve združenji ribičev: Suoman Ammattikalastajaliitto in Katatalouden Keskuliitto. Enako kot finski organi obe združenji poudarjata posebne pogoje za ribolov na Finskem in nerazpoložljivost ponudb zavarovanja za zajeto škodo. Eno od združenj (Suoman Ammattikalastajaliitto) je ugotovilo, da Komisija ni predložila dokazov, da bo ta shema pomoči verjetno vplivala na konkurenco med državami članicami, pri čemer je zlasti navedlo, da je poklicno ribištvo trenutno vir le za 7 % porabljenih rib v državi, zato sta ribiška industrija in trg za ribiške proizvode na Finskem odvisna od uvoženih rib. Zato to združenje meni, da je predhodna ugotovitev, izražena ob začetku postopka, neutemeljena. |
| --- | --- |

(31)

Komisiji sta pripombe predložili dve združenji ribičev: Suoman Ammattikalastajaliitto in Katatalouden Keskuliitto. Enako kot finski organi obe združenji poudarjata posebne pogoje za ribolov na Finskem in nerazpoložljivost ponudb zavarovanja za zajeto škodo. Eno od združenj (Suoman Ammattikalastajaliitto) je ugotovilo, da Komisija ni predložila dokazov, da bo ta shema pomoči verjetno vplivala na konkurenco med državami članicami, pri čemer je zlasti navedlo, da je poklicno ribištvo trenutno vir le za 7 % porabljenih rib v državi, zato sta ribiška industrija in trg za ribiške proizvode na Finskem odvisna od uvoženih rib. Zato to združenje meni, da je predhodna ugotovitev, izražena ob začetku postopka, neutemeljena.

| (32) | Ribiške zavarovalne družbe podpirajo tudi stališče finskih organov. Poudarjajo, da se ribiška industrija v finskih vodah srečuje z zelo posebnimi podnebnimi in geografskimi pogoji. Navajajo, da je bil zadevni zavarovalni sistem vzpostavljen zaradi pomanjkanja ponudbe zasebnega zavarovalniškega sektorja, ki ni bil pripravljen kriti takšnih tveganj za ribolovno dejavnost, ki spada med manj pomembne dejavnosti. Poleg tega so ribiške zavarovalne družbe obvezane, da zavarujejo vse ribiče iz regije svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(32)

Ribiške zavarovalne družbe podpirajo tudi stališče finskih organov. Poudarjajo, da se ribiška industrija v finskih vodah srečuje z zelo posebnimi podnebnimi in geografskimi pogoji. Navajajo, da je bil zadevni zavarovalni sistem vzpostavljen zaradi pomanjkanja ponudbe zasebnega zavarovalniškega sektorja, ki ni bil pripravljen kriti takšnih tveganj za ribolovno dejavnost, ki spada med manj pomembne dejavnosti. Poleg tega so ribiške zavarovalne družbe obvezane, da zavarujejo vse ribiče iz regije svoje pristojnosti.

5.   OCENA POMOČI

5.1   Obstoj državne pomoči

| (33) | Člen 107(1) PDEU določa, da „...razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(33)

Člen 107(1) PDEU določa, da „...razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (34) | Nadomestilo, ki ga ribiške zavarovalne družbe plačajo ribiškim podjetjem, delno izhaja iz sredstev, ki jih tem družbam odobri država. Ta sredstva se črpajo iz državnega proračuna. Ker to nadomestilo za podjetja v ribiškem sektorju pomeni finančno prednost, je to sektorska prednost, zagotovljena z državnimi viri. |
| --- | --- |

(34)

Nadomestilo, ki ga ribiške zavarovalne družbe plačajo ribiškim podjetjem, delno izhaja iz sredstev, ki jih tem družbam odobri država. Ta sredstva se črpajo iz državnega proračuna. Ker to nadomestilo za podjetja v ribiškem sektorju pomeni finančno prednost, je to sektorska prednost, zagotovljena z državnimi viri.

| (35) | V skladu s sodno prakso Sodišča že samo dejstvo, da se konkurenčni položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji okrepi z dodelitvijo gospodarske koristi, ki je podjetje sicer v okviru svojega običajnega poslovanja ne bi imelo, pomeni nevarnost izkrivljanja konkurence (13). Poleg tega bi lahko pomoč podjetju, ki posluje na trgu, odprtem za trgovanje v Uniji, škodila trgovini med državami članicami (14). |
| --- | --- |

