# Euroopa Liidu L 354/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 354 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik6. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 354

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik6. oktoober 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2021/1757, 4. detsember 2020, abikava SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) kohta, mida rakendas Itaalia – Itaalia sadamate maksustamine äriühingu tulumaksuga (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2021/1758, 21. september 2021, millega muudetakse otsust EKP/2007/7 TARGET2-ECB tingimuste kohta (EKP/2021/43) | 29 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2021/1759, 20. juuli 2021, millega muudetakse suunist EKP/2012/27 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (EKP/2021/30) | 45 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2021/1757, 4. detsember 2020, abikava SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) kohta, mida rakendas Itaalia – Itaalia sadamate maksustamine äriühingu tulumaksuga (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2021/1758, 21. september 2021, millega muudetakse otsust EKP/2007/7 TARGET2-ECB tingimuste kohta (EKP/2021/43)

29

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2021/1759, 20. juuli 2021, millega muudetakse suunist EKP/2012/27 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (EKP/2021/30)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 6.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/1757,

4. detsember 2020,

abikava SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) kohta, mida rakendas Itaalia – Itaalia sadamate maksustamine äriühingu tulumaksuga

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 3. juuli 2013. aasta kirjaga saatis komisjon kõikidele liikmesriikidele põhjaliku küsimustiku, et koguda teavet nii sadamate äriühingu tulumaksuga maksustamise kui ka eri liiki investeeringuteks või sadamate käitamiseks antava riigi toetuse muude võimalike vormide kohta. Itaalia ametiasutused saatsid oma vastused eespool nimetatud küsimustikule 12. septembri 2013. aasta ja 1. oktoobri 2013. aasta kirjadega. 24. jaanuari 2014. aasta ja 2. septembri 2014. aasta kirjades palus komisjon lisateavet, mille Itaalia esitas 14. veebruari 2014. aasta, 11. septembri 2014. aasta ja 29. septembri 2014. aasta kirjadega. 14. novembri 2014. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused lisateavet. 27. aprilli 2017. aasta kirjaga saatis komisjon Itaalia ametiasutustele täiendava teabepäringu, millele viimased vastasid 24. mail 2017. |
| --- | --- |

(1)

3. juuli 2013. aasta kirjaga saatis komisjon kõikidele liikmesriikidele põhjaliku küsimustiku, et koguda teavet nii sadamate äriühingu tulumaksuga maksustamise kui ka eri liiki investeeringuteks või sadamate käitamiseks antava riigi toetuse muude võimalike vormide kohta. Itaalia ametiasutused saatsid oma vastused eespool nimetatud küsimustikule 12. septembri 2013. aasta ja 1. oktoobri 2013. aasta kirjadega. 24. jaanuari 2014. aasta ja 2. septembri 2014. aasta kirjades palus komisjon lisateavet, mille Itaalia esitas 14. veebruari 2014. aasta, 11. septembri 2014. aasta ja 29. septembri 2014. aasta kirjadega. 14. novembri 2014. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused lisateavet. 27. aprilli 2017. aasta kirjaga saatis komisjon Itaalia ametiasutustele täiendava teabepäringu, millele viimased vastasid 24. mail 2017.

| (2) | 30. aprilli 2018. aasta kirjas teavitas komisjon kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (2) (edaspidi „menetlusmäärus) artikliga 21 Itaaliat oma esialgsest riigiabi käsitlevast hinnangust seoses sätetega sadamate äriühingu tulumaksuga maksustamise kohta ning kutsus Itaalia ametiasutusi üles esitama oma tähelepanekud. 22. mail 2018 ja 27. juunil 2018 toimusid komisjoni ja Itaalia ametiasutuste kohtumised. 3. juuli 2018. aasta kirjas vastas Itaalia komisjoni 30. aprilli 2018. aasta kirjale. Itaalia esitas lisateavet 10. septembri 2018. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(2)

30. aprilli 2018. aasta kirjas teavitas komisjon kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (2) (edaspidi „menetlusmäärus) artikliga 21 Itaaliat oma esialgsest riigiabi käsitlevast hinnangust seoses sätetega sadamate äriühingu tulumaksuga maksustamise kohta ning kutsus Itaalia ametiasutusi üles esitama oma tähelepanekud. 22. mail 2018 ja 27. juunil 2018 toimusid komisjoni ja Itaalia ametiasutuste kohtumised. 3. juuli 2018. aasta kirjas vastas Itaalia komisjoni 30. aprilli 2018. aasta kirjale. Itaalia esitas lisateavet 10. septembri 2018. aasta kirjas.

2

| (3) | 8. jaanuaril 2019 tegi komisjon kooskõlas menetlusmääruse artikliga 22 ettepaneku asjakohaste meetmete kohta. Komisjon kutsus Itaaliat üles võtma meetmeid, millega tagatakse, et sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate suhtes, kes tegelevad majandustegevusega, kohaldatakse äriühingu tulumaksu samamoodi kui muude ettevõtjate suhtes. Samuti kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi üles teavitama teda kahe kuu jooksul alates ettepaneku kättesaamisest kirjalikult sellest, et kooskõlas menetlusmääruse artikli 23 lõikega 1 nõustuvad nad asjakohaseid meetmeid käsitleva ettepanekuga tingimusteta, ühemõtteliselt ja täielikult. |
| --- | --- |

(3)

8. jaanuaril 2019 tegi komisjon kooskõlas menetlusmääruse artikliga 22 ettepaneku asjakohaste meetmete kohta. Komisjon kutsus Itaaliat üles võtma meetmeid, millega tagatakse, et sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate suhtes, kes tegelevad majandustegevusega, kohaldatakse äriühingu tulumaksu samamoodi kui muude ettevõtjate suhtes. Samuti kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi üles teavitama teda kahe kuu jooksul alates ettepaneku kättesaamisest kirjalikult sellest, et kooskõlas menetlusmääruse artikli 23 lõikega 1 nõustuvad nad asjakohaseid meetmeid käsitleva ettepanekuga tingimusteta, ühemõtteliselt ja täielikult.

| (4) | 7. märtsi 2019. aasta kirjas lükkas Itaalia komisjoni ettepaneku ametlikult tagasi. 2. aprillil 2019 ja 7. mail 2019 toimusid Itaalia ametiasutuste ja komisjoni vahel täiendavad kohtumised. Nendel kohtumistel kordas Itaalia oma seisukohta. |
| --- | --- |

(4)

7. märtsi 2019. aasta kirjas lükkas Itaalia komisjoni ettepaneku ametlikult tagasi. 2. aprillil 2019 ja 7. mail 2019 toimusid Itaalia ametiasutuste ja komisjoni vahel täiendavad kohtumised. Nendel kohtumistel kordas Itaalia oma seisukohta.

| (5) | Kuna Itaalia ametiasutused ei nõustunud asjakohaseid meetmeid käsitleva ettepanekuga, otsustas komisjon 15. novembri 2019. aasta kirjas kooskõlas menetlusmääruse artikli 23 lõikega 2 algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon kutsus Itaaliat ja huvitatud isikuid üles esitama märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Kuna Itaalia ametiasutused ei nõustunud asjakohaseid meetmeid käsitleva ettepanekuga, otsustas komisjon 15. novembri 2019. aasta kirjas kooskõlas menetlusmääruse artikli 23 lõikega 2 algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon kutsus Itaaliat ja huvitatud isikuid üles esitama märkusi.

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (6) | Itaalia edastas komisjonile oma tähelepanekud 4. veebruari 2020. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

Itaalia edastas komisjonile oma tähelepanekud 4. veebruari 2020. aasta kirjaga.

| (7) | Komisjon sai märkusi järgmistelt huvitatud isikutelt:






  1. | Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Itaalia transpordi ja logistika keskliit); |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisjon sai märkusi järgmistelt huvitatud isikutelt:

1.

Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Itaalia transpordi ja logistika keskliit);

| 2. | Conftrasporto-Confcommercio (transpordi-, laevandus- ja logistikaühenduste keskliit); |
| --- | --- |

2.

Conftrasporto-Confcommercio (transpordi-, laevandus- ja logistikaühenduste keskliit);

| 3. | Assoporti (Itaalia sadamate liit); |
| --- | --- |

3.

Assoporti (Itaalia sadamate liit);

| 4. | Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (Itaalia transporditöötajate liit, Itaalia transporditöötajate ametiühingute liit, Itaalia transporditöötajate ühendus); |
| --- | --- |

4.

Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL, Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (Itaalia transporditöötajate liit, Itaalia transporditöötajate ametiühingute liit, Itaalia transporditöötajate ühendus);

| 5. | Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit). |
| --- | --- |

5.

Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit).

| (8) | Samuti sai komisjon tähelepanekuid nn Trieste vabaterritooriumi rahvusvaheliselt ajutiselt esindajalt. |
| --- | --- |

(8)

Samuti sai komisjon tähelepanekuid nn Trieste vabaterritooriumi rahvusvaheliselt ajutiselt esindajalt.

| (9) | Komisjon edastas need tähelepanekud Itaaliale ja andis talle võimaluse esitada nende kohta märkusi. Itaalia ei esitanud ühtki märkust. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon edastas need tähelepanekud Itaaliale ja andis talle võimaluse esitada nende kohta märkusi. Itaalia ei esitanud ühtki märkust.

2.   UURITUD MEETME KIRJELDUS JA UURIMISE KONTEKST

UURITUD MEETME KIRJELDUS JA UURIMISE KONTEKST

| (10) | Itaalias ei kohaldata sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate (edaspidi „sadamavaldajad“) suhtes äriühingu tulumaksu (IRES). Sadamavaldajate vabastus äriühingu tulumaksust Itaalias on käesolevas otsuses käsitletud meede. |
| --- | --- |

(10)

Itaalias ei kohaldata sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate (edaspidi „sadamavaldajad“) suhtes äriühingu tulumaksu (IRES). Sadamavaldajate vabastus äriühingu tulumaksust Itaalias on käesolevas otsuses käsitletud meede.

2.1.   Sadamate korraldus ja reguleerimine Itaalias

Sadamate korraldus ja reguleerimine Itaalias

2.1.1.   Seadus 84/1994 ja sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate loomine

Seadus 84/1994 ja sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate loomine

| (11) | Seadusega 84/1994 (4) (muudetud kujul, edaspidi „seadus 84/1994“) on reguleeritud sadamate tegevus ning sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate, merendusameti ja teiste sadamateenustega seotud ettevõtjate ülesanded ja funktsioonid. |
| --- | --- |

(11)

Seadusega 84/1994 (4) (muudetud kujul, edaspidi „seadus 84/1994“) on reguleeritud sadamate tegevus ning sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate, merendusameti ja teiste sadamateenustega seotud ettevõtjate ülesanded ja funktsioonid.

4

| (12) | Sadamaid, kus sadamavaldajad tegutsevad, nimetatakse „riikliku ja rahvusvahelise majandusliku tähtsusega sadamateks või konkreetseteks sadamaaladeks“ (II kategooria I ja II klassi sadamad). |
| --- | --- |

(12)

Sadamaid, kus sadamavaldajad tegutsevad, nimetatakse „riikliku ja rahvusvahelise majandusliku tähtsusega sadamateks või konkreetseteks sadamaaladeks“ (II kategooria I ja II klassi sadamad).

| (13) | Riikliku ja rahvusvahelise majandusliku tähtsusega sadamatel või konkreetsetel sadamaaladel (II kategooria I ja II klassi sadamatel) on funktsioonid, mis on seotud järgmisega:






  1) | kaubandus ja logistika; |
| --- | --- | --- |

(13)

Riikliku ja rahvusvahelise majandusliku tähtsusega sadamatel või konkreetsetel sadamaaladel (II kategooria I ja II klassi sadamatel) on funktsioonid, mis on seotud järgmisega:

1)

kaubandus ja logistika;

| 2) | tööstus ja nafta; |
| --- | --- |

2)

tööstus ja nafta;

| 3) | reisijateveoteenused, sealhulgas kruiisireisijatega seotud teenused; |
| --- | --- |

3)

reisijateveoteenused, sealhulgas kruiisireisijatega seotud teenused;

| 4) | kalapüük; |
| --- | --- |

4)

kalapüük;

| 5) | turism ja vaba aja veetmine. |
| --- | --- |

5)

turism ja vaba aja veetmine.

| (14) | Pärast seadusandliku dekreedi 169/2016 jõustumist on Itaalias loodud 16 sadamavaldajat, kelle alla kuulub 57 suuremat sadamat. Sadamavaldajate hallatud sadamad on loetletud A lisas, mis moodustab seaduse 84/1994 lahutamatu osa. A lisa võib muuta, et lubada mõne sadama lisamine või anda sadam teatavatel tingimustel üle teisele sadamavaldajale. |
| --- | --- |

(14)

Pärast seadusandliku dekreedi 169/2016 jõustumist on Itaalias loodud 16 sadamavaldajat, kelle alla kuulub 57 suuremat sadamat. Sadamavaldajate hallatud sadamad on loetletud A lisas, mis moodustab seaduse 84/1994 lahutamatu osa. A lisa võib muuta, et lubada mõne sadama lisamine või anda sadam teatavatel tingimustel üle teisele sadamavaldajale.

| (15) | Seaduse 84/1994 kohaselt on sadamavaldajad riikliku tähtsusega mittemajanduslikud avalik-õiguslikud üksused, kellel on õiguslik eristaatus ning halduslik, korralduslik, regulatiivne, eelarvealane ja rahanduslik autonoomia. Nende üle teeb järelevalvet taristu- ja transpordiminister. Nende eelarve ja bilansi peab heaks kiitma taristu- ja transpordiminister kokkuleppel majandus- ja rahandusministriga. Sadamavaldajate finantsjuhtimist auditeerib kontrollikoda. |
| --- | --- |

(15)

Seaduse 84/1994 kohaselt on sadamavaldajad riikliku tähtsusega mittemajanduslikud avalik-õiguslikud üksused, kellel on õiguslik eristaatus ning halduslik, korralduslik, regulatiivne, eelarvealane ja rahanduslik autonoomia. Nende üle teeb järelevalvet taristu- ja transpordiminister. Nende eelarve ja bilansi peab heaks kiitma taristu- ja transpordiminister kokkuleppel majandus- ja rahandusministriga. Sadamavaldajate finantsjuhtimist auditeerib kontrollikoda.

| (16) | Seaduse 84/1994 kohaselt peavad sadamavaldajad koostama strateegilist kavandamist käsitleva programmi, milles on täpsustatud nende arengueesmärgid. Nad peavad edendama energiatõhususe parandamise ja sadamates taastuvenergia kasutamise meetmeid ning koostama vastava kavandamisdokumendi. |
| --- | --- |

(16)

Seaduse 84/1994 kohaselt peavad sadamavaldajad koostama strateegilist kavandamist käsitleva programmi, milles on täpsustatud nende arengueesmärgid. Nad peavad edendama energiatõhususe parandamise ja sadamates taastuvenergia kasutamise meetmeid ning koostama vastava kavandamisdokumendi.

| (17) | Seaduse 84/1994 kohaselt vastutab suurte taristutööde (merekanalite, kaitsetammide, dokkide ja seadmetega varustatud dokkide ehitamine, merepõhja süvendamine) eest II kategooria (I ja II klassi) sadamates riik. Piirkonnad, omavalitsused või sadamavaldajad võivad sekkuda oma vahenditega. Enda tehtud tööde kulude katmiseks võivad sadamavaldajad kehtestada lastitavatele või lossitavatele kaupadele lisamakse või suurendada kontsessioonitasude summat. |
| --- | --- |

(17)

Seaduse 84/1994 kohaselt vastutab suurte taristutööde (merekanalite, kaitsetammide, dokkide ja seadmetega varustatud dokkide ehitamine, merepõhja süvendamine) eest II kategooria (I ja II klassi) sadamates riik. Piirkonnad, omavalitsused või sadamavaldajad võivad sekkuda oma vahenditega. Enda tehtud tööde kulude katmiseks võivad sadamavaldajad kehtestada lastitavatele või lossitavatele kaupadele lisamakse või suurendada kontsessioonitasude summat.

2.1.2.   Sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate ja merendusameti ülesanded

Sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate ja merendusameti ülesanded

| (18) | Kooskõlas seaduse 84/1994 artikliga 6 täidavad sadamavaldajad järgmisi ülesandeid:






  1) | sadamatööde ja -teenuste haldamine, kavandamine, koordineerimine, reguleerimine, edendamine ja kontrollimine, seaduse 84/1994 artiklites 16 (vt punkt 2.1.4 allpool), 17 ja 18 (vt punkt 2.1.5 allpool) osutatud lubade ja kontsessioonide andmisega seotud tegevus ning muu äri- ja tööstustegevus sadamates; |
| --- | --- | --- |

(18)

Kooskõlas seaduse 84/1994 artikliga 6 täidavad sadamavaldajad järgmisi ülesandeid:

1)

sadamatööde ja -teenuste haldamine, kavandamine, koordineerimine, reguleerimine, edendamine ja kontrollimine, seaduse 84/1994 artiklites 16 (vt punkt 2.1.4 allpool), 17 ja 18 (vt punkt 2.1.5 allpool) osutatud lubade ja kontsessioonide andmisega seotud tegevus ning muu äri- ja tööstustegevus sadamates;

| 2) | sadamaala ühiskasutuses olevate osade korraline ja erakorraline hooldamine, sealhulgas merepõhja hooldamine; |
| --- | --- |

2)

sadamaala ühiskasutuses olevate osade korraline ja erakorraline hooldamine, sealhulgas merepõhja hooldamine;

| 3) | selliste sadamakasutajatele suunatud üldhuviteenuste osutamise määramine ja kontrollimine, mis ei ole tihedalt seotud artiklis 16 nimetatud sadamatoimingutega (vt punkt 2.1.4 allpool); |
| --- | --- |

3)

selliste sadamakasutajatele suunatud üldhuviteenuste osutamise määramine ja kontrollimine, mis ei ole tihedalt seotud artiklis 16 nimetatud sadamatoimingutega (vt punkt 2.1.4 allpool);

| 4) | sadamaalal ametiasutuste ja organite haldustegevuse koordineerimine; |
| --- | --- |

4)

sadamaalal ametiasutuste ja organite haldustegevuse koordineerimine;

| 5) | mereäärse vara hulka kuuluva maa ja kaupade ainuõiguslik haldamine kooskõlas seaduse 84/1994 ja navigatsiooniseadustiku sätetega; |
| --- | --- |

5)

mereäärse vara hulka kuuluva maa ja kaupade ainuõiguslik haldamine kooskõlas seaduse 84/1994 ja navigatsiooniseadustiku sätetega;

| 6) | ühenduste koordineerimine ja edendamine väljaspool sadamaid asuvate ja sadamatevaheliste logistikasüsteemidega. |
| --- | --- |

6)

ühenduste koordineerimine ja edendamine väljaspool sadamaid asuvate ja sadamatevaheliste logistikasüsteemidega.

| (19) | Seaduse 84/1994 kohaselt vastutab merendusamet navigatsiooniseadustiku ja eriõigusaktidega ette nähtud politsei- ja julgeolekufunktsioonide eest. |
| --- | --- |

(19)

Seaduse 84/1994 kohaselt vastutab merendusamet navigatsiooniseadustiku ja eriõigusaktidega ette nähtud politsei- ja julgeolekufunktsioonide eest.

| (20) | Kooskõlas seaduse 84/1994 artikliga 6 ei tohi sadamavaldajad teostada otseselt ega investeerimisobjektiks olevate äriühingute kaudu sadamatöid (5) ja nendega tihedalt seotud tegevust. Lisaks ei tohi sadamavaldajad osutada tehnilis-merenduslikke teenuseid (lootsi-, pukseerimis-, sildumis- ja lihterdamisteenused). |
| --- | --- |

(20)

Kooskõlas seaduse 84/1994 artikliga 6 ei tohi sadamavaldajad teostada otseselt ega investeerimisobjektiks olevate äriühingute kaudu sadamatöid (5) ja nendega tihedalt seotud tegevust. Lisaks ei tohi sadamavaldajad osutada tehnilis-merenduslikke teenuseid (lootsi-, pukseerimis-, sildumis- ja lihterdamisteenused).

5

| (21) | Moodustada tuleb nõuandekomitee, kuhu kuulub viis sadamas tegutsevate ettevõtjate töötajate esindajat, üks sadamavaldaja töötajate esindaja ja üks iga järgmise sadamas tegutsevate ettevõtjate kategooria esindaja: laevaomanikud, tööstusettevõtted, artiklites 16 (vt punkt 2.1.4 allpool) ja 18 (vt punkt 2.1.5 allpool) osutatud äriühingud, ekspediitorid, meremehed ja agendid ning sadamatesektoris tegutsevad vedajad. Komiteel on nõuandev funktsioon seoses lubade ja kontsessioonide andmise, peatamise või kehtetuks tunnistamisega. |
| --- | --- |

(21)

Moodustada tuleb nõuandekomitee, kuhu kuulub viis sadamas tegutsevate ettevõtjate töötajate esindajat, üks sadamavaldaja töötajate esindaja ja üks iga järgmise sadamas tegutsevate ettevõtjate kategooria esindaja: laevaomanikud, tööstusettevõtted, artiklites 16 (vt punkt 2.1.4 allpool) ja 18 (vt punkt 2.1.5 allpool) osutatud äriühingud, ekspediitorid, meremehed ja agendid ning sadamatesektoris tegutsevad vedajad. Komiteel on nõuandev funktsioon seoses lubade ja kontsessioonide andmise, peatamise või kehtetuks tunnistamisega.

| (22) | Sadamavaldajad loovad oma piirkondlikud bürood, kus sadamavaldaja peasekretär või tema esindaja vastutab muude ülesannete hulgas kuni neljaks aastaks kontsessioonide andmise eest ning asjaomaste kontsessioonitasude kindlaksmääramise eest, võttes arvesse nõuandekomitee ja halduskomitee arvamust. |
| --- | --- |

(22)

Sadamavaldajad loovad oma piirkondlikud bürood, kus sadamavaldaja peasekretär või tema esindaja vastutab muude ülesannete hulgas kuni neljaks aastaks kontsessioonide andmise eest ning asjaomaste kontsessioonitasude kindlaksmääramise eest, võttes arvesse nõuandekomitee ja halduskomitee arvamust.

2.1.3.   Sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate rahalised vahendid

Sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate rahalised vahendid

| (23) | Sadamavaldajate tulud koosnevad järgmisest:






  1) | seaduse 84/1994 artiklis 18 osutatud kontsessioonitasud (vt punkt 2.1.5 allpool) sadamaalal asuvate ja territooriumi piiresse jäävate riigile kuuluvate alade ja dokkide eest; |
| --- | --- | --- |

(23)

Sadamavaldajate tulud koosnevad järgmisest:

1)

seaduse 84/1994 artiklis 18 osutatud kontsessioonitasud (vt punkt 2.1.5 allpool) sadamaalal asuvate ja territooriumi piiresse jäävate riigile kuuluvate alade ja dokkide eest;

| 2) | seaduse 84/1994 artiklis 16 osutatud sadamatööde lubade tasud (vt punkt 2.1.4 allpool); |
| --- | --- |

2)

seaduse 84/1994 artiklis 16 osutatud sadamatööde lubade tasud (vt punkt 2.1.4 allpool);

| 3) | ankrukohatasud („tassa di ancoraggio“); |
| --- | --- |

3)

ankrukohatasud („tassa di ancoraggio“);

tassa di ancoraggio

| 4) | lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud („tassa portuale“); |
| --- | --- |

4)

lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud („tassa portuale“);

tassa portuale

| 5) | piirkondade, kohalike omavalitsuste ja muude avalik-õiguslike asutuste tehtavad maksed; |
| --- | --- |

5)

piirkondade, kohalike omavalitsuste ja muude avalik-õiguslike asutuste tehtavad maksed;

| 6) | muud tulud. |
| --- | --- |

6)

muud tulud.

| (24) | Itaalia taristu- ja transpordiministeeriumi aruande kohaselt olid Itaalia sadamate tulude kaks põhikomponenti 2017. aastal nn sadamatasud (täpsemalt lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud, st vastavalt tassa portuale ja tassa di ancoraggio) ning kontsessioonitasud, mis moodustasid vastavalt 53,2 % ja 27,1 % tegevustuludest (6). |
| --- | --- |

(24)

Itaalia taristu- ja transpordiministeeriumi aruande kohaselt olid Itaalia sadamate tulude kaks põhikomponenti 2017. aastal nn sadamatasud (täpsemalt lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud, st vastavalt tassa portuale ja tassa di ancoraggio) ning kontsessioonitasud, mis moodustasid vastavalt 53,2 % ja 27,1 % tegevustuludest (6).

tassa portuale

tassa di ancoraggio

6

2.1.4.   Sadamatööd (seaduse 84/1994 artikkel 16)

Sadamatööd (seaduse 84/1994 artikkel 16)

| (25) | Sadamatööd on kaupade ja kõikide muude esemete lastimine, lossimine, ümberlaadimine, ladustamine ja üldine liigutamine sadamaalal. Sadamateenused on spetsialiseeritud teenused ning sadamatööde tsüklit täiendavad teenused ja selle kõrvalteenused. Sadamavaldajad võivad neid teenuseid täpsustada erieeskirjades, mis antakse välja transpordi- ja navigatsiooniministri käskkirjaga. |
| --- | --- |

(25)

Sadamatööd on kaupade ja kõikide muude esemete lastimine, lossimine, ümberlaadimine, ladustamine ja üldine liigutamine sadamaalal. Sadamateenused on spetsialiseeritud teenused ning sadamatööde tsüklit täiendavad teenused ja selle kõrvalteenused. Sadamavaldajad võivad neid teenuseid täpsustada erieeskirjades, mis antakse välja transpordi- ja navigatsiooniministri käskkirjaga.

| (26) | Sadamavaldajad reguleerivad sadamatöid ja -teenuseid ja iga ettevõtja avalikustatavate tariifide kohaldamist ja teevad järelevalvet nende tegevuste üle ning esitavad regulaarselt aruandeid transpordi- ja navigatsiooniministrile. |
| --- | --- |

(26)

Sadamavaldajad reguleerivad sadamatöid ja -teenuseid ja iga ettevõtja avalikustatavate tariifide kohaldamist ja teevad järelevalvet nende tegevuste üle ning esitavad regulaarselt aruandeid transpordi- ja navigatsiooniministrile.

| (27) | Sadamatööde tegemiseks ja sadamateenuste osutamiseks kas enda või kolmandate isikute poolt on vaja sadamavaldaja luba. Nimetatud luba peab hõlmama sadamatööde tegemist või ühe või mitme sadamateenuse osutamist, mis tuleb loal kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(27)

Sadamatööde tegemiseks ja sadamateenuste osutamiseks kas enda või kolmandate isikute poolt on vaja sadamavaldaja luba. Nimetatud luba peab hõlmama sadamatööde tegemist või ühe või mitme sadamateenuse osutamist, mis tuleb loal kindlaks määrata.

| (28) | Luba omavad ettevõtjad registreeritakse sadamavaldajate peetavates eraldi registrites ning nad peavad maksma aastamaksu ja esitama tagatise. |
| --- | --- |

(28)

Luba omavad ettevõtjad registreeritakse sadamavaldajate peetavates eraldi registrites ning nad peavad maksma aastamaksu ja esitama tagatise.

| (29) | Seoses lubade andmisega määrab transpordi- ja navigatsiooniminister kindlaks järgmise:






  1) | isiklikud, rahalised ja kutsealased nõuded käitajatele ja luba taotlevatele ettevõtjatele; |
| --- | --- | --- |

(29)

Seoses lubade andmisega määrab transpordi- ja navigatsiooniminister kindlaks järgmise:

1)

isiklikud, rahalised ja kutsealased nõuded käitajatele ja luba taotlevatele ettevõtjatele;

| 2) | loa andmist, peatamist ja tühistamist ning seotud kontrolle käsitlevad kriteeriumid, menetlused ja tähtajad; |
| --- | --- |

2)

loa andmist, peatamist ja tühistamist ning seotud kontrolle käsitlevad kriteeriumid, menetlused ja tähtajad;

| 3) | loa kehtivusaja ja eripäradega seotud aastamaksude ja tagatise minimaalse ja maksimaalse summa kindlaksmääramise parameetrid, võttes arvesse investeeringute mahtu ja teostatavat tegevust. |
| --- | --- |

3)

loa kehtivusaja ja eripäradega seotud aastamaksude ja tagatise minimaalse ja maksimaalse summa kindlaksmääramise parameetrid, võttes arvesse investeeringute mahtu ja teostatavat tegevust.

| (30) | Sadamavaldajad avalikustavad sadamatööde tariifid. Luba omavad ettevõtjad peavad teatama sadamavaldajale tariifid, mida nad kavatsevad kasutajatelt nõuda, samuti kõik nende edasised muudatused. |
| --- | --- |

(30)

Sadamavaldajad avalikustavad sadamatööde tariifid. Luba omavad ettevõtjad peavad teatama sadamavaldajale tariifid, mida nad kavatsevad kasutajatelt nõuda, samuti kõik nende edasised muudatused.

| (31) | Loa kehtivusaeg peab olema seotud ettevõtja kavandatud tegevusprogrammiga või juhul, kui heakskiidetud ettevõtja on ühtlasi kontsessiooni omanik seaduse 84/1994 artikli 18 tähenduses (vt punkt 2.1.5 allpool), sama kui kontsessiooni kehtivusaeg. Luba võib pikendada seoses uute tegevusprogrammidega või pärast kontsessiooni pikendamist. |
| --- | --- |

(31)

Loa kehtivusaeg peab olema seotud ettevõtja kavandatud tegevusprogrammiga või juhul, kui heakskiidetud ettevõtja on ühtlasi kontsessiooni omanik seaduse 84/1994 artikli 18 tähenduses (vt punkt 2.1.5 allpool), sama kui kontsessiooni kehtivusaeg. Luba võib pikendada seoses uute tegevusprogrammidega või pärast kontsessiooni pikendamist.

| (32) | Sadamavaldajad peavad pärast kohaliku nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks määrama väljastatavate lubade maksimaalse arvu, võttes arvesse sadama tegevusega seotud nõudeid ja seal toimuvat liiklust, tagades igal juhul selles sektoris kõrgeima võimaliku konkurentsitaseme. |
| --- | --- |

(32)

Sadamavaldajad peavad pärast kohaliku nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks määrama väljastatavate lubade maksimaalse arvu, võttes arvesse sadama tegevusega seotud nõudeid ja seal toimuvat liiklust, tagades igal juhul selles sektoris kõrgeima võimaliku konkurentsitaseme.

2.1.5.   Maa-alade ja dokkide kontsessioonid (seaduse 84/1994 artikkel 18)

Maa-alade ja dokkide kontsessioonid (seaduse 84/1994 artikkel 18)

| (33) | Sadamavaldajad annavad sadamaalal asuvaid maa-alasid ja dokke sadamatööde teostamise eesmärgil kontsessiooni alusel seaduse 84/1994 artiklis 16 osutatud ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(33)

Sadamavaldajad annavad sadamaalal asuvaid maa-alasid ja dokke sadamatööde teostamise eesmärgil kontsessiooni alusel seaduse 84/1994 artiklis 16 osutatud ettevõtjatele.

| (34) | Kontsessioone tuleb anda sobilikus vormis kuulutuste põhjal, mis sätestatakse tarnspordi- ja navigatsiooniministri käskkirjas kokkuleppel rahandusministriga. Samas käskkirjas täpsustatakse ka järgmine:






  1) | kontsessiooni kehtivusaeg, kontsessioone välja andvate ametiasutuste järelevalve- ja kontrollivolitused, kontsessiooni pikendamise tingimused ja rajatiste andmine kontsessiooni alusel uuele kontsessionäärile; |
| --- | --- | --- |

(34)

Kontsessioone tuleb anda sobilikus vormis kuulutuste põhjal, mis sätestatakse tarnspordi- ja navigatsiooniministri käskkirjas kokkuleppel rahandusministriga. Samas käskkirjas täpsustatakse ka järgmine:

1)

kontsessiooni kehtivusaeg, kontsessioone välja andvate ametiasutuste järelevalve- ja kontrollivolitused, kontsessiooni pikendamise tingimused ja rajatiste andmine kontsessiooni alusel uuele kontsessionäärile;

| 2) | minimaalsed kontsessioonitasud, mida kontsessionäär peab tasuma. |
| --- | --- |

2)

minimaalsed kontsessioonitasud, mida kontsessionäär peab tasuma.

| (35) | Kontsessiooni saamiseks peavad taotlejad






  1) | esitama äriplaani, mille eesmärk on suurendada sadama liiklusmahtu ja tootlikkust ning mida toetavad sobilikud tagatised; |
| --- | --- | --- |

(35)

Kontsessiooni saamiseks peavad taotlejad

1)

esitama äriplaani, mille eesmärk on suurendada sadama liiklusmahtu ja tootlikkust ning mida toetavad sobilikud tagatised;

| 2) | omama asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke vahendeid, muu hulgas ohutusalaseid vahendeid, mis vastaksid nende enda ja kolmandate isikute vajadustele seoses pideva ja integreeritud tootmis- ja toimimistsükliga; |
| --- | --- |

2)

omama asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke vahendeid, muu hulgas ohutusalaseid vahendeid, mis vastaksid nende enda ja kolmandate isikute vajadustele seoses pideva ja integreeritud tootmis- ja toimimistsükliga;

| 3) | koostama äriplaaniga vastavuses oleva personalikava. |
| --- | --- |

3)

koostama äriplaaniga vastavuses oleva personalikava.

| (36) | Igas sadamas peab riigile kuuluva ala kontsessionäär tegelema otseselt tegevusega, milleks kontsessioon anti. Kontsessionäär ei tohi olla samal ajal mõne muu samas sadamas riigile kuuluva ala kontsessionäär, välja arvatud juhul, kui tegevus, milleks uut kontsessiooni on vaja, erineb olemasolevate kontsessioonidega hõlmatud tegevusest samal riigile kuuluval alal, ning ta ei tohi tegeleda sadamategevusega muudel aladel kui need, mis on talle kontsessiooni alusel eraldatud. |
| --- | --- |

(36)

Igas sadamas peab riigile kuuluva ala kontsessionäär tegelema otseselt tegevusega, milleks kontsessioon anti. Kontsessionäär ei tohi olla samal ajal mõne muu samas sadamas riigile kuuluva ala kontsessionäär, välja arvatud juhul, kui tegevus, milleks uut kontsessiooni on vaja, erineb olemasolevate kontsessioonidega hõlmatud tegevusest samal riigile kuuluval alal, ning ta ei tohi tegeleda sadamategevusega muudel aladel kui need, mis on talle kontsessiooni alusel eraldatud.

| (37) | Sadamavaldajad peavad viima igal aastal läbi kontrolli, et teha kindlaks, kas kontsessiooni andmise ja äriplaanis nimetatud investeeringute tegemise ajal kehtinud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(37)

Sadamavaldajad peavad viima igal aastal läbi kontrolli, et teha kindlaks, kas kontsessiooni andmise ja äriplaanis nimetatud investeeringute tegemise ajal kehtinud tingimused on täidetud.

| (38) | Kui kontsessionäär ei suuda põhjendamatult täita võetud kohustusi ja äriplaanis seatud eesmärke, peavad sadamavaldajad kontsessiooni kehtetuks tunnistama. |
| --- | --- |

(38)

Kui kontsessionäär ei suuda põhjendamatult täita võetud kohustusi ja äriplaanis seatud eesmärke, peavad sadamavaldajad kontsessiooni kehtetuks tunnistama.

2.2.   Äriühingu tulu maksustamise süsteem Itaalias ja sadamavaldajate maksuvabastus

Äriühingu tulu maksustamise süsteem Itaalias ja sadamavaldajate maksuvabastus

| (39) | Itaalia tulumaks on reguleeritud presidendi 22. detsembri 1986. aasta dekreediga 917 Testo Unico delle Imposte sui Redditi (konsolideeritud maksuseadus, TUIR) (7). Konsolideeritud maksuseaduse II jaotises on sätestatud äriühingute tulu maksustamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(39)

Itaalia tulumaks on reguleeritud presidendi 22. detsembri 1986. aasta dekreediga 917 Testo Unico delle Imposte sui Redditi (konsolideeritud maksuseadus, TUIR) (7). Konsolideeritud maksuseaduse II jaotises on sätestatud äriühingute tulu maksustamise eeskirjad.

Testo Unico delle Imposte sui Redditi

7

| (40) | Itaalia äriühingu tulumaksu (Imposta sul reddito sulle società IRES, IRES) põhielemente on kirjeldatud allpool (8). |
| --- | --- |

(40)

Itaalia äriühingu tulumaksu (Imposta sul reddito sulle società IRES, IRES) põhielemente on kirjeldatud allpool (8).

Imposta sul reddito sulle società IRES

8

2.2.1.   Maksukohustuslased (konsolideeritud maksuseaduse artiklid 73 ja 74)

Maksukohustuslased (konsolideeritud maksuseaduse artiklid 73 ja 74)

| (41) | Konsolideeritud maksuseaduse artikli 73 lõikega 1 kehtestatakse äriühingu tulumaks järgmiste üksuste suhtes:






  1) | riigi territooriumil asuvad piiratud vastutusega äriühingud ja usaldusühingud, aktsiaseltsid, ühistud ja vastastikused kindlustusseltsid, nõukogu määruse (EÜ) nr 2157/2001 (9) kohased Euroopa äriühingud ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1435/2003 (10) kohased Euroopa ühistud; |
| --- | --- | --- |

(41)

Konsolideeritud maksuseaduse artikli 73 lõikega 1 kehtestatakse äriühingu tulumaks järgmiste üksuste suhtes:

1)

riigi territooriumil asuvad piiratud vastutusega äriühingud ja usaldusühingud, aktsiaseltsid, ühistud ja vastastikused kindlustusseltsid, nõukogu määruse (EÜ) nr 2157/2001 (9) kohased Euroopa äriühingud ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1435/2003 (10) kohased Euroopa ühistud;

9

10

| 2) | riigis asuvad muud avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused kui äriühingud ning usaldusfondid, mille ainus või peamine eesmärk on äritegevusega tegelemine; |
| --- | --- |

2)

riigis asuvad muud avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused kui äriühingud ning usaldusfondid, mille ainus või peamine eesmärk on äritegevusega tegelemine;

| 3) | riigi territooriumil asuvad muud avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused kui äriühingud ja usaldusfondid, mille ainus või peamine eesmärk ei ole äritegevusega tegelemine, ning hoiuste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad; |
| --- | --- |

3)

riigi territooriumil asuvad muud avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused kui äriühingud ja usaldusfondid, mille ainus või peamine eesmärk ei ole äritegevusega tegelemine, ning hoiuste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad;

| 4) | mujal kui riigi territooriumil asuvad mis tahes äriühingud ja institutsioonid, kes on või ei ole juriidilised isikud, sealhulgas usaldusfondid. |
| --- | --- |

4)

mujal kui riigi territooriumil asuvad mis tahes äriühingud ja institutsioonid, kes on või ei ole juriidilised isikud, sealhulgas usaldusfondid.

| (42) | Konsolideeritud maksuseaduse artikliga 74 kehtestatakse erisätted riigile kuuluvate ja avalik-õiguslike asutuste kohta ja määratletakse tegevus, mida ei käsitata äritegevusena. |
| --- | --- |

(42)

Konsolideeritud maksuseaduse artikliga 74 kehtestatakse erisätted riigile kuuluvate ja avalik-õiguslike asutuste kohta ja määratletakse tegevus, mida ei käsitata äritegevusena.

| (43) | Konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 lõike 1 kohaselt ei ole äriühingu tulumaksu kohustatud maksma riigiorganid ja haldusasutused, sealhulgas autonoomsed haldusasutused, ja juhul kui tegemist on juriidiliste isikutega, siis omavalitsused, kohalike organite konsortsiumid, riigivara haldavad liidud ja organid, mägikogukonnad, provintsid ja piirkonnad. Konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 lõike 2 kohaselt ei ole riigi funktsioonide täitmine avalik-õiguslike asutuste poolt äritegevus. |
| --- | --- |

(43)

Konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 lõike 1 kohaselt ei ole äriühingu tulumaksu kohustatud maksma riigiorganid ja haldusasutused, sealhulgas autonoomsed haldusasutused, ja juhul kui tegemist on juriidiliste isikutega, siis omavalitsused, kohalike organite konsortsiumid, riigivara haldavad liidud ja organid, mägikogukonnad, provintsid ja piirkonnad. Konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 lõike 2 kohaselt ei ole riigi funktsioonide täitmine avalik-õiguslike asutuste poolt äritegevus.