(35)

V skladu s sodno prakso Sodišča že samo dejstvo, da se konkurenčni položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji okrepi z dodelitvijo gospodarske koristi, ki je podjetje sicer v okviru svojega običajnega poslovanja ne bi imelo, pomeni nevarnost izkrivljanja konkurence (13). Poleg tega bi lahko pomoč podjetju, ki posluje na trgu, odprtem za trgovanje v Uniji, škodila trgovini med državami članicami (14).

| (36) | Glede na obsežno trgovino z ribiškimi proizvodi v Evropski uniji ta ukrep krepi položaj takšnih podjetij na trgu Unije ter torej lahko izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in škodil trgovini med državami članicami (15). Dejstvo, da je uvoz večji od izvoza ali da večina porabljenih rib prihaja iz drugih držav, ni pomembno. To ravno nasprotno kaže, da je trg za ribiške proizvode na Finskem dejansko zelo odprt ter da pomoč podpira položaj finskih podjetij v primerjavi s podjetji, ustanovljenimi v drugih državah članicah, in izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco. Tudi dejstvo, da se je količina porabljenih uvoženih rib morda povečala v primerjavi s porabo neuvoženih rib, s tega stališča ničesar ne spremeni; to lahko le pomeni, da se finska podjetja niso prilagodila, kot bi bilo potrebno glede na razvoj gospodarskih razmer na trgu z ribiškimi proizvodi na Finskem. V vsakem primeru so ta podjetja upravičena do pomoči, s katero se krepi njihov položaj na notranjem trgu v primerjavi s tujimi podjetji. |
| --- | --- |

(36)

Glede na obsežno trgovino z ribiškimi proizvodi v Evropski uniji ta ukrep krepi položaj takšnih podjetij na trgu Unije ter torej lahko izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in škodil trgovini med državami članicami (15). Dejstvo, da je uvoz večji od izvoza ali da večina porabljenih rib prihaja iz drugih držav, ni pomembno. To ravno nasprotno kaže, da je trg za ribiške proizvode na Finskem dejansko zelo odprt ter da pomoč podpira položaj finskih podjetij v primerjavi s podjetji, ustanovljenimi v drugih državah članicah, in izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco. Tudi dejstvo, da se je količina porabljenih uvoženih rib morda povečala v primerjavi s porabo neuvoženih rib, s tega stališča ničesar ne spremeni; to lahko le pomeni, da se finska podjetja niso prilagodila, kot bi bilo potrebno glede na razvoj gospodarskih razmer na trgu z ribiškimi proizvodi na Finskem. V vsakem primeru so ta podjetja upravičena do pomoči, s katero se krepi njihov položaj na notranjem trgu v primerjavi s tujimi podjetji.

| (37) | Glede na navedeno je mogoče sklepati, da so pogoji iz člena 107(1) izpolnjeni ter da nadomestilo, ki je plačano ribiškim podjetjem in izvira iz državnega proračuna, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(37)

Glede na navedeno je mogoče sklepati, da so pogoji iz člena 107(1) izpolnjeni ter da nadomestilo, ki je plačano ribiškim podjetjem in izvira iz državnega proračuna, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

5.2   Združljivost z notranjim trgom

5.2.1   Značilnosti zadevne sheme pomoči

| (38) | Namen ribiške zavarovalne sheme je kritje stroškov, ki so delno kriti z zavarovalnimi premijami. Pomoč sama po sebi ni pomoč za zavarovalne premije; njen namen ni kritje dela zavarovalnih premij, ampak kritje dela zahtevkov za nadomestilo, ki jih podjetja predložijo ribiškim zavarovalnim družbam. |
| --- | --- |

(38)

Namen ribiške zavarovalne sheme je kritje stroškov, ki so delno kriti z zavarovalnimi premijami. Pomoč sama po sebi ni pomoč za zavarovalne premije; njen namen ni kritje dela zavarovalnih premij, ampak kritje dela zahtevkov za nadomestilo, ki jih podjetja predložijo ribiškim zavarovalnim družbam.