2.2.2.   Maksustatav tulu

Maksustatav tulu

| (44) | Kogu tulu, mida saavad äritegevusega tegelevad äriühingud, käsitatakse ettevõtlustuluna ja selle suhtes kohaldatakse äriühingu tulumaksu (konsolideeritud maksuseaduse artikkel 81). Maksustatav väärtus on ülemaailmne tulu, mis on kajastatud äriühinguõiguse normide kohaselt asjaomase eelarveaasta kohta koostatud kasumiaruandes ja korrigeeritud vastavalt ettevõtlustulu käsitlevatele maksuõiguse sätetele. |
| --- | --- |

(44)

Kogu tulu, mida saavad äritegevusega tegelevad äriühingud, käsitatakse ettevõtlustuluna ja selle suhtes kohaldatakse äriühingu tulumaksu (konsolideeritud maksuseaduse artikkel 81). Maksustatav väärtus on ülemaailmne tulu, mis on kajastatud äriühinguõiguse normide kohaselt asjaomase eelarveaasta kohta koostatud kasumiaruandes ja korrigeeritud vastavalt ettevõtlustulu käsitlevatele maksuõiguse sätetele.

| (45) | Äriühingu tulumaksu kohaldamine kinnisvaralt saadud tulu suhtes sõltub kinnisvara liigist. Kui kinnisvara kasutatakse tegelikult ja ainult äritegevuseks (või kui selle eripärast tulenevalt saab seda kasutada ainult äritegevuseks), käsitatakse kinnisvaralt saadud tulu ettevõtlustuluna. Sellest tulenevalt lisatakse selline tulu äriühingu maksustatavasse tulusse. |
| --- | --- |

(45)

Äriühingu tulumaksu kohaldamine kinnisvaralt saadud tulu suhtes sõltub kinnisvara liigist. Kui kinnisvara kasutatakse tegelikult ja ainult äritegevuseks (või kui selle eripärast tulenevalt saab seda kasutada ainult äritegevuseks), käsitatakse kinnisvaralt saadud tulu ettevõtlustuluna. Sellest tulenevalt lisatakse selline tulu äriühingu maksustatavasse tulusse.

2.2.3.   Maksustamisperiood

Maksustamisperiood

| (46) | Äriühingu tulumaksu kohaldamise eesmärgil on maksustamisperiood äriühingu eelarveaasta, nagu on kindlaks määratud õigusaktides või põhikirjas. Kui maksustamisperioodi ei ole sel viisil kindlaks määratud või kui see on pikem kui kaks aastat, siis on maksustamisperiood kalendriaasta (konsolideeritud maksuseaduse artikkel 76). |
| --- | --- |

(46)

Äriühingu tulumaksu kohaldamise eesmärgil on maksustamisperiood äriühingu eelarveaasta, nagu on kindlaks määratud õigusaktides või põhikirjas. Kui maksustamisperioodi ei ole sel viisil kindlaks määratud või kui see on pikem kui kaks aastat, siis on maksustamisperiood kalendriaasta (konsolideeritud maksuseaduse artikkel 76).

2.2.4.   Maksumäärad

Maksumäärad

| (47) | Äriühingu tulumaksu määr on 24 % (konsolideeritud maksuseaduse artikkel 77) (11). |
| --- | --- |

(47)

Äriühingu tulumaksu määr on 24 % (konsolideeritud maksuseaduse artikkel 77) (11).

11

| (48) | 27. detsembri 2019. aasta seaduse nr 160 artikli 1 lõikega 716 kehtestati uus äriühingu tulumaksu lisamaks, mis on 3,5 protsendipunkti tulust, mida saadakse seaduse 84/1994 artiklite 16 ja 18 kohaselt antud sadamalubade ja kontsessioonide alusel teostatavast tegevusest (12). Tegemist on ajutise meetmega, mis peaks kehtima ainult eelarveaastatel 2019–2021. |
| --- | --- |

(48)

27. detsembri 2019. aasta seaduse nr 160 artikli 1 lõikega 716 kehtestati uus äriühingu tulumaksu lisamaks, mis on 3,5 protsendipunkti tulust, mida saadakse seaduse 84/1994 artiklite 16 ja 18 kohaselt antud sadamalubade ja kontsessioonide alusel teostatavast tegevusest (12). Tegemist on ajutise meetmega, mis peaks kehtima ainult eelarveaastatel 2019–2021.

12

2.2.5.   Sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate maksustamine Itaalias

Sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate maksustamine Itaalias

| (49) | Itaalias ei kohaldata sadamavaldajate suhtes äriühingu tulumaksu (IRES). Sadamavaldajate vabastus äriühingu tulumaksust Itaalias on käesolevas otsuses käsitletud meede. See vabastus põhineb eeskätt konsolideeritud maksuseaduse artiklil 74, nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad ja kohaldavad. |
| --- | --- |

(49)

Itaalias ei kohaldata sadamavaldajate suhtes äriühingu tulumaksu (IRES). Sadamavaldajate vabastus äriühingu tulumaksust Itaalias on käesolevas otsuses käsitletud meede. See vabastus põhineb eeskätt konsolideeritud maksuseaduse artiklil 74, nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad ja kohaldavad.

| (50) | Konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 kohaselt ei kohaldata riigiorganite ja haldusasutuste, sealhulgas autonoomse korraldusega riigiorganite ja haldusasutuste (isegi kui tegemist on juriidiliste isikutega), omavalitsuste, kohalike ametiasutuste konsortsiumide, riigivara haldavate liitude ja organite, mägikogukondade, provintside ja piirkondade suhtes äriühingu tulumaksu. |
| --- | --- |

(50)

Konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 kohaselt ei kohaldata riigiorganite ja haldusasutuste, sealhulgas autonoomse korraldusega riigiorganite ja haldusasutuste (isegi kui tegemist on juriidiliste isikutega), omavalitsuste, kohalike ametiasutuste konsortsiumide, riigivara haldavate liitude ja organite, mägikogukondade, provintside ja piirkondade suhtes äriühingu tulumaksu.

| (51) | Itaalia ametiasutuste seisukohast on sadamavaldajad avalik-õiguslikud asutused, kes täidavad üksnes haldusfunktsioone, ja seega kohaldatakse nende suhtes konsolideeritud maksuseaduse artiklit 74. Seevastu konsolideeritud maksuseaduse artikli 73 kohaldamise eelduseks oleks nende väitel see, et asjaomane üksus tegeleb äritegevusega, isegi kui see on tema kõrvaltegevusala, ja seega ei ole see artikkel sadamavaldajate suhtes kohaldatav. |
| --- | --- |

(51)

Itaalia ametiasutuste seisukohast on sadamavaldajad avalik-õiguslikud asutused, kes täidavad üksnes haldusfunktsioone, ja seega kohaldatakse nende suhtes konsolideeritud maksuseaduse artiklit 74. Seevastu konsolideeritud maksuseaduse artikli 73 kohaldamise eelduseks oleks nende väitel see, et asjaomane üksus tegeleb äritegevusega, isegi kui see on tema kõrvaltegevusala, ja seega ei ole see artikkel sadamavaldajate suhtes kohaldatav.

| (52) | Nii nagu Itaalia ametiasutused neid tõlgendavad ja kohaldavad, on artiklite 73 ja 74 tagajärjel tekkinud olukord, kus sadamavaldajad on Itaalias vabastatud äriühingu tulumaksust, sealhulgas siis, kui tegemist on sadamataristu kasutamisest saadava tuluga. |
| --- | --- |

(52)

Nii nagu Itaalia ametiasutused neid tõlgendavad ja kohaldavad, on artiklite 73 ja 74 tagajärjel tekkinud olukord, kus sadamavaldajad on Itaalias vabastatud äriühingu tulumaksust, sealhulgas siis, kui tegemist on sadamataristu kasutamisest saadava tuluga.

2.3.   Menetluse algatamise põhjused

Menetluse algatamise põhjused

| (53) | Vastavalt menetlusmääruse artiklile 22 tegi komisjon 8. jaanuaril 2019 ettepaneku asjakohaste meetmete kohta ja kutsus Itaaliat üles võtma meetmeid, millega tagatakse, et majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate suhtes kohaldatakse äriühingu tulumaksu samamoodi kui teiste ettevõtjate suhtes. 7. märtsi 2019. aasta kirjas lükkas Itaalia aga komisjoni ettepaneku ametlikult tagasi ja keeldus võtmast meetmeid, millega tagataks, et majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate suhtes kohaldatakse äriühingu tulumaksu samamoodi kui teiste ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(53)

Vastavalt menetlusmääruse artiklile 22 tegi komisjon 8. jaanuaril 2019 ettepaneku asjakohaste meetmete kohta ja kutsus Itaaliat üles võtma meetmeid, millega tagatakse, et majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate suhtes kohaldatakse äriühingu tulumaksu samamoodi kui teiste ettevõtjate suhtes. 7. märtsi 2019. aasta kirjas lükkas Itaalia aga komisjoni ettepaneku ametlikult tagasi ja keeldus võtmast meetmeid, millega tagataks, et majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate suhtes kohaldatakse äriühingu tulumaksu samamoodi kui teiste ettevõtjate suhtes.

| (54) | Kuna komisjon oli endiselt seisukohal, et majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamise näol on tegemist olemasoleva riigiabikavaga, ning kuna tal oli kahtlusi seoses sellega, kas abikava sobib kokku siseturuga, otsustas komisjon kodukorra artikli 23 lõike 2 kohaselt algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Kõnealuses otsuses järeldas komisjon esialgselt, et sadamavaldajate suhtes kehtiv vabastus äriühingu tulumaksust on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mida ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(54)

Kuna komisjon oli endiselt seisukohal, et majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamise näol on tegemist olemasoleva riigiabikavaga, ning kuna tal oli kahtlusi seoses sellega, kas abikava sobib kokku siseturuga, otsustas komisjon kodukorra artikli 23 lõike 2 kohaselt algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Kõnealuses otsuses järeldas komisjon esialgselt, et sadamavaldajate suhtes kehtiv vabastus äriühingu tulumaksust on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mida ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks.

3.   ITAALIA JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

ITAALIA JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

3.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (55) | Itaalia ja teised huvitatud isikud väidavad, et kuna sadamaid käsitlev liidu õigusakt ja sadamavaldajate ühine mõiste liidu õiguses puuduvad, siis kuulub sadamaid haldavate organite laadi ja funktsioonide kindlaksmääramine ja reguleerimine liikmesriikide pädevusse, nagu kinnitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/352 (13). |
| --- | --- |

(55)

Itaalia ja teised huvitatud isikud väidavad, et kuna sadamaid käsitlev liidu õigusakt ja sadamavaldajate ühine mõiste liidu õiguses puuduvad, siis kuulub sadamaid haldavate organite laadi ja funktsioonide kindlaksmääramine ja reguleerimine liikmesriikide pädevusse, nagu kinnitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/352 (13).

13

| (56) | Nad leiavad, et ei ole põhjendatud kohaldada Itaalia suhtes põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni vastuvõetud otsustes konkreetsete juhtumite kohta teistes liikmesriikides. Nende arvamuse kohaselt ei ole Itaalia olukord võrreldav teiste liikmesriikide omaga (14). |
| --- | --- |

(56)

Nad leiavad, et ei ole põhjendatud kohaldada Itaalia suhtes põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni vastuvõetud otsustes konkreetsete juhtumite kohta teistes liikmesriikides. Nende arvamuse kohaselt ei ole Itaalia olukord võrreldav teiste liikmesriikide omaga (14).

14

3.2.   Ettevõtjad/majandustegevus

Ettevõtjad/majandustegevus

3.2.1.   Avalikes huvides teostatav mittemajanduslik tegevus

Avalikes huvides teostatav mittemajanduslik tegevus

| (57) | Itaalia väitel ja huvitatud isikute esitatud enamiku märkuste kohaselt ei ole sadamavaldajad ettevõtjad ega teosta majandustegevust (15). Vastavalt Itaalia õigussüsteemile peavad sadamavaldajad olema riikliku tähtsusega mittemajanduslikud avalik-õiguslikud asutused, kellel on halduslik, korralduslik, regulatiivne, eelarvealane ja rahanduslik autonoomia. |
| --- | --- |

(57)

Itaalia väitel ja huvitatud isikute esitatud enamiku märkuste kohaselt ei ole sadamavaldajad ettevõtjad ega teosta majandustegevust (15). Vastavalt Itaalia õigussüsteemile peavad sadamavaldajad olema riikliku tähtsusega mittemajanduslikud avalik-õiguslikud asutused, kellel on halduslik, korralduslik, regulatiivne, eelarvealane ja rahanduslik autonoomia.

15

| (58) | Sadamavaldajate üle teeb järelevalvet taristu- ja transpordiministeerium ning kontrollikoda auditeerib nende finantsjuhtimise aruandeid samamoodi kui kõikide avaliku haldusega tegelevate asutuste aruandeid. Nad on kantud Itaalia statistikaameti koostatud loetelusse, mida kasutatakse riigi konsolideeritud finantsaruannete kindlaksmääramiseks. Seega ei kuulu sadamavaldajad mitte üksnes riigi omandisse, vaid on tõelised mittemajanduslikud avalik-õiguslikud asutused (16). |
| --- | --- |

(58)

Sadamavaldajate üle teeb järelevalvet taristu- ja transpordiministeerium ning kontrollikoda auditeerib nende finantsjuhtimise aruandeid samamoodi kui kõikide avaliku haldusega tegelevate asutuste aruandeid. Nad on kantud Itaalia statistikaameti koostatud loetelusse, mida kasutatakse riigi konsolideeritud finantsaruannete kindlaksmääramiseks. Seega ei kuulu sadamavaldajad mitte üksnes riigi omandisse, vaid on tõelised mittemajanduslikud avalik-õiguslikud asutused (16).

16

| (59) | Itaalia ja enamik huvitatud isikuid märkisid, et sadamavaldajad ei osuta ise sadamateenuseid ega tehnilis-merenduslikke teenuseid (17). Tehnilis-merenduslike teenustega (lootsi-, pukseerimis-, sildumis- ja lihterdamisteenused) seotud regulatiivsed volitused on merendusametil, mis on taristu- ja transpordiministeeriumi alla kuuluv detsentraliseeritud struktuur. Selliste teenuste osutamise õiguse andmise eeskirjad on sätestatud Itaalia navigatsiooniseaduses ja rakendusmäärustes. Samuti ei teosta sadamavaldajad ise sellist muud tegevust nagu punkerdamine ja jäätmete kogumine. |
| --- | --- |

(59)

Itaalia ja enamik huvitatud isikuid märkisid, et sadamavaldajad ei osuta ise sadamateenuseid ega tehnilis-merenduslikke teenuseid (17). Tehnilis-merenduslike teenustega (lootsi-, pukseerimis-, sildumis- ja lihterdamisteenused) seotud regulatiivsed volitused on merendusametil, mis on taristu- ja transpordiministeeriumi alla kuuluv detsentraliseeritud struktuur. Selliste teenuste osutamise õiguse andmise eeskirjad on sätestatud Itaalia navigatsiooniseaduses ja rakendusmäärustes. Samuti ei teosta sadamavaldajad ise sellist muud tegevust nagu punkerdamine ja jäätmete kogumine.

17

| (60) | Itaalia ametiasutuste ja enamiku huvitatud isikute väitel tagavad sadamavaldajad avalikes huvides ja vaba konkurentsi tingimustel mittediskrimineeriva juurdepääsu sadamateenuste turgudele ning tagavad riigi omandi täielikult läbipaistva ja erapooletu haldamise (18). Sadamavaldajate pädevus on määratletud seaduses 84/1994 ja selle teostamisel juhindutakse avalikust huvist seoses sadamaalade nõuetekohase toimimisega. |
| --- | --- |

(60)

Itaalia ametiasutuste ja enamiku huvitatud isikute väitel tagavad sadamavaldajad avalikes huvides ja vaba konkurentsi tingimustel mittediskrimineeriva juurdepääsu sadamateenuste turgudele ning tagavad riigi omandi täielikult läbipaistva ja erapooletu haldamise (18). Sadamavaldajate pädevus on määratletud seaduses 84/1994 ja selle teostamisel juhindutakse avalikust huvist seoses sadamaalade nõuetekohase toimimisega.

18

3.2.2.   Kontsessioonid, mida ei täideta kasumi saamise eesmärgil

Kontsessioonid, mida ei täideta kasumi saamise eesmärgil

| (61) | Itaalia ja mitu teist huvitatud isikut leiavad, et sadamakontsessioonide andmine sadamavaldajate poolt on regulatiivne tegevus, mille eesmärk on tagada sadamataristu tootlikum jaotamine sadamakogukonna ja sadamakasutajate huvides. Sadamavaldajad tagavad, et kontsessioone riigi omanduses olevate sadamaalade kasutamiseks antakse eesmärgiga parandada sadama ja kogu sellega seotud tegevuse haldamist. Mingil juhul ei anta kontsessioone kasumi teenimiseks. See ei toimu konkurentsiturul (19). |
| --- | --- |

(61)

Itaalia ja mitu teist huvitatud isikut leiavad, et sadamakontsessioonide andmine sadamavaldajate poolt on regulatiivne tegevus, mille eesmärk on tagada sadamataristu tootlikum jaotamine sadamakogukonna ja sadamakasutajate huvides. Sadamavaldajad tagavad, et kontsessioone riigi omanduses olevate sadamaalade kasutamiseks antakse eesmärgiga parandada sadama ja kogu sellega seotud tegevuse haldamist. Mingil juhul ei anta kontsessioone kasumi teenimiseks. See ei toimu konkurentsiturul (19).

19

| (62) | Itaalia ja teised huvitatud isikud märgivad, et kontsessionäärid valitakse läbipaistvate ja mittediskrimineerivate menetluste teel (20). Nende valimine ei sõltu tingimata parimatest kasumlikkuse väljavaadetest maa kasutamise eest saadava suurema tasu vormis. Pigem on eesmärk tagada avalikes huvides sadamaalade maksimaalne kasulikkus ja väärtus. |
| --- | --- |

(62)

Itaalia ja teised huvitatud isikud märgivad, et kontsessionäärid valitakse läbipaistvate ja mittediskrimineerivate menetluste teel (20). Nende valimine ei sõltu tingimata parimatest kasumlikkuse väljavaadetest maa kasutamise eest saadava suurema tasu vormis. Pigem on eesmärk tagada avalikes huvides sadamaalade maksimaalne kasulikkus ja väärtus.

20

3.2.3.   Kontsessioonitasud ei ole turuhinnad

Kontsessioonitasud ei ole turuhinnad

| (63) | Itaalia ja mitu teist huvitatud isikut leiavad, et tasu näol, mida sadamavaldajate poolt eraettevõtjatele sadama põhitaristu äriliseks kasutamiseks ja teenuste osutamiseks antavate kontsessioonide ja lubade eest makstakse, ei ole tegemist tasuga osutatud teenuse või pakutava kauba eest. Nende arvamuse kohaselt ei saa asjaomaseid teenuseid käsitada majandustegevusena (21). |
| --- | --- |

(63)

Itaalia ja mitu teist huvitatud isikut leiavad, et tasu näol, mida sadamavaldajate poolt eraettevõtjatele sadama põhitaristu äriliseks kasutamiseks ja teenuste osutamiseks antavate kontsessioonide ja lubade eest makstakse, ei ole tegemist tasuga osutatud teenuse või pakutava kauba eest. Nende arvamuse kohaselt ei saa asjaomaseid teenuseid käsitada majandustegevusena (21).

21

| (64) | Sadamavaldajad annavad kontsessioone läbipaistvate, konkureerivate ja mittediskrimineerivate menetluste alusel. Kontsessiooni andmise menetlus, mille tulemusel kontsessionäär valitakse, on täielikult lahutatud tasu summast. Sadamavaldajatel on kohustus teha kontsessionääri üle järelevalvet ja veenduda, et ta täidab kontsessiooni tingimusi. Sadamavaldajad kontrollivad nõuetele vastavust ja neil on konkreetsed õigused määrata kontsessionäärile karistusi, näiteks õigus kontsessioon kohustuste täitmata jätmise korral tühistada. Sadamavaldajatel ei ole laevaomanike ja -käitajatega otsest lepingulist suhet (selline suhe on ainult kontsessionääridel). |
| --- | --- |

(64)

Sadamavaldajad annavad kontsessioone läbipaistvate, konkureerivate ja mittediskrimineerivate menetluste alusel. Kontsessiooni andmise menetlus, mille tulemusel kontsessionäär valitakse, on täielikult lahutatud tasu summast. Sadamavaldajatel on kohustus teha kontsessionääri üle järelevalvet ja veenduda, et ta täidab kontsessiooni tingimusi. Sadamavaldajad kontrollivad nõuetele vastavust ja neil on konkreetsed õigused määrata kontsessionäärile karistusi, näiteks õigus kontsessioon kohustuste täitmata jätmise korral tühistada. Sadamavaldajatel ei ole laevaomanike ja -käitajatega otsest lepingulist suhet (selline suhe on ainult kontsessionääridel).

| (65) | Itaalia ja mitme teise huvitatud isiku märkuste kohaselt on riigile kuuluva vara andmine kontsessionääridele (nagu on tegemist Itaalia juhtumi puhul) ja sellise vara rentimise vahel sisuline erinevus (22). Õigused, mille sadamavaldajad kontsessionäärile annavad, ei ole nii olulised kui tavapärase rentniku õigused traditsioonilistes omaniku renditava sadama mudelites esineva rendisuhte puhul. Seda tõendavad Itaalia süsteemi järgmised eripärad:






  1) | riigivara ainuõiguslik kasutamine kontsessionääri poolt ei tohi olla vastuolus avaliku huviga; |
| --- | --- | --- |

(65)

Itaalia ja mitme teise huvitatud isiku märkuste kohaselt on riigile kuuluva vara andmine kontsessionääridele (nagu on tegemist Itaalia juhtumi puhul) ja sellise vara rentimise vahel sisuline erinevus (22). Õigused, mille sadamavaldajad kontsessionäärile annavad, ei ole nii olulised kui tavapärase rentniku õigused traditsioonilistes omaniku renditava sadama mudelites esineva rendisuhte puhul. Seda tõendavad Itaalia süsteemi järgmised eripärad:

22

1)

riigivara ainuõiguslik kasutamine kontsessionääri poolt ei tohi olla vastuolus avaliku huviga;

| 2) | sadamavaldajad võivad kontsessioonid mere kasutamisega seotud konkreetsetel põhjustel või muudel avalikust huvist tulenevatel põhjustel iga ajal tühistada ning sellisel juhul ei ole kontsessionääril õigust hüvitisele; |
| --- | --- |

2)

sadamavaldajad võivad kontsessioonid mere kasutamisega seotud konkreetsetel põhjustel või muudel avalikust huvist tulenevatel põhjustel iga ajal tühistada ning sellisel juhul ei ole kontsessionääril õigust hüvitisele;

| 3) | tasude kogumisel järgitakse sarnaseid täitmise tagamise menetlusi kui maksuvõla puhul; |
| --- | --- |

3)

tasude kogumisel järgitakse sarnaseid täitmise tagamise menetlusi kui maksuvõla puhul;

| 4) | kontsessioonide kehtivusaja lõppedes on riigile kuuluv vara sadamavaldajale kättesaadav ja kõik tehtud tööd või täiustused jäävad riigi omandisse ning kontsessionäär ei saa selliste tööde ja täiustuste eest mingeid makseid ega hüvitisi. |
| --- | --- |

4)

kontsessioonide kehtivusaja lõppedes on riigile kuuluv vara sadamavaldajale kättesaadav ja kõik tehtud tööd või täiustused jäävad riigi omandisse ning kontsessionäär ei saa selliste tööde ja täiustuste eest mingeid makseid ega hüvitisi.

| (66) | Sellest tulenevalt ei ole kontsessioonitasude näol, mida kontsessionäärid on sadamavaldajatele maksnud, Itaalia ja mitme huvitatud isiku väitel tegemist ei rendi ega turuhindadega, sest läbirääkivate poolte vahel puudub kaalutlusõigus. Need on kehtestatud õigusaktidega ja neil on samad tunnused kui maksul, mida kontsessionäär sadama majandustegevuse turule pääsemise eest, eelkõige üldkasutatava vara kasutamise teel tööde tegemiseks ja teenuste osutamiseks sadamavaldaja kaudu riigile maksab (23). |
| --- | --- |

(66)

Sellest tulenevalt ei ole kontsessioonitasude näol, mida kontsessionäärid on sadamavaldajatele maksnud, Itaalia ja mitme huvitatud isiku väitel tegemist ei rendi ega turuhindadega, sest läbirääkivate poolte vahel puudub kaalutlusõigus. Need on kehtestatud õigusaktidega ja neil on samad tunnused kui maksul, mida kontsessionäär sadama majandustegevuse turule pääsemise eest, eelkõige üldkasutatava vara kasutamise teel tööde tegemiseks ja teenuste osutamiseks sadamavaldaja kaudu riigile maksab (23).

23

| (67) | Sellest järeldub, et sadamavaldajad ei tegele majandustegevusega, sest nad ei saa mõjutada igasuguse turutingimustel toimuva majandustehingu põhielementi, nimelt teenuse hinda (24). |
| --- | --- |

(67)

Sellest järeldub, et sadamavaldajad ei tegele majandustegevusega, sest nad ei saa mõjutada igasuguse turutingimustel toimuva majandustehingu põhielementi, nimelt teenuse hinda (24).

24

| (68) | Mõni huvitatud isik (25) täheldab, et kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga puudub majandustegevus juhul, kui teatavate kaupade või teenuste pakkumise konkreetsed meetodid on sätestatud otse õigusaktides ega põhine seega pakkuvate poolte majanduslikel hinnangutel (26). Seepärast oleks taristut käitava ettevõtja poolt otseselt kehtestatud kommertstasu olemasolu tingimus, mille põhjal saaks ta ettevõtjaks liigitada (27). |
| --- | --- |

(68)

Mõni huvitatud isik (25) täheldab, et kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga puudub majandustegevus juhul, kui teatavate kaupade või teenuste pakkumise konkreetsed meetodid on sätestatud otse õigusaktides ega põhine seega pakkuvate poolte majanduslikel hinnangutel (26). Seepärast oleks taristut käitava ettevõtja poolt otseselt kehtestatud kommertstasu olemasolu tingimus, mille põhjal saaks ta ettevõtjaks liigitada (27).

25

26

27

3.2.4.   Kontsessioonitasude majanduslik komponent

Kontsessioonitasude majanduslik komponent

| (69) | Itaalia ja mõni huvitatud isik märgivad, et sadamavaldajate tegevus sadamatevaldkonna haldamisel ei avalda mõju üldkasutatavale varale. See tähendab seda, et kuigi sadamavaldajate tegevuse teatavad elemendid on oma olemuselt majanduslikud, ei saa selle põhjal järeldada, et sadamavaldajad on ettevõtjad (28). Itaalia sõnade kohaselt välistab Euroopa Kohtu kohtupraktika võimaluse liigitada ettevõtjateks asutused, mis on loodud ja mida reguleeritakse avalike ja mittemajanduslike funktsioonide ja tegevuste elluviimiseks, ent mis samal ajal teostavad teatavat majandustegevust (29). |
| --- | --- |

(69)

Itaalia ja mõni huvitatud isik märgivad, et sadamavaldajate tegevus sadamatevaldkonna haldamisel ei avalda mõju üldkasutatavale varale. See tähendab seda, et kuigi sadamavaldajate tegevuse teatavad elemendid on oma olemuselt majanduslikud, ei saa selle põhjal järeldada, et sadamavaldajad on ettevõtjad (28). Itaalia sõnade kohaselt välistab Euroopa Kohtu kohtupraktika võimaluse liigitada ettevõtjateks asutused, mis on loodud ja mida reguleeritakse avalike ja mittemajanduslike funktsioonide ja tegevuste elluviimiseks, ent mis samal ajal teostavad teatavat majandustegevust (29).

28

29

| (70) | Itaalia tunnistab, et kontsessionääride makstavad tasud sisaldavad majanduslikku komponenti. Tasud määratakse kindlaks kooskõlas riigi tasandil sätestatud kriteeriumidega. Tasudes võetakse aga arvesse ka kontsessionääri võetud kohustusi seoses kaubaveo mahu, investeeringute liigi ja liikluse mahuga. Sellest tulenevalt võidakse baastasu vähendada näiteks siis, kui kontsessionäär teeb investeeringuid suurtesse taristutöödesse või hooldab erakorraliselt sadamavaldaja pädevusse jäävaid avalikke hüvesid. |
| --- | --- |

(70)

Itaalia tunnistab, et kontsessionääride makstavad tasud sisaldavad majanduslikku komponenti. Tasud määratakse kindlaks kooskõlas riigi tasandil sätestatud kriteeriumidega. Tasudes võetakse aga arvesse ka kontsessionääri võetud kohustusi seoses kaubaveo mahu, investeeringute liigi ja liikluse mahuga. Sellest tulenevalt võidakse baastasu vähendada näiteks siis, kui kontsessionäär teeb investeeringuid suurtesse taristutöödesse või hooldab erakorraliselt sadamavaldaja pädevusse jäävaid avalikke hüvesid.

| (71) | Kokkuvõttes on kontsessioonitasudel Itaalia ametiasutuste väitel nii püsikomponent kui ka muutuv komponent. Püsikomponent on proportsionaalne asjaomaste alade pindalaga ja selles võetakse arvesse mitut muud parameetrit (asjaomaste alade asukoht ja taristu tase). Muutuv komponent arvutatakse stimuleerivate mehhanismide põhjal, et saavutada suurem tootlikkus, parem energiatõhusus ja keskkonnatoime ning teenustaseme paranemine, eelkõige seoses sadamate integreerimisega transporti ja ühendvedudesse. Kontsessioonitasude muutuva komponendi puhul kasutatavates stiimulite parameetrites võetakse tavaliselt arvesse liikluse mahtu nii laevade ning kauba koguse ja liikide seisukohast kui ka konkreetsete turu ja teenuste kvaliteedi näitajate arengusuundi (kaupade keskmine ladustamisaeg ladustamisaladel, ühelt transpordiliigilt teisele üleminekuga seotud toimingute tõhususe tase, kogu sadamatoimingute tsükli energiatõhususe ja keskkonnatoime tase, kontsessiooniga hõlmatud sadamaala tootlikkuse tase pindalaühiku kohta). |
| --- | --- |

(71)

Kokkuvõttes on kontsessioonitasudel Itaalia ametiasutuste väitel nii püsikomponent kui ka muutuv komponent. Püsikomponent on proportsionaalne asjaomaste alade pindalaga ja selles võetakse arvesse mitut muud parameetrit (asjaomaste alade asukoht ja taristu tase). Muutuv komponent arvutatakse stimuleerivate mehhanismide põhjal, et saavutada suurem tootlikkus, parem energiatõhusus ja keskkonnatoime ning teenustaseme paranemine, eelkõige seoses sadamate integreerimisega transporti ja ühendvedudesse. Kontsessioonitasude muutuva komponendi puhul kasutatavates stiimulite parameetrites võetakse tavaliselt arvesse liikluse mahtu nii laevade ning kauba koguse ja liikide seisukohast kui ka konkreetsete turu ja teenuste kvaliteedi näitajate arengusuundi (kaupade keskmine ladustamisaeg ladustamisaladel, ühelt transpordiliigilt teisele üleminekuga seotud toimingute tõhususe tase, kogu sadamatoimingute tsükli energiatõhususe ja keskkonnatoime tase, kontsessiooniga hõlmatud sadamaala tootlikkuse tase pindalaühiku kohta).

| (72) | Seepärast hõlmab kontsessioonitasu (püsikomponent ja muutuv komponent) ühelt poolt sadama haldamise ja sadama varade põhitaristuna kasutamise hüvitamise komponenti, mis on oma laadilt mittemajanduslik, ja teiselt poolt riigivara käitamist ja kasutamist, mis võimaldab kontsessionääridel oma tegevust ellu viia. |
| --- | --- |

(72)

Seepärast hõlmab kontsessioonitasu (püsikomponent ja muutuv komponent) ühelt poolt sadama haldamise ja sadama varade põhitaristuna kasutamise hüvitamise komponenti, mis on oma laadilt mittemajanduslik, ja teiselt poolt riigivara käitamist ja kasutamist, mis võimaldab kontsessionääridel oma tegevust ellu viia.

| (73) | Itaalia leiab, et määruses (EL) 2017/352 kinnitatakse kaudselt kontsessioonitasu mittemajanduslikku (püsikomponent) ja majanduslikku (muutuv komponent) osa eristamist. Nimetatud määruses on sätestatud, et sadamataristu kasutustasud võivad olla diferentseeritud vastavalt sadama majandusstrateegiale ja maaplaneerimise põhimõtetele, et edendada sadamataristu tõhusamat kasutust (30). |
| --- | --- |

(73)

Itaalia leiab, et määruses (EL) 2017/352 kinnitatakse kaudselt kontsessioonitasu mittemajanduslikku (püsikomponent) ja majanduslikku (muutuv komponent) osa eristamist. Nimetatud määruses on sätestatud, et sadamataristu kasutustasud võivad olla diferentseeritud vastavalt sadama majandusstrateegiale ja maaplaneerimise põhimõtetele, et edendada sadamataristu tõhusamat kasutust (30).

30

| (74) | Samuti on Itaalia seisukohal, et kontsessioonitasude laadi hindamisel tuleb võtta arvesse sadamavaldajate kui riigivara haldavate avalik-õiguslike asutuste tegevust. Kohtupraktikas on selgitatud, et avalik-õiguslik asutus, kes tegeleb majandustegevusega, mida on võimalik käsitada tema poolt avaliku võimu teostamisest eraldiseisvana, tegutseb sellise tegevuse korral ettevõtjana. Kui seda majandustegevust ei saa aga käsitada tema poolt avaliku võimu teostamisest eraldiseisvana, siis kujutab kogu kõnealuse asutuse tegevus endast avaliku võimu teostamisega seotud tegevust (31). |
| --- | --- |

(74)

Samuti on Itaalia seisukohal, et kontsessioonitasude laadi hindamisel tuleb võtta arvesse sadamavaldajate kui riigivara haldavate avalik-õiguslike asutuste tegevust. Kohtupraktikas on selgitatud, et avalik-õiguslik asutus, kes tegeleb majandustegevusega, mida on võimalik käsitada tema poolt avaliku võimu teostamisest eraldiseisvana, tegutseb sellise tegevuse korral ettevõtjana. Kui seda majandustegevust ei saa aga käsitada tema poolt avaliku võimu teostamisest eraldiseisvana, siis kujutab kogu kõnealuse asutuse tegevus endast avaliku võimu teostamisega seotud tegevust (31).

31

| (75) | Sadamavaldajate puhul ei saa tegevust, millel võib olla sadama vara haldamisel majanduslik tähtsus ja mis võib olla asjakohane kontsessioonitasude kindlaksmääramisel, igal juhul käsitada eraldiseisvana sadamavaldajale õigusaktidega ülesandeks tehtud avalikust tegevusest, nagu sadama vara kontrollimine ja haldamine ning kogu tegevuse kavandamine sadamaala kasutamise kaudu. Seepärast ei tuleks sadamavaldajate võetavaid kontsessioonitasusid käsitada äriühingu tuluna. |
| --- | --- |

(75)

Sadamavaldajate puhul ei saa tegevust, millel võib olla sadama vara haldamisel majanduslik tähtsus ja mis võib olla asjakohane kontsessioonitasude kindlaksmääramisel, igal juhul käsitada eraldiseisvana sadamavaldajale õigusaktidega ülesandeks tehtud avalikust tegevusest, nagu sadama vara kontrollimine ja haldamine ning kogu tegevuse kavandamine sadamaala kasutamise kaudu. Seepärast ei tuleks sadamavaldajate võetavaid kontsessioonitasusid käsitada äriühingu tuluna.

| (76) | Itaalia tunnistab, et kontsessioonitasu muutuv komponent on oma olemuselt majanduslik ning et teoorias oleks õigustud selle lisamine maksubaasi ettevõtja tulu võimaliku maksustamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(76)

Itaalia tunnistab, et kontsessioonitasu muutuv komponent on oma olemuselt majanduslik ning et teoorias oleks õigustud selle lisamine maksubaasi ettevõtja tulu võimaliku maksustamise eesmärgil.

| (77) | Tema arvamuse kohaselt on aga kontsessioonitasude muutuva komponendi stiimulite parameetrite mõju see, et kui kontsessionäärid majanduslikud eesmärgid täidavad, vähendatakse järk-järgult tasu summasid. Itaalia väitel kaasneb sellega kontsessioonitasu enda üldine vähenemine. Selle tulemusel koosneb sadamavaldajate tulu seega täielikult või peaaegu täielikult püsikomponendist, mis piirdub sadamavaldajate haldus- ja regulatiivse tegevuse tasustamisega. Seepärast ei tegele sadamavaldajad Itaalia arvamuse kohaselt majandustegevusega. |
| --- | --- |

(77)

Tema arvamuse kohaselt on aga kontsessioonitasude muutuva komponendi stiimulite parameetrite mõju see, et kui kontsessionäärid majanduslikud eesmärgid täidavad, vähendatakse järk-järgult tasu summasid. Itaalia väitel kaasneb sellega kontsessioonitasu enda üldine vähenemine. Selle tulemusel koosneb sadamavaldajate tulu seega täielikult või peaaegu täielikult püsikomponendist, mis piirdub sadamavaldajate haldus- ja regulatiivse tegevuse tasustamisega. Seepärast ei tegele sadamavaldajad Itaalia arvamuse kohaselt majandustegevusega.

3.3.   Riigi ressursid

Riigi ressursid

| (78) | Mõne huvitatud isiku esitatud märkuste kohaselt ei jää sadamavaldajate äriühingu tulumaksu maksmise kohustusest vabastamise tagajärjel maksutulu saamata, sest sadamavaldajad on osa riigist. Seega ei tehta riigi ressurssidest maksu- ega eelarvekulutusi (32). |
| --- | --- |

(78)

Mõne huvitatud isiku esitatud märkuste kohaselt ei jää sadamavaldajate äriühingu tulumaksu maksmise kohustusest vabastamise tagajärjel maksutulu saamata, sest sadamavaldajad on osa riigist. Seega ei tehta riigi ressurssidest maksu- ega eelarvekulutusi (32).

32

| (79) | Samuti märgib mõni huvitatud isik, et summad, mida sadamavaldajad oma tulu maksustamise korral riigile maksaksid, suunaksid vahendeid kõrvale sadamavaldajatest, kes ei pruugiks sel juhul suuta oma institutsioonilisi ülesandeid täita. Sellisel juhul eeldataks, et riik suurendab oma makseid sadamavaldajatele. |
| --- | --- |

(79)

Samuti märgib mõni huvitatud isik, et summad, mida sadamavaldajad oma tulu maksustamise korral riigile maksaksid, suunaksid vahendeid kõrvale sadamavaldajatest, kes ei pruugiks sel juhul suuta oma institutsioonilisi ülesandeid täita. Sellisel juhul eeldataks, et riik suurendab oma makseid sadamavaldajatele.