| (39) | Ker pa so ti zahtevki predloženi tem družbam, ki morajo izplačati upravičen znesek za nastalo škodo, Komisija meni, da je učinek navedene pomoči znižanje premij, ki bi jih ribiška podjetja morala plačati, če zadevne ribiške zavarovalne družbe ne bi pričakovale sredstev od države. Zato ima enak učinek kot shema pomoči za zavarovalne premije. Ta shema se tako lahko šteje kot shema pomoči za zavarovalne premije. |
| --- | --- |

(39)

Ker pa so ti zahtevki predloženi tem družbam, ki morajo izplačati upravičen znesek za nastalo škodo, Komisija meni, da je učinek navedene pomoči znižanje premij, ki bi jih ribiška podjetja morala plačati, če zadevne ribiške zavarovalne družbe ne bi pričakovale sredstev od države. Zato ima enak učinek kot shema pomoči za zavarovalne premije. Ta shema se tako lahko šteje kot shema pomoči za zavarovalne premije.

5.2.2   Združljivost z notranjim trgom

| (40) | Komisija se ne more strinjati s stališčem finskih organov, da je položaj v okviru Smernic iz let 2004 in 2008 primerljiv s položajem v okviru Smernic iz leta 1997, ker v nobeni od teh smernic ni bilo določeno zagotavljanje pomoči za zavarovalne premije. Črtanje posebne določbe o takšni pomoči, ki je bila pred tem vključena v Smernice iz leta 2001 (16), iz Smernic iz leta 2004 kaže, da je Komisija s spremembami iz leta 2004 jasno menila, da od datuma začetka veljavnosti Smernic iz leta 2004 za takšno pomoč ne more več veljati odstopanje od načela nezdružljivosti državne pomoči z notranjim trgom in je ni mogoče šteti za združljivo z njim. Ta odločitev politike je ostala nespremenjena v naslednjih spremembah, tj. Smernicah iz leta 2008. |
| --- | --- |

(40)

Komisija se ne more strinjati s stališčem finskih organov, da je položaj v okviru Smernic iz let 2004 in 2008 primerljiv s položajem v okviru Smernic iz leta 1997, ker v nobeni od teh smernic ni bilo določeno zagotavljanje pomoči za zavarovalne premije. Črtanje posebne določbe o takšni pomoči, ki je bila pred tem vključena v Smernice iz leta 2001 (16), iz Smernic iz leta 2004 kaže, da je Komisija s spremembami iz leta 2004 jasno menila, da od datuma začetka veljavnosti Smernic iz leta 2004 za takšno pomoč ne more več veljati odstopanje od načela nezdružljivosti državne pomoči z notranjim trgom in je ni mogoče šteti za združljivo z njim. Ta odločitev politike je ostala nespremenjena v naslednjih spremembah, tj. Smernicah iz leta 2008.

| (41) | Poleg tega se je spremenil splošni okvir, v katerem Komisija ocenjuje državno pomoč za zavarovalne premije. Po mnenju Komisije je bila shema državne pomoči združljiva leta 2000 (17) za nadomestilo na podlagi „izrednih pogojev, značilnih za finske vremenske razmere in obalna območja“. Pri tej odločitvi se je Komisija v obrazložitvi sklicevala na položaj v kmetijskem sektorju, v zvezi s katerim v smernicah ni nobene določbe, ki bi veljala zanj, vendar se Komisija običajno za vsak primer posebej pozitivno odloči za ukrep pomoči v povezavi z zavarovanjem za naravne nesreče in izrednimi zavarovanji. Komisija je leta 2000 za kmetijski in ribiški sektor pojasnila svojo politiko z določitvijo meril, ki jih je treba upoštevati pri oceni (18) takšne pomoči v zadevnih smernicah. Od takrat so ta merila še vedno vključena v smernice za kmetijstvo (19), medtem ko jih v smernicah za ribištvo ni več. Komisija je torej za kmetijski sektor določila natančna merila za obravnavanje pomoči za zavarovalne premije kot združljive z notranjim trgom, medtem ko so bila ta merila v smernicah za ribištvo črtana. Za ribiški sektor mora zdaj Komisija uporabljati splošno načelo nezdružljivosti državne pomoči in združljivost ali nezdružljivost takšne sheme oceniti na podlagi določb, ki se lahko uporabljajo. |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega se je spremenil splošni okvir, v katerem Komisija ocenjuje državno pomoč za zavarovalne premije. Po mnenju Komisije je bila shema državne pomoči združljiva leta 2000 (17) za nadomestilo na podlagi „izrednih pogojev, značilnih za finske vremenske razmere in obalna območja“. Pri tej odločitvi se je Komisija v obrazložitvi sklicevala na položaj v kmetijskem sektorju, v zvezi s katerim v smernicah ni nobene določbe, ki bi veljala zanj, vendar se Komisija običajno za vsak primer posebej pozitivno odloči za ukrep pomoči v povezavi z zavarovanjem za naravne nesreče in izrednimi zavarovanji. Komisija je leta 2000 za kmetijski in ribiški sektor pojasnila svojo politiko z določitvijo meril, ki jih je treba upoštevati pri oceni (18) takšne pomoči v zadevnih smernicah. Od takrat so ta merila še vedno vključena v smernice za kmetijstvo (19), medtem ko jih v smernicah za ribištvo ni več. Komisija je torej za kmetijski sektor določila natančna merila za obravnavanje pomoči za zavarovalne premije kot združljive z notranjim trgom, medtem ko so bila ta merila v smernicah za ribištvo črtana. Za ribiški sektor mora zdaj Komisija uporabljati splošno načelo nezdružljivosti državne pomoči in združljivost ali nezdružljivost takšne sheme oceniti na podlagi določb, ki se lahko uporabljajo.

| (42) | Določba veljavnih Smernic, ki se lahko uporablja, je odstavek 4.9, ki določa, da se ukrepi pomoči, za katere ni veljavne določbe v drugih odstavkih, v katerih so naštete različne kategorije pomoči, ki se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom, načeloma ne morejo šteti za združljive. |
| --- | --- |

(42)

Določba veljavnih Smernic, ki se lahko uporablja, je odstavek 4.9, ki določa, da se ukrepi pomoči, za katere ni veljavne določbe v drugih odstavkih, v katerih so naštete različne kategorije pomoči, ki se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom, načeloma ne morejo šteti za združljive.

| (43) | Izjemoma se lahko shema pomoči vseeno šteje za združljivo, če država članica dokaže, da je shema skladna z različnimi načeli iz navedenih Smernic in uresničuje cilje skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(43)

Izjemoma se lahko shema pomoči vseeno šteje za združljivo, če država članica dokaže, da je shema skladna z različnimi načeli iz navedenih Smernic in uresničuje cilje skupne ribiške politike.

| (44) | Finska je v odgovoru na začetek postopka navedla konkretne predloge za omejeno spremembo sheme (20). Poleg tega je njeno nadaljevanje upravičila z nedelovanjem zavarovalniškega trga za kritje velikega dela navedene škode. |
| --- | --- |

(44)

Finska je v odgovoru na začetek postopka navedla konkretne predloge za omejeno spremembo sheme (20). Poleg tega je njeno nadaljevanje upravičila z nedelovanjem zavarovalniškega trga za kritje velikega dela navedene škode.

| (45) | Finska konfederacija finančnega sektorja Finanssialan Keskusliitto v dopisu, priloženem zadevnemu odgovoru priznava, da glede na sedanji položaj ribiške zavarovalne družbe ne bodo mogle kriti vseh škod. Kritje bi bilo le zelo omejeno delno kritje, v nekaterih primerih, na primer za škodo na orodju, pa kritje sploh ne bi bilo mogoče. Zavarovalne družbe takšnih vrst škode ne morejo šteti za škode, ki jih je mogoče zavarovati, sicer bi zavarovalne premije presegle razumno stopnjo. |
| --- | --- |

(45)

Finska konfederacija finančnega sektorja Finanssialan Keskusliitto v dopisu, priloženem zadevnemu odgovoru priznava, da glede na sedanji položaj ribiške zavarovalne družbe ne bodo mogle kriti vseh škod. Kritje bi bilo le zelo omejeno delno kritje, v nekaterih primerih, na primer za škodo na orodju, pa kritje sploh ne bi bilo mogoče. Zavarovalne družbe takšnih vrst škode ne morejo šteti za škode, ki jih je mogoče zavarovati, sicer bi zavarovalne premije presegle razumno stopnjo.