3.4.   Valikulisus

Valikulisus

| (80) | Seoses sadamavaldajate vabastamisega äriühingu tulumaksust (IRES) märgivad Itaalia ja enamik huvitatud isikuid, et kuna sadamavaldajad on Itaalia konsolideeritud maksuseaduses (TUIR) liigitud mittemajanduslike avalik-õiguslike asutuste kategooriasse, kaasneb sellega igal juhul nende vabastamine äriühingu tulumaksust (33). See ei ole erand süsteemist ega sadamavaldajaid soodustav erimeede, sest see on täielikult järjepidev Itaalia maksusüsteemi põhimõtetega (34). |
| --- | --- |

(80)

Seoses sadamavaldajate vabastamisega äriühingu tulumaksust (IRES) märgivad Itaalia ja enamik huvitatud isikuid, et kuna sadamavaldajad on Itaalia konsolideeritud maksuseaduses (TUIR) liigitud mittemajanduslike avalik-õiguslike asutuste kategooriasse, kaasneb sellega igal juhul nende vabastamine äriühingu tulumaksust (33). See ei ole erand süsteemist ega sadamavaldajaid soodustav erimeede, sest see on täielikult järjepidev Itaalia maksusüsteemi põhimõtetega (34).

33

34

| (81) | Ka Itaalia konsolideeritud maksuseaduses kehtestatud maksusüsteem on täielikult järjepidev sadamavaldajate olemusega ja neile määratud funktsioonidega, sest tegemist on avalik-õiguslike asutustega, kellele on antud ainult haldusfunktsioonid ja kelle suhtes seega kohaldatakse konsolideeritud maksuseaduse artiklit 74. Seevastu konsolideeritud maksuseaduse artikli 73 kohaldamise eelduseks on see, et asjaomane üksus tegeleb äritegevusega, isegi kui see on tema kõrvaltegevusala, ja seega ei ole see artikkel sadamavaldajate suhtes kohaldatav (35). |
| --- | --- |

(81)

Ka Itaalia konsolideeritud maksuseaduses kehtestatud maksusüsteem on täielikult järjepidev sadamavaldajate olemusega ja neile määratud funktsioonidega, sest tegemist on avalik-õiguslike asutustega, kellele on antud ainult haldusfunktsioonid ja kelle suhtes seega kohaldatakse konsolideeritud maksuseaduse artiklit 74. Seevastu konsolideeritud maksuseaduse artikli 73 kohaldamise eelduseks on see, et asjaomane üksus tegeleb äritegevusega, isegi kui see on tema kõrvaltegevusala, ja seega ei ole see artikkel sadamavaldajate suhtes kohaldatav (35).

35

3.5.   Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (82) | Üks huvitatud isik leiab, et meede ei mõjuta kaubandust ja konkurentsi, sest Itaalias ei ole eraõiguslikke sadamaid (36). Sadamavaldajad ei pea looma võimalikele kontsessionääridele stiimuleid, pakkudes väikeseid või vähendatud kontsessioonitasusid, sest sadamaaladele juurdepääsu nõudlus on igal juhul suurem kui olemasolevate alade pakkumine. |
| --- | --- |

(82)

Üks huvitatud isik leiab, et meede ei mõjuta kaubandust ja konkurentsi, sest Itaalias ei ole eraõiguslikke sadamaid (36). Sadamavaldajad ei pea looma võimalikele kontsessionääridele stiimuleid, pakkudes väikeseid või vähendatud kontsessioonitasusid, sest sadamaaladele juurdepääsu nõudlus on igal juhul suurem kui olemasolevate alade pakkumine.

36

| (83) | Mõni huvitatud isik märgib ka seda, et sadamad ei konkureeri muude transporditeenuste osutajatega, sest mitmesugused transporditaristud teenindavad erinevaid kaupu ja transporditurge ega ole asendatavad. |
| --- | --- |

(83)

Mõni huvitatud isik märgib ka seda, et sadamad ei konkureeri muude transporditeenuste osutajatega, sest mitmesugused transporditaristud teenindavad erinevaid kaupu ja transporditurge ega ole asendatavad.

4.   HINDAMINE

HINDAMINE

4.1.   Riigiabi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt

Riigiabi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt

| (84) | Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on siseturuga kokkusobimatu igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kui see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(84)

Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on siseturuga kokkusobimatu igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kui see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

4.1.1.   Ettevõtjate olemasolu

Ettevõtjate olemasolu

4.1.1.1.   Ettevõtja mõiste

| (85) | Kohtupraktika kohaselt hõlmab ettevõtja mõiste igat majandustegevusega tegelevat üksust, olenemata selle üksuse õiguslikust vormist ja selle rahastamise viisist (37). Asjaolu, et üksuse eesmärk ei ole kasumi teenimine, ei ole määrav selle kindlakstegemisel, kas tegemist on ettevõtjaga või mitte (38). Samuti ei ole määrav asjaolu, et see on riigi omanduses. |
| --- | --- |

(85)

Kohtupraktika kohaselt hõlmab ettevõtja mõiste igat majandustegevusega tegelevat üksust, olenemata selle üksuse õiguslikust vormist ja selle rahastamise viisist (37). Asjaolu, et üksuse eesmärk ei ole kasumi teenimine, ei ole määrav selle kindlakstegemisel, kas tegemist on ettevõtjaga või mitte (38). Samuti ei ole määrav asjaolu, et see on riigi omanduses.

37

38

| (86) | Nagu liidu kohtud on selgitanud, tuleb majandustegevuse all mõista mis tahes tegevust, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teataval turul, see tähendab teenused, mida tavaliselt osutatakse tasu eest. Tasulisuse põhitunnus seisneb asjaolus, et tasu on majanduslik vastusooritus osutatud teenuse eest (39). Ka mittetulunduslikud üksused võivad turul kaupu pakkuda ja teenuseid osutada (40). |
| --- | --- |

(86)

Nagu liidu kohtud on selgitanud, tuleb majandustegevuse all mõista mis tahes tegevust, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teataval turul, see tähendab teenused, mida tavaliselt osutatakse tasu eest. Tasulisuse põhitunnus seisneb asjaolus, et tasu on majanduslik vastusooritus osutatud teenuse eest (39). Ka mittetulunduslikud üksused võivad turul kaupu pakkuda ja teenuseid osutada (40).

39

40

| (87) | Seoses avaliku taristu ehitamise ja kasutamisega on liidu kohtud selgitanud, et selle, kas sellise taristu ehitamise rahastamine kuulub liidu riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse või mitte, määrab kindlaks taristu edasine kasutamine, st kas seda kasutatakse majanduslikult või mitte (41). Tunnistatakse, et sadama- või lennujaamataristu äriline kasutamine ja ehitamine sellise ärilise kasutamise eesmärgil kujutab endast majandustegevust (42). |
| --- | --- |

(87)

Seoses avaliku taristu ehitamise ja kasutamisega on liidu kohtud selgitanud, et selle, kas sellise taristu ehitamise rahastamine kuulub liidu riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse või mitte, määrab kindlaks taristu edasine kasutamine, st kas seda kasutatakse majanduslikult või mitte (41). Tunnistatakse, et sadama- või lennujaamataristu äriline kasutamine ja ehitamine sellise ärilise kasutamise eesmärgil kujutab endast majandustegevust (42).

41

42

| (88) | Kooskõlas selle kohtupraktikaga järeldas komisjon mitmes otsuses, et sadamataristu ehitamine ja äriline kasutamine kujutab endast majandustegevust (43). Näiteks on majandustegevus sadama- või lennujaamaterminali kaubanduslik kasutamine, kui see tehakse kasutajatele tasu eest kättesaadavaks (44). Sellest tulenevalt soodustab sadamataristu riiklik rahastamine majandustegevust ja selle suhtes kohaldatakse põhimõtteliselt riigiabi eeskirju (45). |
| --- | --- |

(88)

Kooskõlas selle kohtupraktikaga järeldas komisjon mitmes otsuses, et sadamataristu ehitamine ja äriline kasutamine kujutab endast majandustegevust (43). Näiteks on majandustegevus sadama- või lennujaamaterminali kaubanduslik kasutamine, kui see tehakse kasutajatele tasu eest kättesaadavaks (44). Sellest tulenevalt soodustab sadamataristu riiklik rahastamine majandustegevust ja selle suhtes kohaldatakse põhimõtteliselt riigiabi eeskirju (45).

43

44

45

| (89) | Seevastu investeeringud sellisesse taristusse, mis on vajalik tegevuseks, mis kuulub riigi pädevusse seoses avaliku võimu teostamisega, ei kuulu riigiabieeskirjade kohaldamisalasse (46). Ainult selline taristu, mis moodustab osa riigi põhifunktsioonidest, on oma laadilt mittemajanduslik. |
| --- | --- |

(89)

Seevastu investeeringud sellisesse taristusse, mis on vajalik tegevuseks, mis kuulub riigi pädevusse seoses avaliku võimu teostamisega, ei kuulu riigiabieeskirjade kohaldamisalasse (46). Ainult selline taristu, mis moodustab osa riigi põhifunktsioonidest, on oma laadilt mittemajanduslik.

46

4.1.1.2.   Sadamavaldajad tegelevad majandusliku ja mittemajandusliku tegevusega

| (90) | Itaalia ja enamik huvitatud isikuid väidavad, et sadamavaldajad on riikliku tähtsusega mittemajanduslikud avalik-õiguslikud asutused, kellel on halduslik, korralduslik, regulatiivne, eelarvealane ja rahanduslik autonoomia. Nende arvamuse kohaselt ei tegele sadamavaldajad majandustegevusega ega ole ettevõtjad. |
| --- | --- |

(90)

Itaalia ja enamik huvitatud isikuid väidavad, et sadamavaldajad on riikliku tähtsusega mittemajanduslikud avalik-õiguslikud asutused, kellel on halduslik, korralduslik, regulatiivne, eelarvealane ja rahanduslik autonoomia. Nende arvamuse kohaselt ei tegele sadamavaldajad majandustegevusega ega ole ettevõtjad.

| (91) | Komisjon leiab, et sadamavaldajate liigitamine mittemajanduslikeks avalik-õiguslikeks asutusteks Itaalia õiguse alusel ei ole piisav järeldamaks, et nad ei ole ettevõtjad. Et kindlaks teha, kas sadamavaldajate tegevus on ettevõtja tegevus aluslepingu tähenduses, tuleb teha kindlaks nende tegevuse laad (47). |
| --- | --- |

(91)

Komisjon leiab, et sadamavaldajate liigitamine mittemajanduslikeks avalik-õiguslikeks asutusteks Itaalia õiguse alusel ei ole piisav järeldamaks, et nad ei ole ettevõtjad. Et kindlaks teha, kas sadamavaldajate tegevus on ettevõtja tegevus aluslepingu tähenduses, tuleb teha kindlaks nende tegevuse laad (47).

47

| (92) | Sadamavaldajate tegevuse kirjelduse põhjal (vt punktid 2.1.2–2.1.5) on komisjon seisukohal, et sadamatele tasu eest juurdepääsu võimaldamise (ankrukohatasud ning lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud), tasu eest sadamatööde tegemiseks lubade andmise ja tasu eest kontsessioonide andmise näol on tegemist majandustegevusega. Seepärast järeldab komisjon, et sadamavaldajad tegelevad nii mittemajandusliku kui ka majandustegevusega. |
| --- | --- |

(92)

Sadamavaldajate tegevuse kirjelduse põhjal (vt punktid 2.1.2–2.1.5) on komisjon seisukohal, et sadamatele tasu eest juurdepääsu võimaldamise (ankrukohatasud ning lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud), tasu eest sadamatööde tegemiseks lubade andmise ja tasu eest kontsessioonide andmise näol on tegemist majandustegevusega. Seepärast järeldab komisjon, et sadamavaldajad tegelevad nii mittemajandusliku kui ka majandustegevusega.

| (93) | Komisjon ei vaidlusta asjaolu, et sadamavaldajatele võidakse teha ülesandeks teatava avaliku võimu teostamine, mis on oma laadilt mittemajanduslik (nagu mereliikluse kontroll või saastevastane järelevalve, mida nad teevad üksinda või koostöös muude avalik-õiguslike asutuste, näiteks merendusametiga) (48). Sellise tegevusega tegelemisel ei ole nad ettevõtjad aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon ei vaidlusta asjaolu, et sadamavaldajatele võidakse teha ülesandeks teatava avaliku võimu teostamine, mis on oma laadilt mittemajanduslik (nagu mereliikluse kontroll või saastevastane järelevalve, mida nad teevad üksinda või koostöös muude avalik-õiguslike asutuste, näiteks merendusametiga) (48). Sellise tegevusega tegelemisel ei ole nad ettevõtjad aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

48

| (94) | Asjaolu, et sadamavaldajad teostavad osa oma tegevuse puhul ametiasutuse volitusi, ei välista aga iseenesest nende liigitamist ettevõtjaks (49). |
| --- | --- |

(94)

Asjaolu, et sadamavaldajad teostavad osa oma tegevuse puhul ametiasutuse volitusi, ei välista aga iseenesest nende liigitamist ettevõtjaks (49).

49

| (95) | Sadamavaldajad tegelevad ka majandustegevusega. Nad osutavad sadamate kasutajatele (laevaomanikud ja -käitajad) üldteenuseid, võimaldades laevadele juurdepääsu sadamataristule tasu eest, mida tavaliselt nimetatakse sadamatasudeks (täpsemalt lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud). Tasu eest lubasid ja kontsessioone andes teevad nad teatava taristu või maa kättesaadavaks ettevõtjatele, kes kasutavad neid alasid enda tarbeks või laevaomanikele ja -käitajatele teenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

(95)

Sadamavaldajad tegelevad ka majandustegevusega. Nad osutavad sadamate kasutajatele (laevaomanikud ja -käitajad) üldteenuseid, võimaldades laevadele juurdepääsu sadamataristule tasu eest, mida tavaliselt nimetatakse sadamatasudeks (täpsemalt lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud). Tasu eest lubasid ja kontsessioone andes teevad nad teatava taristu või maa kättesaadavaks ettevõtjatele, kes kasutavad neid alasid enda tarbeks või laevaomanikele ja -käitajatele teenuste osutamiseks.

| (96) | Itaalia ja mitu teist huvitatud isikut väidavad, et sadamavaldajatel ei ole laevaomanike ja -käitajatega otsest lepingulist suhet (selline suhe on ainult kontsessionääridel). Sellest hoolimata ei välista asjaolu, et kontsessionäärid kasutavad teatavat sadama territooriumi või taristut laevaomanikele ja -käitajatele teenuste pakkumiseks, komisjoni arvamuse kohaselt seda, et sadamavaldajate teatav tegevus, näiteks sadama territooriumi ja taristu rentimine nimetatud kolmandatest isikutest ettevõtjatele, on oma laadilt majanduslik (50). |
| --- | --- |

(96)

Itaalia ja mitu teist huvitatud isikut väidavad, et sadamavaldajatel ei ole laevaomanike ja -käitajatega otsest lepingulist suhet (selline suhe on ainult kontsessionääridel). Sellest hoolimata ei välista asjaolu, et kontsessionäärid kasutavad teatavat sadama territooriumi või taristut laevaomanikele ja -käitajatele teenuste pakkumiseks, komisjoni arvamuse kohaselt seda, et sadamavaldajate teatav tegevus, näiteks sadama territooriumi ja taristu rentimine nimetatud kolmandatest isikutest ettevõtjatele, on oma laadilt majanduslik (50).

50

| (97) | See arvamus on kooskõlas seisukohaga, mille komisjon on võtnud mitmes juhtumis, mis käsitlevad Itaalia sadamavaldajatele antavat riigiabi (51). Peale selle selgitas komisjon ka Belgia ja Prantsusmaa sadamate äriühingu tulumaksust vabastamist käsitlevates juhtumites, et üldkasutatava vara tasu eest rentimine kujutab endast majandustegevust (52). Üldkohus on seda seisukohta kinnitanud (53). |
| --- | --- |

(97)

See arvamus on kooskõlas seisukohaga, mille komisjon on võtnud mitmes juhtumis, mis käsitlevad Itaalia sadamavaldajatele antavat riigiabi (51). Peale selle selgitas komisjon ka Belgia ja Prantsusmaa sadamate äriühingu tulumaksust vabastamist käsitlevates juhtumites, et üldkasutatava vara tasu eest rentimine kujutab endast majandustegevust (52). Üldkohus on seda seisukohta kinnitanud (53).

51

52

53

| (98) | Kokkuvõttes käsitatakse sadamavaldajat ettevõtjana sel juhul, kui – ja sel määral, mil – ta tegelikult tegeleb ühe või mitme majandustegevusega (54). Sadamavaldajad annavad laevaomanikele ja -käitajatele juurdepääsu sadamataristule tasu eest (täpsemalt lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud). Nad annavad sadamatööde lubasid tasu eest (loatasud) ja rendivad välja üldkasutatavat vara tasu eest (kontsessioonitasud). See tegevus liigitub majandustegevuseks. Seepärast leiab komisjon, et oma majandustegevusega seoses on sadamavaldajad ettevõtjad. |
| --- | --- |

(98)

Kokkuvõttes käsitatakse sadamavaldajat ettevõtjana sel juhul, kui – ja sel määral, mil – ta tegelikult tegeleb ühe või mitme majandustegevusega (54). Sadamavaldajad annavad laevaomanikele ja -käitajatele juurdepääsu sadamataristule tasu eest (täpsemalt lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud). Nad annavad sadamatööde lubasid tasu eest (loatasud) ja rendivad välja üldkasutatavat vara tasu eest (kontsessioonitasud). See tegevus liigitub majandustegevuseks. Seepärast leiab komisjon, et oma majandustegevusega seoses on sadamavaldajad ettevõtjad.

54

4.1.1.3.   Kasumi mittetaotlemine ei ole piisav ettevõtjaks liigitamise välistamiseks

| (99) | Itaalia ja mitu huvitatud isikut väidavad, et sadamavaldajad ei järgi äriloogikat ega taotle kasumi maksimeerimist. Sellega seoses soovib komisjon rõhutada, et asjaolu, et kaupade ja teenuste pakkumisel ei lähtuta kasumi teenimisest, ei takista turul neid toiminguid tegeva üksuse liigitamist ettevõtjaks (55). |
| --- | --- |

(99)

Itaalia ja mitu huvitatud isikut väidavad, et sadamavaldajad ei järgi äriloogikat ega taotle kasumi maksimeerimist. Sellega seoses soovib komisjon rõhutada, et asjaolu, et kaupade ja teenuste pakkumisel ei lähtuta kasumi teenimisest, ei takista turul neid toiminguid tegeva üksuse liigitamist ettevõtjaks (55).

55

| (100) | Komisjon märgib, et ei Itaalia ega huvitatud isikud väida, et sadamavaldajate võetavad tasud on üksnes sümboolsed või et need ei ole seotud osutatud teenuste kuludega. Samuti täheldab komisjon, et sadamatasud (täpsemalt lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud) ning loa- ja kontsessioonitasud moodustavad suurima osa sadamavaldajate tulust. Itaalia taristu- ja transpordiministeeriumi aruande kohaselt moodustasid sadamatasud (lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud) ning kontsessioonitasud 2017. aastal vastavalt 53,2 % ja 27,1 % sadamavaldajate tulust (56). |
| --- | --- |

(100)

Komisjon märgib, et ei Itaalia ega huvitatud isikud väida, et sadamavaldajate võetavad tasud on üksnes sümboolsed või et need ei ole seotud osutatud teenuste kuludega. Samuti täheldab komisjon, et sadamatasud (täpsemalt lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud) ning loa- ja kontsessioonitasud moodustavad suurima osa sadamavaldajate tulust. Itaalia taristu- ja transpordiministeeriumi aruande kohaselt moodustasid sadamatasud (lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud) ning kontsessioonitasud 2017. aastal vastavalt 53,2 % ja 27,1 % sadamavaldajate tulust (56).