| (46) | To kaže, da ribiške zavarovalne družbe ne morejo izkrivljati konkurence glede na zasebne zavarovalnice. To kaže na nedelovanje trga za kritje takšnih vrst škode s strani zasebnih družb na Finskem. |
| --- | --- |

(46)

To kaže, da ribiške zavarovalne družbe ne morejo izkrivljati konkurence glede na zasebne zavarovalnice. To kaže na nedelovanje trga za kritje takšnih vrst škode s strani zasebnih družb na Finskem.

| (47) | Komisija meni, da se ukrep državne pomoči, ki obravnava nedelovanje trga, lahko šteje za združljivega z notranjim trgom, če izpolnjuje cilje skupnega interesa. Tako so izpolnjene zahteve iz točke 4.9 Smernic v zvezi s skladnostjo z načeli iz Smernic in cilji skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(47)

Komisija meni, da se ukrep državne pomoči, ki obravnava nedelovanje trga, lahko šteje za združljivega z notranjim trgom, če izpolnjuje cilje skupnega interesa. Tako so izpolnjene zahteve iz točke 4.9 Smernic v zvezi s skladnostjo z načeli iz Smernic in cilji skupne ribiške politike.

| (48) | Cilj skupne ribiške politike je zagotoviti izkoriščanje živih vodnih virov, s čimer se ustvarjajo trajnostni gospodarski, okoljski in socialni pogoji (21). Komisija meni, da bi zadevna shema, spremenjena v skladu s spremembami, ki jih je navedla Finska, prispevala k zagotovitvi takšnih pogojev. Z uporabo pravil ohranjanja in upravljanja pri izkoriščanju teh virov bi omogočila nadaljevanje ribolova v pogojih, ki so značilni za obalne vode Finske, vključno s škodo, ki jo na opremi (ribiških mrežah) povzročijo tjulnji in včasih kormorani. Tako bi bilo lažje zagotoviti dobre gospodarske, okoljske in socialne pogoje za ribiška podjetja, ki se srečujejo s posebnimi omejitvami pri izvajanju ribolova v teh vodah. Prav tako bi se lažje ohranjala socialno-gospodarska struktura zadevnih obalnih skupnosti. |
| --- | --- |

(48)

Cilj skupne ribiške politike je zagotoviti izkoriščanje živih vodnih virov, s čimer se ustvarjajo trajnostni gospodarski, okoljski in socialni pogoji (21). Komisija meni, da bi zadevna shema, spremenjena v skladu s spremembami, ki jih je navedla Finska, prispevala k zagotovitvi takšnih pogojev. Z uporabo pravil ohranjanja in upravljanja pri izkoriščanju teh virov bi omogočila nadaljevanje ribolova v pogojih, ki so značilni za obalne vode Finske, vključno s škodo, ki jo na opremi (ribiških mrežah) povzročijo tjulnji in včasih kormorani. Tako bi bilo lažje zagotoviti dobre gospodarske, okoljske in socialne pogoje za ribiška podjetja, ki se srečujejo s posebnimi omejitvami pri izvajanju ribolova v teh vodah. Prav tako bi se lažje ohranjala socialno-gospodarska struktura zadevnih obalnih skupnosti.

| (49) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da se z zadevno shemo pomoči, če bo spremenjena, v nobenem primeru ne bo zagotovilo polno nadomestilo za nastalo škodo. Ohranil se bo sedanji sistem s franšizo in le delnim povračilom plačanega nadomestila (22). Tako se bo ohranila potrebna zahteva za upravičence te sheme pomoči, kot je zahtevana v točki 3.3 Smernic. |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da se z zadevno shemo pomoči, če bo spremenjena, v nobenem primeru ne bo zagotovilo polno nadomestilo za nastalo škodo. Ohranil se bo sedanji sistem s franšizo in le delnim povračilom plačanega nadomestila (22). Tako se bo ohranila potrebna zahteva za upravičence te sheme pomoči, kot je zahtevana v točki 3.3 Smernic.

| (50) | Nazadnje Komisija meni, da je obdobje, ki ga Finska potrebuje za spremembo sheme (23), sprejemljivo. Ob upoštevanju potrebnega zakonodajnega postopka je rok 1. januar 2013 za začetek veljavnosti zakona, ki spreminja veljavno pravno podlago zadevne sheme, razumen. Poleg tega bodo veljavne zavarovalne pogodbe med ribiškimi podjetji in ribiškimi zavarovalnimi družbami obnovljene v letu 2012 pod takrat veljavnimi pogoji z iztekom veljavnosti leta 2013. Smiselno je omogočiti, da se te pogodbe izvajajo do njihovega izteka v skladu z dogovorjenimi pogoji. Znova bodo obnovljene leta 2013 v skladu s takrat veljavnimi novimi pogoji. Zato je skrajni rok 31. december 2013, pri čemer takšne prilagojene pogodbe začnejo veljati dan pozneje, tj. 1. januarja 2014, upravičen. |
| --- | --- |

(50)

Nazadnje Komisija meni, da je obdobje, ki ga Finska potrebuje za spremembo sheme (23), sprejemljivo. Ob upoštevanju potrebnega zakonodajnega postopka je rok 1. januar 2013 za začetek veljavnosti zakona, ki spreminja veljavno pravno podlago zadevne sheme, razumen. Poleg tega bodo veljavne zavarovalne pogodbe med ribiškimi podjetji in ribiškimi zavarovalnimi družbami obnovljene v letu 2012 pod takrat veljavnimi pogoji z iztekom veljavnosti leta 2013. Smiselno je omogočiti, da se te pogodbe izvajajo do njihovega izteka v skladu z dogovorjenimi pogoji. Znova bodo obnovljene leta 2013 v skladu s takrat veljavnimi novimi pogoji. Zato je skrajni rok 31. december 2013, pri čemer takšne prilagojene pogodbe začnejo veljati dan pozneje, tj. 1. januarja 2014, upravičen.

6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (51) | Na podlagi navedene analize Komisija ugotavlja, da se ribiška zavarovalna shema lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, če se spremeni v skladu z naslednjimi načeli:






  — | izključitev plovil, ki izvajajo ribolov na odprtem morju, kar v praksi pomeni izključitev plovil, daljših od 12 m, |
| --- | --- | --- |

(51)

Na podlagi navedene analize Komisija ugotavlja, da se ribiška zavarovalna shema lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, če se spremeni v skladu z naslednjimi načeli:

—

izključitev plovil, ki izvajajo ribolov na odprtem morju, kar v praksi pomeni izključitev plovil, daljših od 12 m,

| — | upravičenost le za škodo, nastalo v teritorialnih vodah Finske ali njeni izključni ekonomski coni, |
| --- | --- |

—

upravičenost le za škodo, nastalo v teritorialnih vodah Finske ali njeni izključni ekonomski coni,

| — | kritje le za škode, ki nastanejo zaradi posebnih pogojev na Finskem in so torej posledica slabih podnebnih ali geografskih pogojev (led, sneg, hude nevihte, grebeni v plitvih vodah) ali jih povzročijo tjulnji in kormorani, na plovilih ali ribiški opremi, transportnih in tovornih vozilih ter drugi posebni opremi, ki se uporablja za zimski ribolov. |
| --- | --- |

—

kritje le za škode, ki nastanejo zaradi posebnih pogojev na Finskem in so torej posledica slabih podnebnih ali geografskih pogojev (led, sneg, hude nevihte, grebeni v plitvih vodah) ali jih povzročijo tjulnji in kormorani, na plovilih ali ribiški opremi, transportnih in tovornih vozilih ter drugi posebni opremi, ki se uporablja za zimski ribolov.

| (52) | Komisija je seznanjena z zavezo finskih organov, da bodo pravno podlago zadevne sheme spremenili najpozneje do 1. januarja 2013, da se pogoji zavarovalnih pogodb spremenijo najpozneje do 1. januarja 2014 – |
| --- | --- |

(52)

Komisija je seznanjena z zavezo finskih organov, da bodo pravno podlago zadevne sheme spremenili najpozneje do 1. januarja 2013, da se pogoji zavarovalnih pogodb spremenijo najpozneje do 1. januarja 2014 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Veljavna shema pomoči, tj. „ribiška zavarovalna shema“, na katero se je nanašal predlog za ustrezne ukrepe po spremembi Smernic za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo, je združljiva z notranjim trgom, če se spremeni v skladu z naslednjimi zavezami Finske:

| — | izključitev plovil, ki izvajajo ribolov na odprtem morju, kar v praksi pomeni izključitev plovil, daljših od 12 m, |
| --- | --- |