56

4.1.1.4.   Tasude kehtestamine õigusaktides ei välista majandustegevuse olemasolu

| (101) | Itaalia ja mitu huvitatud isikut väidavad, et sadamavaldajate poolt eraettevõtjatele sadama põhitaristu äriliseks kasutamiseks ning sadamatööde tegemiseks ja sadamateenuste osutamiseks antavate kontsessioonide ja lubade eest makstava tasu näol ei ole tegemist tasuga osutatud teenuse või pakutava kauba eest (vt punkt 3.2.3). |
| --- | --- |

(101)

Itaalia ja mitu huvitatud isikut väidavad, et sadamavaldajate poolt eraettevõtjatele sadama põhitaristu äriliseks kasutamiseks ning sadamatööde tegemiseks ja sadamateenuste osutamiseks antavate kontsessioonide ja lubade eest makstava tasu näol ei ole tegemist tasuga osutatud teenuse või pakutava kauba eest (vt punkt 3.2.3).

| (102) | Itaalia väitel on kontsessioonitasud sätestatud õigusaktides. Seega ei tegele sadamavaldajad majandustegevusega, sest nad ei saa mõjutada igasuguse turutingimustel toimuva majandustehingu põhielementi, nimelt teenuse hinda. |
| --- | --- |

(102)

Itaalia väitel on kontsessioonitasud sätestatud õigusaktides. Seega ei tegele sadamavaldajad majandustegevusega, sest nad ei saa mõjutada igasuguse turutingimustel toimuva majandustehingu põhielementi, nimelt teenuse hinda.

| (103) | Esiteks soovib komisjon meenutada, et kohtupraktika kohaselt saab majandustegevuseks liigitada teenused, mida tavaliselt osutatakse tasu eest. Tasulisuse põhitunnus seisneb asjaolus, et tasu on majanduslik vastusooritus asjaomase hüve eest (57). Seepärast on majandustegevuse olemasolu kindlakstegemisel määrav tegur tasu olemasolu (58). |
| --- | --- |

(103)

Esiteks soovib komisjon meenutada, et kohtupraktika kohaselt saab majandustegevuseks liigitada teenused, mida tavaliselt osutatakse tasu eest. Tasulisuse põhitunnus seisneb asjaolus, et tasu on majanduslik vastusooritus asjaomase hüve eest (57). Seepärast on majandustegevuse olemasolu kindlakstegemisel määrav tegur tasu olemasolu (58).

57

58

| (104) | Teenuste osutamine õigusaktides sätestatud tasu eest ei ole iseenesest piisav, et välistada kõnealuse tegevuse liigitamine majandustegevuseks (59). |
| --- | --- |

(104)

Teenuste osutamine õigusaktides sätestatud tasu eest ei ole iseenesest piisav, et välistada kõnealuse tegevuse liigitamine majandustegevuseks (59).

59

| (105) | Seepärast leiab komisjon, et väide, mille kohaselt kontsessioonitasud on sätestatud õigusaktides, ei ole piisav järeldamaks, et sadamavaldajad ei tegele majandustegevusega. Samuti märgib komisjon, et õigusaktides on kehtestatud üksnes minimaalsed kontsessioonitasud, jättes sadamavaldajatele võimaluse mõjutada tasusid vastavalt oma äristrateegiale. Isegi kui vastab tõele, et kontsessioonitasud on täielikult sätestatud õigusaktides, siis ei ole see igal juhul asjakohane, sest sadamavaldajad teevad teatava taristu või maa ettevõtjatele kättesaadavaks tasu eest, mida käsitatakse majandustegevusena. |
| --- | --- |

(105)

Seepärast leiab komisjon, et väide, mille kohaselt kontsessioonitasud on sätestatud õigusaktides, ei ole piisav järeldamaks, et sadamavaldajad ei tegele majandustegevusega. Samuti märgib komisjon, et õigusaktides on kehtestatud üksnes minimaalsed kontsessioonitasud, jättes sadamavaldajatele võimaluse mõjutada tasusid vastavalt oma äristrateegiale. Isegi kui vastab tõele, et kontsessioonitasud on täielikult sätestatud õigusaktides, siis ei ole see igal juhul asjakohane, sest sadamavaldajad teevad teatava taristu või maa ettevõtjatele kättesaadavaks tasu eest, mida käsitatakse majandustegevusena.

| (106) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et kontsessioonide andmine tasu eest tuleb liigitada majandustegevuseks. |
| --- | --- |

(106)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et kontsessioonide andmine tasu eest tuleb liigitada majandustegevuseks.

4.1.1.5.   Majanduslikud stiimulid

| (107) | Komisjon märgib, et tasude sätestamine õigusaktides ei välista seda, et tasude kehtestamisel lähtutakse vähemalt osaliselt majanduslikest põhjustest. Käesoleva juhtumi puhul konsulteeritakse enne kontsessioonitasude ja sadamatööde lubade tasude riigi tasandil kehtestamist arvukate avaliku ja erasektori sidusrühmadega (riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, sadamavaldajad ja muud avalik-õiguslikud asutused, sadamateenuseid osutavad ja sadamatöid tegevad ettevõtjad, ametiühingud). Sama kehtib sadamatasude (lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud) puhul. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon märgib, et tasude sätestamine õigusaktides ei välista seda, et tasude kehtestamisel lähtutakse vähemalt osaliselt majanduslikest põhjustest. Käesoleva juhtumi puhul konsulteeritakse enne kontsessioonitasude ja sadamatööde lubade tasude riigi tasandil kehtestamist arvukate avaliku ja erasektori sidusrühmadega (riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, sadamavaldajad ja muud avalik-õiguslikud asutused, sadamateenuseid osutavad ja sadamatöid tegevad ettevõtjad, ametiühingud). Sama kehtib sadamatasude (lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud) puhul.

| (108) | Komisjon leiab, et sadamavaldajate vabastus äriühingu tulumaksust võimaldab neil kohaldada väiksemaid tasusid. Tasude määr on oluline element sadamate rakendatavas äripoliitikas, millega julgustatakse laevaomanikke ja -käitajaid sadamataristut kasutama ning äriühinguid end sadamas sisse seadma, et arendada seal oma tootmistegevust või teenuseid (60). |
| --- | --- |

(108)

Komisjon leiab, et sadamavaldajate vabastus äriühingu tulumaksust võimaldab neil kohaldada väiksemaid tasusid. Tasude määr on oluline element sadamate rakendatavas äripoliitikas, millega julgustatakse laevaomanikke ja -käitajaid sadamataristut kasutama ning äriühinguid end sadamas sisse seadma, et arendada seal oma tootmistegevust või teenuseid (60).

60

| (109) | Samuti on kontsessioonide puhul riigi tasandil kehtestatud ainult üks osa kontsessioonitasust (minimaalne tasu). Tasu see osa on kontsessioonitasu püsikomponent. Kontsessioonitasu muutuv komponent võimaldab sadamavaldajatel järgida oma äristrateegiat vastavalt konkreetsetele turutingimustele. |
| --- | --- |

(109)

Samuti on kontsessioonide puhul riigi tasandil kehtestatud ainult üks osa kontsessioonitasust (minimaalne tasu). Tasu see osa on kontsessioonitasu püsikomponent. Kontsessioonitasu muutuv komponent võimaldab sadamavaldajatel järgida oma äristrateegiat vastavalt konkreetsetele turutingimustele.

| (110) | Kontsessioonitasudel on tõepoolest nii püsikomponent kui ka muutuv komponent. Püsikomponent on üldiselt proportsionaalne kontsessiooniga hõlmatud alade pindalaga ja selles võetakse arvesse mitut muud parameetrit (asjaomaste alade asukoht ja taristu tase). Muutuv komponent hõlmab majanduslike stiimulite mehhanisme, et saavutada suurem tootlikkus, parem energiatõhusus ja keskkonnatoime ning teenustaseme paranemine, eelkõige seoses sadamate integreerimisega transporti ja ühendvedudesse. |
| --- | --- |

(110)

Kontsessioonitasudel on tõepoolest nii püsikomponent kui ka muutuv komponent. Püsikomponent on üldiselt proportsionaalne kontsessiooniga hõlmatud alade pindalaga ja selles võetakse arvesse mitut muud parameetrit (asjaomaste alade asukoht ja taristu tase). Muutuv komponent hõlmab majanduslike stiimulite mehhanisme, et saavutada suurem tootlikkus, parem energiatõhusus ja keskkonnatoime ning teenustaseme paranemine, eelkõige seoses sadamate integreerimisega transporti ja ühendvedudesse.

| (111) | Itaalia tunnistab, et kontsessioonitasu muutuv komponent on oma olemuselt majanduslik ning seega oleks õigustud selle arvestamine maksubaasis sadamavaldajate tulu võimaliku maksustamise eesmärgil. Kui kontsessionäärid aga kehtestatud majanduslikud eesmärgid täidavad, vähendatakse järk-järgult tasu vastavat summat, mille tulemusel väheneb kogu kontsessioonitasu. Selle tulemusel koosneb sadamavaldajate kontsessioonidest saadav tulu Itaalia ametiasutuste väitel praktikas peaaegu täielikult püsikomponendist, mis piirdub sadamavaldajate haldus- ja regulatiivse tegevuse tasustamisega. Kuna Itaalia leiab, et kontsessioonitasu püsikomponendi näol on tegemist tasuga mittemajandusliku tegevuse eest, siis järeldab ta, et sadamavaldajad ei tegele majandustegevusega. |
| --- | --- |

(111)

Itaalia tunnistab, et kontsessioonitasu muutuv komponent on oma olemuselt majanduslik ning seega oleks õigustud selle arvestamine maksubaasis sadamavaldajate tulu võimaliku maksustamise eesmärgil. Kui kontsessionäärid aga kehtestatud majanduslikud eesmärgid täidavad, vähendatakse järk-järgult tasu vastavat summat, mille tulemusel väheneb kogu kontsessioonitasu. Selle tulemusel koosneb sadamavaldajate kontsessioonidest saadav tulu Itaalia ametiasutuste väitel praktikas peaaegu täielikult püsikomponendist, mis piirdub sadamavaldajate haldus- ja regulatiivse tegevuse tasustamisega. Kuna Itaalia leiab, et kontsessioonitasu püsikomponendi näol on tegemist tasuga mittemajandusliku tegevuse eest, siis järeldab ta, et sadamavaldajad ei tegele majandustegevusega.

| (112) | Komisjon märgib aga, et ei Itaalia ega ükski huvitatud isik ole esitanud mingeid tõendeid, mis toetaksid nende väidet, mille kohaselt tasu muutuva komponendi tulemusel väheneb kogu kontsessioonitasu. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon märgib aga, et ei Itaalia ega ükski huvitatud isik ole esitanud mingeid tõendeid, mis toetaksid nende väidet, mille kohaselt tasu muutuva komponendi tulemusel väheneb kogu kontsessioonitasu.

| (113) | Veelgi olulisemana ei vaidlustata seda, et kontsessioonitasud määratakse viisil, mis kajastab osutatud teenuste väärtust (ulatus, asukoht ja taristu tase). Samuti ei ole kontsessioonitasud üksnes sümboolsed. |
| --- | --- |

(113)

Veelgi olulisemana ei vaidlustata seda, et kontsessioonitasud määratakse viisil, mis kajastab osutatud teenuste väärtust (ulatus, asukoht ja taristu tase). Samuti ei ole kontsessioonitasud üksnes sümboolsed.

| (114) | Seepärast järeldab komisjon, et asjaolu, et kontsessioonitasu muutuv komponent võib vähendada kontsessioonitasudest saadavat kogutulu, kui kontsessionäärid täidavad kontsessioonilepingus seatud majanduslikud eesmärgid, ei ole piisav selle välistamiseks, et sadamavaldajad tegelevad majandustegevusega. Samuti leiab komisjon, et kuigi kontsessioonitasudest saadavast tulust võidakse rahastada ka teatavat mittemajanduslikku tegevust, ei muuda see asjaolu, et tasu saadakse vastutasuna teenuse, nimelt sadamataristule juurdepääsu võimaldamise eest (61). |
| --- | --- |

(114)

Seepärast järeldab komisjon, et asjaolu, et kontsessioonitasu muutuv komponent võib vähendada kontsessioonitasudest saadavat kogutulu, kui kontsessionäärid täidavad kontsessioonilepingus seatud majanduslikud eesmärgid, ei ole piisav selle välistamiseks, et sadamavaldajad tegelevad majandustegevusega. Samuti leiab komisjon, et kuigi kontsessioonitasudest saadavast tulust võidakse rahastada ka teatavat mittemajanduslikku tegevust, ei muuda see asjaolu, et tasu saadakse vastutasuna teenuse, nimelt sadamataristule juurdepääsu võimaldamise eest (61).

61

4.1.1.6.   Tasud ei ole maksud

| (115) | Itaalia ja mitu huvitatud isikut väidavad ka seda, et sadamavaldajatele makstavatel tasudel on samad tunnused kui maksul, mida kontsessionäär sadamavaldaja kaudu riigile maksab. |
| --- | --- |

(115)

Itaalia ja mitu huvitatud isikut väidavad ka seda, et sadamavaldajatele makstavatel tasudel on samad tunnused kui maksul, mida kontsessionäär sadamavaldaja kaudu riigile maksab.

| (116) | Komisjon on seisukohal, et see argument ei ole asjakohane selle kindlakstegemisel, kas sadamavaldajad tegelevad majandustegevusega, sest liidu ühiste normide kohaldamisest kõrvalehoidmiseks ei saa tugineda ainult riiklikele tingimustele. Majandustegevusena saab iseloomustada teenuseid, mida tavaliselt osutatakse tasu eest (62). Sadamavaldajate saadud tasude näol on tegemist tasuga, mida kasutajad maksavad konkreetsete teenuste osutamise eest. Nagu Üldkohus juba märkis Hispaania sadamaid käsitleva juhtumi puhul, kus sadamad samuti väitsid, et sadamatasud on maksud, on sadamatasud sadamataristu kasutamise eest võetavad tasud (63). |
| --- | --- |

(116)

Komisjon on seisukohal, et see argument ei ole asjakohane selle kindlakstegemisel, kas sadamavaldajad tegelevad majandustegevusega, sest liidu ühiste normide kohaldamisest kõrvalehoidmiseks ei saa tugineda ainult riiklikele tingimustele. Majandustegevusena saab iseloomustada teenuseid, mida tavaliselt osutatakse tasu eest (62). Sadamavaldajate saadud tasude näol on tegemist tasuga, mida kasutajad maksavad konkreetsete teenuste osutamise eest. Nagu Üldkohus juba märkis Hispaania sadamaid käsitleva juhtumi puhul, kus sadamad samuti väitsid, et sadamatasud on maksud, on sadamatasud sadamataristu kasutamise eest võetavad tasud (63).

62

63

4.1.1.7.   Sadamavaldajate majandustegevus ei ole kõrvaltegevus

| (117) | Itaalia on arvamusel, et sadamavaldajate majandustegevus sadamate haldamisel on vähetähtis ja sadamavaldajate ettevõtjateks liigitamiseks ebapiisav. Euroopa Kohtu praktika välistab võimaluse liigitada ettevõtjateks asutused, mis on loodud ja mida reguleeritakse avalike ja mittemajanduslike funktsioonide ja tegevuste elluviimiseks, ent mis samal ajal teostavad teatavat majandustegevust (64). |
| --- | --- |

(117)

Itaalia on arvamusel, et sadamavaldajate majandustegevus sadamate haldamisel on vähetähtis ja sadamavaldajate ettevõtjateks liigitamiseks ebapiisav. Euroopa Kohtu praktika välistab võimaluse liigitada ettevõtjateks asutused, mis on loodud ja mida reguleeritakse avalike ja mittemajanduslike funktsioonide ja tegevuste elluviimiseks, ent mis samal ajal teostavad teatavat majandustegevust (64).

64

| (118) | Samuti leiab Itaalia, et tegevust, millel võib olla sadama vara haldamisel majanduslik tähtsus ja mis võib olla asjakohane kontsessioonitasude kindlaksmääramisel, ei saa käsitada eraldiseisvana sadamavaldajale õigusaktidega ülesandeks tehtud avalikust tegevusest, nagu sadama vara kontrollimine ja haldamine. Itaalia väitel ei tuleks sadamavaldajate võetavaid kontsessioonitasusid seega käsitada äriühingu tuluna. |
| --- | --- |

(118)

Samuti leiab Itaalia, et tegevust, millel võib olla sadama vara haldamisel majanduslik tähtsus ja mis võib olla asjakohane kontsessioonitasude kindlaksmääramisel, ei saa käsitada eraldiseisvana sadamavaldajale õigusaktidega ülesandeks tehtud avalikust tegevusest, nagu sadama vara kontrollimine ja haldamine. Itaalia väitel ei tuleks sadamavaldajate võetavaid kontsessioonitasusid seega käsitada äriühingu tuluna.

| (119) | Komisjon soovib meelde tuletada, et asjaolu, et üksus teostab osa oma tegevuse puhul ametiasutuse volitusi, ei välista iseenesest tema liigitamist ettevõtjaks liidu konkurentsiõiguse tähenduses tema majandustegevuse osas (65). |
| --- | --- |

(119)

Komisjon soovib meelde tuletada, et asjaolu, et üksus teostab osa oma tegevuse puhul ametiasutuse volitusi, ei välista iseenesest tema liigitamist ettevõtjaks liidu konkurentsiõiguse tähenduses tema majandustegevuse osas (65).

65

| (120) | Kohtupraktika kohaselt tegutseb avalik-õiguslik üksus, kui ta tegeleb majandustegevusega, mida on võimalik käsitada tema ametiasutuse pädevuste teostamisest eraldiseisvana, sellise tegevuse osas ettevõtjana. Seevastu kui seda majandustegevust ei saa käsitada tema kui ametiasutuse pädevuste teostamisest eraldiseisvana, siis on kogu kõnealuse üksuse tegevus jätkuvalt nende pädevuste teostamisega seotud tegevus (66). |
| --- | --- |

(120)

Kohtupraktika kohaselt tegutseb avalik-õiguslik üksus, kui ta tegeleb majandustegevusega, mida on võimalik käsitada tema ametiasutuse pädevuste teostamisest eraldiseisvana, sellise tegevuse osas ettevõtjana. Seevastu kui seda majandustegevust ei saa käsitada tema kui ametiasutuse pädevuste teostamisest eraldiseisvana, siis on kogu kõnealuse üksuse tegevus jätkuvalt nende pädevuste teostamisega seotud tegevus (66).

66

| (121) | Komisjon märgib, et ei Itaalia ega ükski huvitatud isik ole esitanud tõendeid selle kohta, et sadamate majandustegevust saab käsitada nende avaliku võimu volitustest eraldiseisvana. Pelgalt asjaolust, et nende tegevuste vahel võib olla majanduslik seos, kuna sadamate majandustegevus võimaldab täielikult või osaliselt rahastada nende mittemajanduslikku tegevust, ei piisa selle tõendamiseks, et need tegevused on kohtupraktika tähenduses lahutamatult seotud (67). |
| --- | --- |

(121)

Komisjon märgib, et ei Itaalia ega ükski huvitatud isik ole esitanud tõendeid selle kohta, et sadamate majandustegevust saab käsitada nende avaliku võimu volitustest eraldiseisvana. Pelgalt asjaolust, et nende tegevuste vahel võib olla majanduslik seos, kuna sadamate majandustegevus võimaldab täielikult või osaliselt rahastada nende mittemajanduslikku tegevust, ei piisa selle tõendamiseks, et need tegevused on kohtupraktika tähenduses lahutamatult seotud (67).

67

| (122) | Samuti märgib komisjon, et käesoleval juhul ei ole sadamavaldajate majandustegevus kohustuslik mittemajandusliku tegevuse tõttu, mida nad teostavad avalikes huvides, ning esimese puudumise korral ei kaotaks mittemajanduslik tegevus tingimata oma kasulikkust (68). |
| --- | --- |

(122)

Samuti märgib komisjon, et käesoleval juhul ei ole sadamavaldajate majandustegevus kohustuslik mittemajandusliku tegevuse tõttu, mida nad teostavad avalikes huvides, ning esimese puudumise korral ei kaotaks mittemajanduslik tegevus tingimata oma kasulikkust (68).

68

| (123) | Ühtlasi märgib komisjon, et ei Itaalia ega huvitatud isikud ole tõendanud, et sadamate majandustegevus on avalikes huvides teostatava tegevuse kõrvaltegevus (69). Vastupidi, sadamatasud (täpsemalt lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud) ja kontsessioonitasud moodustavad sadamavaldajate tegevustulust suurema osa, sest nendega seotud tegevus on sadamavaldajate põhitegevus (70). |
| --- | --- |

(123)

Ühtlasi märgib komisjon, et ei Itaalia ega huvitatud isikud ole tõendanud, et sadamate majandustegevus on avalikes huvides teostatava tegevuse kõrvaltegevus (69). Vastupidi, sadamatasud (täpsemalt lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud) ja kontsessioonitasud moodustavad sadamavaldajate tegevustulust suurema osa, sest nendega seotud tegevus on sadamavaldajate põhitegevus (70).

69

70

| (124) | Seepärast järeldab komisjon, et sadamavaldajate majandustegevust ei saa käsitada kohtupraktika tähenduses eraldiseisvana nende mittemajanduslikust tegevusest, mida nad teostavad avalikes huvides (71). Selle tulemusel on komisjon seisukohal, et sadamavaldajaid tuleb käsitada ettevõtjatena sel juhul, kui – ja sel määral, mil – nad tegelikult tegelevad ühe või mitme majandustegevusega (72). |
| --- | --- |

(124)

Seepärast järeldab komisjon, et sadamavaldajate majandustegevust ei saa käsitada kohtupraktika tähenduses eraldiseisvana nende mittemajanduslikust tegevusest, mida nad teostavad avalikes huvides (71). Selle tulemusel on komisjon seisukohal, et sadamavaldajaid tuleb käsitada ettevõtjatena sel juhul, kui – ja sel määral, mil – nad tegelikult tegelevad ühe või mitme majandustegevusega (72).

71

72

4.1.1.8.   Seadusliku monopoli staatus ei ole piisav sadamavaldajate tegevuse mittemajanduslikuna käsitamiseks

| (125) | Itaalia ja mitu huvitatud isikut väidavad, et sadamavaldajatel ei ole konkurente ja puudub turg, kus nad tegutseksid. Kuna puudub turg, kus oma teenuseid pakkuda, ei saa sadamavaldajaid käsitada ettevõtjatena. Samuti märkis mõni huvitatud isik, et sadamate haldamine erineb lennujaamade haldamisest. |
| --- | --- |

(125)

Itaalia ja mitu huvitatud isikut väidavad, et sadamavaldajatel ei ole konkurente ja puudub turg, kus nad tegutseksid. Kuna puudub turg, kus oma teenuseid pakkuda, ei saa sadamavaldajaid käsitada ettevõtjatena. Samuti märkis mõni huvitatud isik, et sadamate haldamine erineb lennujaamade haldamisest.

| (126) | Sellega seoses märgib komisjon, et üksus, kellel on seaduslik monopol, võib pakkuda turul kaupu ja teenuseid ning olla seega ettevõtja aluslepingu artikli 107 tähenduses. Majandustegevuse mõiste on objektiivne, tulenedes faktilistest asjaoludest, eeskätt asjaomaste teenuste turu olemasolust (73). |
| --- | --- |

(126)

Sellega seoses märgib komisjon, et üksus, kellel on seaduslik monopol, võib pakkuda turul kaupu ja teenuseid ning olla seega ettevõtja aluslepingu artikli 107 tähenduses. Majandustegevuse mõiste on objektiivne, tulenedes faktilistest asjaoludest, eeskätt asjaomaste teenuste turu olemasolust (73).

73

| (127) | Samuti tuletab komisjon meelde, et liidu kohtud on otsustanud, et lennuettevõtjatele lennujaama rajatiste kasutamise võimaldamine tasu eest kujutab endast majandustegevust (74). Komisjon on seisukohal, et lennujaamataristule lennujaamatasu eest juurdepääsu andmise ja sadamataristule sadamaõiguste eest juurdepääsu andmise vahel ei ole sisulist erinevust, (75) eriti kuna ka lennujaamadel on sarnane seaduslik monopol nagu Itaalia sadamavaldajatel. Sadamavaldajad käitavad ise sadamataristut, kui nad võimaldavad laevaomanikele ja -käitajatele juurdepääsu sadamataristule või seda tasu eest rendivad (76). |
| --- | --- |

(127)

Samuti tuletab komisjon meelde, et liidu kohtud on otsustanud, et lennuettevõtjatele lennujaama rajatiste kasutamise võimaldamine tasu eest kujutab endast majandustegevust (74). Komisjon on seisukohal, et lennujaamataristule lennujaamatasu eest juurdepääsu andmise ja sadamataristule sadamaõiguste eest juurdepääsu andmise vahel ei ole sisulist erinevust, (75) eriti kuna ka lennujaamadel on sarnane seaduslik monopol nagu Itaalia sadamavaldajatel. Sadamavaldajad käitavad ise sadamataristut, kui nad võimaldavad laevaomanikele ja -käitajatele juurdepääsu sadamataristule või seda tasu eest rendivad (76).

74

75

76

| (128) | Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia ja mõne huvitatud isiku esitatud argumendid ei ole piisavad selleks, et käsitada sadamavaldajate tegevust mittemajanduslikuna. |
| --- | --- |

(128)

Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia ja mõne huvitatud isiku esitatud argumendid ei ole piisavad selleks, et käsitada sadamavaldajate tegevust mittemajanduslikuna.

4.1.1.9.   Järeldus

| (129) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et sadamavaldajad tegelevad majandustegevusega ja liigituvad seoses sellise tegevusega ettevõtjateks asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(129)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et sadamavaldajad tegelevad majandustegevusega ja liigituvad seoses sellise tegevusega ettevõtjateks asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

4.1.2.   Riigi ressursside kasutamine ja riigiga seostatavus

Riigi ressursside kasutamine ja riigiga seostatavus

| (130) | Selleks et meede kujutaks endast riigiabi, peab see aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul. Käesoleva juhtumi puhul põhineb äriühingu tulumaksust vabastus eeskätt konsolideeritud maksuseaduse artiklil 74, nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad ja kohaldavad (vt põhjendused 50–52). Konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 kohaselt ei ole riigiorganid ja haldusasutused ning muud territoriaalsed organid, näiteks piirkonnad ja omavalitsused, kohustatud äriühingu tulumaksu maksma. Itaalia ametiasutuste seisukohast on sadamavaldajad avalik-õiguslikud asutused, kes täidavad üksnes haldusfunktsioone, ja seega kohaldatakse nende suhtes konsolideeritud maksuseaduse artiklit 74. Seega on meede seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(130)

Selleks et meede kujutaks endast riigiabi, peab see aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul. Käesoleva juhtumi puhul põhineb äriühingu tulumaksust vabastus eeskätt konsolideeritud maksuseaduse artiklil 74, nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad ja kohaldavad (vt põhjendused 50–52). Konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 kohaselt ei ole riigiorganid ja haldusasutused ning muud territoriaalsed organid, näiteks piirkonnad ja omavalitsused, kohustatud äriühingu tulumaksu maksma. Itaalia ametiasutuste seisukohast on sadamavaldajad avalik-õiguslikud asutused, kes täidavad üksnes haldusfunktsioone, ja seega kohaldatakse nende suhtes konsolideeritud maksuseaduse artiklit 74. Seega on meede seostatav riigiga.

| (131) | Samuti on saamata jäänud maksutulu samaväärne riigi ressurssidest tehtud maksukulutusega. |
| --- | --- |

(131)

Samuti on saamata jäänud maksutulu samaväärne riigi ressurssidest tehtud maksukulutusega.

| (132) | Nagu liidu kohtud on otsustanud, vastab meede, millega avalik-õiguslikud asutused annavad teatavatele ettevõtjatele maksuvabastuse, mis ei too küll kaasa riigi ressursside ülekandmist, ent asetab maksuvabastuse saajad soodsamasse rahalisse olukorda kui teised maksukohustuslased, riigi ressursside mõistele aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (77). |
| --- | --- |

(132)

Nagu liidu kohtud on otsustanud, vastab meede, millega avalik-õiguslikud asutused annavad teatavatele ettevõtjatele maksuvabastuse, mis ei too küll kaasa riigi ressursside ülekandmist, ent asetab maksuvabastuse saajad soodsamasse rahalisse olukorda kui teised maksukohustuslased, riigi ressursside mõistele aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (77).

77

| (133) | Majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamisega loobuvad Itaalia ametiasutustel seega tulust, mille näol on tegemist riigi ressurssidega. Seetõttu on komisjon seisukohal, et asjaomase meetmega kaasneb riigi ressursside kaotus ja seega võimaldatakse meedet riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(133)

Majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamisega loobuvad Itaalia ametiasutustel seega tulust, mille näol on tegemist riigi ressurssidega. Seetõttu on komisjon seisukohal, et asjaomase meetmega kaasneb riigi ressursside kaotus ja seega võimaldatakse meedet riigi ressurssidest.

| (134) | Seoses mõne huvitatud isiku argumendiga, mille kohaselt ei kaasne sadamavaldajate äriühingu tulumaksu maksmise kohustusest vabastamisega mingit maksutulu kaotust, sest sadamavaldajad on osa riigist, tuletatakse meelde, et liidu õiguskord on omandi õigusliku režiimi suhtes neutraalne (78) ega piira mingil viisil liikmesriikide õigust tegutseda ettevõtjana. Kuid kui avalik-õiguslikud asutused teevad otseselt või kaudselt mis tahes vormis majandustehinguid, kohaldatakse nende suhtes liidu riigiabi eeskirju (79). Kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga tuleb seepärast eristada kohustusi, mille riik võtab kui äriühingu omanik, tema kohustustest avalik-õigusliku asutusena (80). See tähendab seda, et tulu, mida riik võib saada tulenevalt sellest, et ta on riigiettevõtte omanik, ei saa võtta arvesse selle hindamisel, kas talle antud maksusoodustus mõjutab riigi ressursse. Peale selle ei ole ei Itaalia ega ükski huvitatud isik esitanud mingeid argumente, mis tõendaks, et sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamisega seotud maksusoodustus piirduks sadamavaldajate institutsiooniliste ülesannete rahastamiseks vajaliku summaga. |
| --- | --- |

(134)

Seoses mõne huvitatud isiku argumendiga, mille kohaselt ei kaasne sadamavaldajate äriühingu tulumaksu maksmise kohustusest vabastamisega mingit maksutulu kaotust, sest sadamavaldajad on osa riigist, tuletatakse meelde, et liidu õiguskord on omandi õigusliku režiimi suhtes neutraalne (78) ega piira mingil viisil liikmesriikide õigust tegutseda ettevõtjana. Kuid kui avalik-õiguslikud asutused teevad otseselt või kaudselt mis tahes vormis majandustehinguid, kohaldatakse nende suhtes liidu riigiabi eeskirju (79). Kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga tuleb seepärast eristada kohustusi, mille riik võtab kui äriühingu omanik, tema kohustustest avalik-õigusliku asutusena (80). See tähendab seda, et tulu, mida riik võib saada tulenevalt sellest, et ta on riigiettevõtte omanik, ei saa võtta arvesse selle hindamisel, kas talle antud maksusoodustus mõjutab riigi ressursse. Peale selle ei ole ei Itaalia ega ükski huvitatud isik esitanud mingeid argumente, mis tõendaks, et sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamisega seotud maksusoodustus piirduks sadamavaldajate institutsiooniliste ülesannete rahastamiseks vajaliku summaga.

78

79

80

4.1.3.   Eelis

Eelis

| (135) | Selleks et meede kujutaks endast riigiabi, peab see andma kasusaajale rahalise eelise. Eelise mõiste ei hõlma üksnes positiivset kasu, vaid ka sekkumisi, mis mitmesuguses vormis leevendavad tavapäraselt ettevõtja kantavaid kulusid (81). |
| --- | --- |

(135)

Selleks et meede kujutaks endast riigiabi, peab see andma kasusaajale rahalise eelise. Eelise mõiste ei hõlma üksnes positiivset kasu, vaid ka sekkumisi, mis mitmesuguses vormis leevendavad tavapäraselt ettevõtja kantavaid kulusid (81).

81

| (136) | Kõnealuse meetme alusel on sadamavaldajad äriühingu tulumaksust vabastatud, samal ajal kui teiste ettevõtjate suhtes põhimõtteliselt kohaldatakse äriühingu tulumaksu. Maksuvabastusega vähendatakse kulusid, mis tavaliselt kuuluvad majandustegevusega tegeleva äriühingu tegevuskulude hulka. Sellega antakse sadamavaldajatele eelis võrreldes teiste ettevõtjatega, kes sellist maksusoodustust ei saa, kuigi nad tegelevad majandustegevusega. Sellest järeldub, et meetmega kaasneb sadamavaldajate jaoks eelis. |
| --- | --- |

(136)

Kõnealuse meetme alusel on sadamavaldajad äriühingu tulumaksust vabastatud, samal ajal kui teiste ettevõtjate suhtes põhimõtteliselt kohaldatakse äriühingu tulumaksu. Maksuvabastusega vähendatakse kulusid, mis tavaliselt kuuluvad majandustegevusega tegeleva äriühingu tegevuskulude hulka. Sellega antakse sadamavaldajatele eelis võrreldes teiste ettevõtjatega, kes sellist maksusoodustust ei saa, kuigi nad tegelevad majandustegevusega. Sellest järeldub, et meetmega kaasneb sadamavaldajate jaoks eelis.

| (137) | Komisjon märgib, et Itaalia ametiasutused ei väida, et sadamavaldajatel on avaliku teenindamise kohustus ja et maksuvabastusega hüvitatakse sadamavaldajatele avaliku teenindamise kohustuse täitmisel kantud kulud. Samuti ei leia komisjon, et täidetud oleksid Altmargi kohtuotsuse kriteeriumid, (82) sest sadamavaldajad ei pea täitma selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustusi. Peale selle ei ole kõnealune meede, mille puhul on abisumma seotud teenitud kasumiga, seotud ega piiratud avaliku teenindamise ülesande netokuludega. See ei tulene ka meetmest kasu saajatele sellise ülesande täitmiseks antud volitusest. |
| --- | --- |

(137)

Komisjon märgib, et Itaalia ametiasutused ei väida, et sadamavaldajatel on avaliku teenindamise kohustus ja et maksuvabastusega hüvitatakse sadamavaldajatele avaliku teenindamise kohustuse täitmisel kantud kulud. Samuti ei leia komisjon, et täidetud oleksid Altmargi kohtuotsuse kriteeriumid, (82) sest sadamavaldajad ei pea täitma selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustusi. Peale selle ei ole kõnealune meede, mille puhul on abisumma seotud teenitud kasumiga, seotud ega piiratud avaliku teenindamise ülesande netokuludega. See ei tulene ka meetmest kasu saajatele sellise ülesande täitmiseks antud volitusest.

82

| (138) | Majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamisega annavad Itaalia ametiasutustel neile seega eelise. Seetõttu järeldab komisjon, et kõnealuse meetmega antakse sadamavaldajatele eelis. |
| --- | --- |

(138)

Majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamisega annavad Itaalia ametiasutustel neile seega eelise. Seetõttu järeldab komisjon, et kõnealuse meetmega antakse sadamavaldajatele eelis.

4.1.4.   Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (139) | Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt peab meede selleks, et selle saaks liigitada abiks, mõjutama liidusisest kaubandust ja kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(139)

Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt peab meede selleks, et selle saaks liigitada abiks, mõjutama liidusisest kaubandust ja kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi.

4.1.4.1.   Konkurentsi ja konkurentsiturgude olemasolu

| (140) | Esiteks tuletab komisjon meelde, et seoses sadamavaldkonna määruse eelnõuga huvitatud isikutega peetud avaliku konsulteerimise raames rõhutasid kõik sidusrühmad vajadust stabiilsete ja võrdsete tingimuste järele sadamatevahelise konkurentsi jaoks liidus (83). |
| --- | --- |

(140)

Esiteks tuletab komisjon meelde, et seoses sadamavaldkonna määruse eelnõuga huvitatud isikutega peetud avaliku konsulteerimise raames rõhutasid kõik sidusrühmad vajadust stabiilsete ja võrdsete tingimuste järele sadamatevahelise konkurentsi jaoks liidus (83).

83

| (141) | On tõsi, et mõnes liikmesriigis on sadamate põhitaristu käitamine õigusaktidega reserveeritud teatavatele üksustele. Sellega seoses ei tohi nendes liikmesriikides käitada sadama põhitaristut teistest liikmesriikidest pärit käitajad, seega võib lugeda, et see konkreetne turg ei ole vähemalt teataval määral liberaliseeritud ega konkurentsile avatud. See konkreetne turg ei ole aga ainus turg, millel sadamavaldajate eelis võib konkurentsi moonutada (84). |
| --- | --- |

(141)

On tõsi, et mõnes liikmesriigis on sadamate põhitaristu käitamine õigusaktidega reserveeritud teatavatele üksustele. Sellega seoses ei tohi nendes liikmesriikides käitada sadama põhitaristut teistest liikmesriikidest pärit käitajad, seega võib lugeda, et see konkreetne turg ei ole vähemalt teataval määral liberaliseeritud ega konkurentsile avatud. See konkreetne turg ei ole aga ainus turg, millel sadamavaldajate eelis võib konkurentsi moonutada (84).

84

| (142) | Esiteks võivad logistika- ja transpordiettevõtjad, kes soovivad kaupu vedada, teha seda eri viisil, muu hulgas kasutades teisi (välisriikide või omamaiseid) sadamaid, mida haldavad teised sadamavaldajad, või üldse mitte sadamaid kasutada. Eri liikmesriikide sadamad võivad kasutada sama sisemaad, seega konkureerivad sadamavaldajad asjaomast sisemaad teenindada soovivatele käitajatele transporditeenuste osutamisel. Selline olukord võib esineda näiteks Loode-Itaalia ja Lõuna-Prantsusmaa sadamakäitajate puhul. Seega konkureerivad sadamavaldajate pakutavad teenused (sadamatele juurdepääsu võimaldamine) vähemalt teataval määral teenustega, mida pakuvad teised sadamavaldajad ja teised transporditeenuste pakkujad Itaalias ja muudes liikmesriikides. Üldisemalt märgib komisjon, et kuna sadamad osalevad suures ulatuses kaupade ja reisijate rahvusvahelises veos, mõjutab Itaalia sadamavaldajatele antud mis tahes eelis juba oma olemuselt konkurentsi ja liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(142)

Esiteks võivad logistika- ja transpordiettevõtjad, kes soovivad kaupu vedada, teha seda eri viisil, muu hulgas kasutades teisi (välisriikide või omamaiseid) sadamaid, mida haldavad teised sadamavaldajad, või üldse mitte sadamaid kasutada. Eri liikmesriikide sadamad võivad kasutada sama sisemaad, seega konkureerivad sadamavaldajad asjaomast sisemaad teenindada soovivatele käitajatele transporditeenuste osutamisel. Selline olukord võib esineda näiteks Loode-Itaalia ja Lõuna-Prantsusmaa sadamakäitajate puhul. Seega konkureerivad sadamavaldajate pakutavad teenused (sadamatele juurdepääsu võimaldamine) vähemalt teataval määral teenustega, mida pakuvad teised sadamavaldajad ja teised transporditeenuste pakkujad Itaalias ja muudes liikmesriikides. Üldisemalt märgib komisjon, et kuna sadamad osalevad suures ulatuses kaupade ja reisijate rahvusvahelises veos, mõjutab Itaalia sadamavaldajatele antud mis tahes eelis juba oma olemuselt konkurentsi ja liidusisest kaubandust.

| (143) | Sellega seoses ei sea asjaolu, et sadamavaldajad on ainsad üksused, kellel on õigus oma sadamataristut käitada (ja pakkuda sadamataristule juurdepääsu), kahtluse alla laiema konkurentsituru olemasolu, kus sadamavaldajate osutatavad transporditeenused (juurdepääs sadamataritule) konkureerivad teiste Itaalias asutatud transpordiettevõtjate ja teiste sadamate või transporditeenuse osutajatega muudes liikmesriikides (85). Sadamataristu kasutajad võivad kasutada muid sadamaid (Itaalias või välisriikides) ja muid transpordiliike, seega konkureerivad sadamavaldajad teenuste osutamisel teiste ettevõtjatega transporditeenuste laiemal turul ja sadamateenuste kitsamal turul (teised liidu sadamad pakuvad juurdepääsu liidu turule ja seega ka Itaaliale, mõnikord ühendatuna maantee-, raudtee- või veetranspordiga) (86). |
| --- | --- |

(143)

Sellega seoses ei sea asjaolu, et sadamavaldajad on ainsad üksused, kellel on õigus oma sadamataristut käitada (ja pakkuda sadamataristule juurdepääsu), kahtluse alla laiema konkurentsituru olemasolu, kus sadamavaldajate osutatavad transporditeenused (juurdepääs sadamataritule) konkureerivad teiste Itaalias asutatud transpordiettevõtjate ja teiste sadamate või transporditeenuse osutajatega muudes liikmesriikides (85). Sadamataristu kasutajad võivad kasutada muid sadamaid (Itaalias või välisriikides) ja muid transpordiliike, seega konkureerivad sadamavaldajad teenuste osutamisel teiste ettevõtjatega transporditeenuste laiemal turul ja sadamateenuste kitsamal turul (teised liidu sadamad pakuvad juurdepääsu liidu turule ja seega ka Itaaliale, mõnikord ühendatuna maantee-, raudtee- või veetranspordiga) (86).