—

izključitev plovil, ki izvajajo ribolov na odprtem morju, kar v praksi pomeni izključitev plovil, daljših od 12 m,

| — | upravičenost le za škodo, nastalo v teritorialnih vodah Finske ali njeni izključni ekonomski coni, |
| --- | --- |

—

upravičenost le za škodo, nastalo v teritorialnih vodah Finske ali njeni izključni ekonomski coni,

| — | kritje le za škode, ki nastanejo zaradi posebnih pogojev na Finskem in so torej posledica slabih podnebnih ali geografskih pogojev (led, sneg, hude nevihte, grebeni v plitvih vodah) ali jih povzročijo tjulnji in kormorani, na plovilih ali ribiški opremi, transportnih in tovornih vozilih ter drugi posebni opremi, ki se uporablja za zimski ribolov. |
| --- | --- |

—

kritje le za škode, ki nastanejo zaradi posebnih pogojev na Finskem in so torej posledica slabih podnebnih ali geografskih pogojev (led, sneg, hude nevihte, grebeni v plitvih vodah) ali jih povzročijo tjulnji in kormorani, na plovilih ali ribiški opremi, transportnih in tovornih vozilih ter drugi posebni opremi, ki se uporablja za zimski ribolov.

2.   Pravne določbe, ki spreminjajo zadevno shemo, začnejo veljati najpozneje 1. januarja 2013, ustrezne zavarovalne pogodbe, sklenjene na podlagi teh določb, pa začnejo veljati najpozneje 1. januarja 2014.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Finsko.

V Bruslju, 11. januarja 2012

Za Komisijo

Maria DAMANAKI

Članica Komisije

---

(1)  UL C 273, 9.10.2010, str. 6.

1

(2)  UL C 229, 14.9.2004, str. 5.

2

(3)  Sprejetje Smernic iz leta 2004 je bilo objavljeno v UL C 278, 11.11.2005, str. 14.

3

(4)  UL C 84, 3.4.2008, str. 10.

4

(5)  Sprejetje Smernic iz leta 2008 je bilo objavljeno v UL C 115, 20.5.2009, str. 15.

5

(6)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

6

(7)  Glej opombo 1.

7

(8)  Ta zadnja sprememba je edina sprememba zakona od pristopa Finske k Evropski uniji. Sprememba je povezana z ustanovitvijo finske Agencije za spremljanje zavarovalniškega sektorja. Sprememba ni vključevala nobene posledice z vidika ureditve državne pomoči.

8

(9)  Glej uvodno izjavo 2.

9

(10)  Glej odstavek 3.7 Smernic iz leta 2004 in odstavek 3.4 Smernic iz leta 2008.

10

(11)  UL C 100, 27.3.1997, str. 12.

11

(12)  Glej uvodno izjavo 10.

12

(13)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 1980 v zadevi C-730/79, Philip Morris Holland BV proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1980, str. 2671.

13

Philip Morris Holland BV proti Komisiji Evropskih skupnosti

(14)  Glej zlasti sodbo Sodišča z dne 13. julija 1988 v zadevi C-102/87, Francoska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1988, str. 4067.

14

Francoska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti

(15)  Po podatkih Eurostata je Finska v obdobju 2007–2009 iz drugih držav članic uvozila povprečno 30 000 ton ribiških proizvodov na leto v povprečni vrednosti 90 milijonov EUR na leto, v druge države članice pa je v istem obdobju izvozila povprečno 20 000 ton na leto v povprečni vrednosti 15 milijonov EUR na leto.

15

(16)  UL C 19, 20.1.2001, str. 7.

16

(17)  Odločitev, sporočena Finski v dopisu z dne 11. maja 2000.

17

(18)  Za kmetijski sektor UL C 28, 1.2.2000, str. 2 (glej odstavek 11.5.1), za ribiški sektor pa Smernice iz leta 2001 (glej opombo 14 zgoraj).

18

(19)  UL C 319, 27.12.2006, str. 1; glej točko 140, ki se nanaša na člen 12 Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3).

19

(20)  Glej uvodno izjavo 28 zgoraj.

20

(21)  Člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (UL L 358, 31.12.2002, str. 59).

21

(22)  Glej uvodno izjavo 15 zgoraj.

22

(23)  Glej uvodno izjavo 30 zgoraj.

23

---