85

86

| (144) | Ka kontsessionäärid, kes soovivad sadamateenuseid osutada, võivad seda teha muudes sadamates, mida haldavad teised sadamavaldajad. Sadamavaldajad konkureerivad nende ettevõtjate (sadamateenuseid osutavate kontsessionääride) ligimeelitamise nimel. Kontsessionääride otsuses eelistada üht sadamat teisele mängib rolli ka tasu määr, mida sadamavaldajad neile maa ja taristu (sadamaseadmete) kättesaadavaks tegemise eest võtavad (87). Kohtupraktikas on tunnistatud konkurentsi ja piiriülese mõju olemasolu sellel turul (88). |
| --- | --- |

(144)

Ka kontsessionäärid, kes soovivad sadamateenuseid osutada, võivad seda teha muudes sadamates, mida haldavad teised sadamavaldajad. Sadamavaldajad konkureerivad nende ettevõtjate (sadamateenuseid osutavate kontsessionääride) ligimeelitamise nimel. Kontsessionääride otsuses eelistada üht sadamat teisele mängib rolli ka tasu määr, mida sadamavaldajad neile maa ja taristu (sadamaseadmete) kättesaadavaks tegemise eest võtavad (87). Kohtupraktikas on tunnistatud konkurentsi ja piiriülese mõju olemasolu sellel turul (88).

87

88

| (145) | Peale selle võivad ettevõtjad, kes soovivad asuda sadama lähedusse, seada end sisse ka väljaspool sadamat (ja mitte tingimata sadamavaldajatele kuuluval või nende hallataval maal), seega konkureerivad sadamavaldajad teiste ettevõtjatega, kes rendivad maad väljaspool sadamaid. |
| --- | --- |

(145)

Peale selle võivad ettevõtjad, kes soovivad asuda sadama lähedusse, seada end sisse ka väljaspool sadamat (ja mitte tingimata sadamavaldajatele kuuluval või nende hallataval maal), seega konkureerivad sadamavaldajad teiste ettevõtjatega, kes rendivad maad väljaspool sadamaid.

| (146) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et sadamavaldajad võivad konkureerida omavahel ja teiste sadamatega Euroopas ning et sadamavaldajate maksuvabastus mõjutab seega tõenäoliselt konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(146)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et sadamavaldajad võivad konkureerida omavahel ja teiste sadamatega Euroopas ning et sadamavaldajate maksuvabastus mõjutab seega tõenäoliselt konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

4.1.4.2.   Konkurentsi moonutamine

| (147) | Riigi võetud meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see suudab parandada abisaaja konkurentsiseisundit võrreldes teiste ettevõtjatega, kellega ta konkureerib (89). Üldjuhul eeldatakse, et konkurentsi moonutamisega aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on tegemist siis, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise sektoris, kus on või võib olla konkurents (90). Avaliku sektori toetus suudab konkurentsi moonutada isegi siis, kui see ei aita toetust saaval ettevõtjal laieneda ega turuosa omandada. Piisab sellest, kui ettevõtja võib abi toel omandada tugevama konkurentsiseisundi kui see, mis tal oleks olnud siis, kui abi ei oleks antud. Et abi peetaks selles kontekstis konkurentsi kahjustavaks, piisab tavaliselt sellest, et abiga antakse selle saajale eelis, vabastades ta kuludest, mida ta oleks vastasel korral oma igapäevase äritegevuse käigus kandma pidanud (91). |
| --- | --- |

(147)

Riigi võetud meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see suudab parandada abisaaja konkurentsiseisundit võrreldes teiste ettevõtjatega, kellega ta konkureerib (89). Üldjuhul eeldatakse, et konkurentsi moonutamisega aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on tegemist siis, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise sektoris, kus on või võib olla konkurents (90). Avaliku sektori toetus suudab konkurentsi moonutada isegi siis, kui see ei aita toetust saaval ettevõtjal laieneda ega turuosa omandada. Piisab sellest, kui ettevõtja võib abi toel omandada tugevama konkurentsiseisundi kui see, mis tal oleks olnud siis, kui abi ei oleks antud. Et abi peetaks selles kontekstis konkurentsi kahjustavaks, piisab tavaliselt sellest, et abiga antakse selle saajale eelis, vabastades ta kuludest, mida ta oleks vastasel korral oma igapäevase äritegevuse käigus kandma pidanud (91).

89

90

91

| (148) | Kuna kõnealuse meetme näol on tegemist abikavaga, mida kohaldatakse erineva suuruse, geograafilise asukoha ja tegevusega sadamavaldajate suhtes, ei ole selle kindlakstegemiseks, et hinnatav meede on riigiabi, vaja üksikjuhtumite kaupa tõendada, et asjaomane meede toob iga sadamavaldaja puhul kaasa konkurentsi moonutamise ja kaubanduse kahjustamise (92). |
| --- | --- |

(148)

Kuna kõnealuse meetme näol on tegemist abikavaga, mida kohaldatakse erineva suuruse, geograafilise asukoha ja tegevusega sadamavaldajate suhtes, ei ole selle kindlakstegemiseks, et hinnatav meede on riigiabi, vaja üksikjuhtumite kaupa tõendada, et asjaomane meede toob iga sadamavaldaja puhul kaasa konkurentsi moonutamise ja kaubanduse kahjustamise (92).

92

| (149) | Äriühingu tulumaksust vabastamisega antakse sadamavaldajatele eelis, mis tõenäoliselt parandab nende konkurentsiseisundit. Eelkõige on üks Euroopa eri sadamate suhtelist konkurentsivõimet moonutav tegur sadamavaldajate osutatud teenuste hind (loa- ja kontsessioonitasud, lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud) (93). |
| --- | --- |

(149)

Äriühingu tulumaksust vabastamisega antakse sadamavaldajatele eelis, mis tõenäoliselt parandab nende konkurentsiseisundit. Eelkõige on üks Euroopa eri sadamate suhtelist konkurentsivõimet moonutav tegur sadamavaldajate osutatud teenuste hind (loa- ja kontsessioonitasud, lastitud ja lossitud kaupadelt võetavad tasud ja ankrukohatasud) (93).

93

| (150) | Itaalia on väitnud, et sadamavaldajatel on oma tegevuse eest tasude kehtestamisele üksnes piiratud mõju. Avaliku õiguse aktiga kehtestatud loa- ja kontsessioonitasude kindlaksmääramise kriteeriumides on aga määratletud üksnes miinimumtasu ja seega jäetakse sadamavaldajatele oma tasude määra kehtestamisel kaalutlusruum (vt punkt 4.1.1.5). Igal juhul ei välistaks ka üksnes kesksel tasandil kehtestatud tasud, mille puhul individuaalsetel sadamavaldajatel ei ole mingit kaalutlusruumi keskselt kehtestatud tasumäära mõjutamiseks, konkurentsi moonutamist, kuna ettevõtjad võivad konkureerida ka muude parameetrite kui hinna osas (teenuse kvaliteet jne) ja kuna sadamavaldajatele kõnealuse maksuvabastusega antud eelis võib neil ühtlasi aidata parandada osutatavate teenuste kvaliteeti ning meelitada ligi laevaomanikke ja -käitajaid. |
| --- | --- |

(150)

Itaalia on väitnud, et sadamavaldajatel on oma tegevuse eest tasude kehtestamisele üksnes piiratud mõju. Avaliku õiguse aktiga kehtestatud loa- ja kontsessioonitasude kindlaksmääramise kriteeriumides on aga määratletud üksnes miinimumtasu ja seega jäetakse sadamavaldajatele oma tasude määra kehtestamisel kaalutlusruum (vt punkt 4.1.1.5). Igal juhul ei välistaks ka üksnes kesksel tasandil kehtestatud tasud, mille puhul individuaalsetel sadamavaldajatel ei ole mingit kaalutlusruumi keskselt kehtestatud tasumäära mõjutamiseks, konkurentsi moonutamist, kuna ettevõtjad võivad konkureerida ka muude parameetrite kui hinna osas (teenuse kvaliteet jne) ja kuna sadamavaldajatele kõnealuse maksuvabastusega antud eelis võib neil ühtlasi aidata parandada osutatavate teenuste kvaliteeti ning meelitada ligi laevaomanikke ja -käitajaid.

| (151) | Seega järeldab komisjon, et majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamisega annavad Itaalia ametiasutused neile eelise, mis võib mõjutada konkurentsi. Seepärast on komisjon seisukohal, et kõnealune meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(151)

Seega järeldab komisjon, et majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamisega annavad Itaalia ametiasutused neile eelise, mis võib mõjutada konkurentsi. Seepärast on komisjon seisukohal, et kõnealune meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi.

4.1.4.3.   Mõju kaubandusele

| (152) | Avaliku sektori toetus ettevõtjatele kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Ei ole vaja tõendada, et abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, vaid üksnes seda, et abi võib kõnealust kaubandust mõjutada (94). Liidu kohtud on otsustanud, et kui riigiabi tugevdab ühe ettevõtja seisundit liidusiseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, tuleb leida, et abi mõjutab viimaseid (95). |
| --- | --- |

(152)

Avaliku sektori toetus ettevõtjatele kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Ei ole vaja tõendada, et abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, vaid üksnes seda, et abi võib kõnealust kaubandust mõjutada (94). Liidu kohtud on otsustanud, et kui riigiabi tugevdab ühe ettevõtja seisundit liidusiseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, tuleb leida, et abi mõjutab viimaseid (95).

94

95

| (153) | Kõnealune kohtupraktika on käesoleva juhtumi puhul kohaldatav, sest vabastus äriühingu tulumaksust tugevdab sadamavaldajate seisundit. See võimaldab neil vähendada oma tasusid ning muuta nende hallatav sadamataristu laevaomanike ja -käitajate, eelkõige teistest liikmesriikidest pärit laevaomanike ja -käitajate jaoks atraktiivsemaks. |
| --- | --- |

(153)

Kõnealune kohtupraktika on käesoleva juhtumi puhul kohaldatav, sest vabastus äriühingu tulumaksust tugevdab sadamavaldajate seisundit. See võimaldab neil vähendada oma tasusid ning muuta nende hallatav sadamataristu laevaomanike ja -käitajate, eelkõige teistest liikmesriikidest pärit laevaomanike ja -käitajate jaoks atraktiivsemaks.

| (154) | Käesoleva juhtumi puhul osalevad Itaalia sadamad liidusiseses kaubanduses, seega mõjutab asjaomastele sadamavaldajatele antud eelis liidusisest kaubandust. Itaalia sadamad osalevad aktiivselt liidusiseses kaubanduses ja mitu Itaalia sadamat kuulub konteinervedude ja kaubaveo mahu poolest kõige olulisemate sadamate hulka kogu liidus. Avalikult kättesaadava teabe põhjal ilmneb, et 2019. aastal kuulus Euroopa 15 tähtsaima konteinersadama hulka kaks Itaalia sadamat – Genova ja Gioia Tauro. (96) |
| --- | --- |

(154)

Käesoleva juhtumi puhul osalevad Itaalia sadamad liidusiseses kaubanduses, seega mõjutab asjaomastele sadamavaldajatele antud eelis liidusisest kaubandust. Itaalia sadamad osalevad aktiivselt liidusiseses kaubanduses ja mitu Itaalia sadamat kuulub konteinervedude ja kaubaveo mahu poolest kõige olulisemate sadamate hulka kogu liidus. Avalikult kättesaadava teabe põhjal ilmneb, et 2019. aastal kuulus Euroopa 15 tähtsaima konteinersadama hulka kaks Itaalia sadamat – Genova ja Gioia Tauro. (96)

96

| (155) | Äriühingu tulumaksu maksmisest tehtud erandi tagajärjel, millega vabastatakse kõnealused sadamavaldajad maksukohustusest, mida nad vastasel korral oleksid pidanud täitma ja mida peavad täitma konkureerivad ettevõtjad, vabaneb rahalisi vahendeid, mida need ettevõtjad saavad oma äritegevusse investeerida, mis omakorda mõjutab nende toodete ja teenuste turul pakkumise tingimusi, moonutades seeläbi konkurentsi siseturul. Sellest tulenevalt mõjutab sadamavaldajate maksuvabastus liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(155)

Äriühingu tulumaksu maksmisest tehtud erandi tagajärjel, millega vabastatakse kõnealused sadamavaldajad maksukohustusest, mida nad vastasel korral oleksid pidanud täitma ja mida peavad täitma konkureerivad ettevõtjad, vabaneb rahalisi vahendeid, mida need ettevõtjad saavad oma äritegevusse investeerida, mis omakorda mõjutab nende toodete ja teenuste turul pakkumise tingimusi, moonutades seeläbi konkurentsi siseturul. Sellest tulenevalt mõjutab sadamavaldajate maksuvabastus liidusisest kaubandust.

| (156) | Seoses Itaalia väitega, mille kohaselt enamik Itaalia sadamaid ei konkureeri isegi potentsiaalselt Euroopa turgudel, vaid peamiselt Põhja-Aafrika sadamatega, märgib komisjon, et Itaalia ametiasutused ei ole esitanud mingeid andmeid selle seisukoha põhjendamiseks (97). |
| --- | --- |

(156)

Seoses Itaalia väitega, mille kohaselt enamik Itaalia sadamaid ei konkureeri isegi potentsiaalselt Euroopa turgudel, vaid peamiselt Põhja-Aafrika sadamatega, märgib komisjon, et Itaalia ametiasutused ei ole esitanud mingeid andmeid selle seisukoha põhjendamiseks (97).

97

| (157) | Seega annavad Itaalia ametiasutused majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamisega neile eelise, mis võib mõjutada liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(157)

Seega annavad Itaalia ametiasutused majandustegevusega tegelevate sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamisega neile eelise, mis võib mõjutada liidusisest kaubandust.

4.1.5.   Meetme valikulisus

Meetme valikulisus

| (158) | Selleks et käsitada meedet riigiabina, peab see olema valikuline, (98) st sellega peab eelistama üksnes teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Väljakujunenud kohtupraktika (99) kohaselt koosneb maksumeetme varalise valikulisuse hindamine kolmest etapist: esiteks tuleb kindlaks teha, milline on asjaomases liikmesriigis üldkohaldatav või tavapärane maksustamiskord (nn võrdlusbaas), ja seda uurida. Teiseks tuleb selle üldkohaldatava või tavapärase maksustamiskorra alusel hinnata ja kindlaks teha, kas kõnealuse maksumeetmega antav soodustus võib olla valikuline. Selleks tuleb tõestada, et meede kaldub tavakorrast kõrvale, kuna sellega tehakse vahet ettevõtjate vahel, kes on asjaomase korraga taotletavat eesmärki arvestades võrreldavas faktilises ja juriidilises olukorras. Kolmandaks, kui selline kõrvalekalle esineb, on vaja uurida, kas see tuleneb maksusüsteemi, mille osa see on, olemusest või üldisest korraldusest ja on seega põhjendatav süsteemi olemuse või loogikaga. Seda silmas pidades on liikmesriigi ülesanne tõendada, et erinev maksustamislahendus tuleneb otseselt selle süsteemi aluspõhimõtetest või suunistest (100). |
| --- | --- |

(158)

Selleks et käsitada meedet riigiabina, peab see olema valikuline, (98) st sellega peab eelistama üksnes teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Väljakujunenud kohtupraktika (99) kohaselt koosneb maksumeetme varalise valikulisuse hindamine kolmest etapist: esiteks tuleb kindlaks teha, milline on asjaomases liikmesriigis üldkohaldatav või tavapärane maksustamiskord (nn võrdlusbaas), ja seda uurida. Teiseks tuleb selle üldkohaldatava või tavapärase maksustamiskorra alusel hinnata ja kindlaks teha, kas kõnealuse maksumeetmega antav soodustus võib olla valikuline. Selleks tuleb tõestada, et meede kaldub tavakorrast kõrvale, kuna sellega tehakse vahet ettevõtjate vahel, kes on asjaomase korraga taotletavat eesmärki arvestades võrreldavas faktilises ja juriidilises olukorras. Kolmandaks, kui selline kõrvalekalle esineb, on vaja uurida, kas see tuleneb maksusüsteemi, mille osa see on, olemusest või üldisest korraldusest ja on seega põhjendatav süsteemi olemuse või loogikaga. Seda silmas pidades on liikmesriigi ülesanne tõendada, et erinev maksustamislahendus tuleneb otseselt selle süsteemi aluspõhimõtetest või suunistest (100).

98

99

100

4.1.5.1.   Võrdlusbaas

| (159) | Maksumeetme valikulisuse hindamisel tuleb kõigepealt määratleda asjakohane võrdlusbaas ja teha seejärel kindlaks, kas selle baasi alusel kaasneb kõnealuse meetmega diskrimineerimine. Võrdlusbaas koosneb järjepidevast reeglite kogumist, mida üldjuhul kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide ettevõtjate suhtes, kes kuuluvad võrdlusbaasi kohaldamisalasse, mis on määratletud selle eesmärgiga. |
| --- | --- |

(159)

Maksumeetme valikulisuse hindamisel tuleb kõigepealt määratleda asjakohane võrdlusbaas ja teha seejärel kindlaks, kas selle baasi alusel kaasneb kõnealuse meetmega diskrimineerimine. Võrdlusbaas koosneb järjepidevast reeglite kogumist, mida üldjuhul kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide ettevõtjate suhtes, kes kuuluvad võrdlusbaasi kohaldamisalasse, mis on määratletud selle eesmärgiga.

| (160) | Käesoleva juhtumi puhul leiab komisjon, et võrdlusbaas on Itaalia äriühingu tulumaksu süsteem, mis on sätestatud Itaalia konsolideeritud maksuseaduses (TUIR, vt põhjendused 38–43), sealhulgas maksukohustuslaste ja maksustatava tulu määratlused, mis tulenevad konsolideeritud maksuseaduse artiklist 72 koostoimes artikliga 73. |
| --- | --- |

(160)

Käesoleva juhtumi puhul leiab komisjon, et võrdlusbaas on Itaalia äriühingu tulumaksu süsteem, mis on sätestatud Itaalia konsolideeritud maksuseaduses (TUIR, vt põhjendused 38–43), sealhulgas maksukohustuslaste ja maksustatava tulu määratlused, mis tulenevad konsolideeritud maksuseaduse artiklist 72 koostoimes artikliga 73.

| (161) | Konsolideeritud maksuseaduse artiklis 72 on sätestatud põhimõte, mille kohaselt äriühingu tulumaksu kohaldatakse kogu rahalise või mitterahalise tulu suhtes. |
| --- | --- |

(161)

Konsolideeritud maksuseaduse artiklis 72 on sätestatud põhimõte, mille kohaselt äriühingu tulumaksu kohaldatakse kogu rahalise või mitterahalise tulu suhtes.

| (162) | Konsolideeritud maksuseaduse artikli 73 lõikega 1 kohaldatakse äriühingu tulumaksu igat liiki äriühingute, sealhulgas vastastikuste kindlustusseltside, samuti ühistute, muude avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste kui äriühingute ning usaldusfondide suhtes, olenemata sellest, kas nende ainus või peamine eesmärk on äritegevusega tegelemine või mitte. |
| --- | --- |

(162)

Konsolideeritud maksuseaduse artikli 73 lõikega 1 kohaldatakse äriühingu tulumaksu igat liiki äriühingute, sealhulgas vastastikuste kindlustusseltside, samuti ühistute, muude avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste kui äriühingute ning usaldusfondide suhtes, olenemata sellest, kas nende ainus või peamine eesmärk on äritegevusega tegelemine või mitte.

| (163) | Artiklis 75 on sätestatud põhimõte, et äriühingu tulumaksu kohaldatakse kogu netotulu suhtes ning et ühelt poolt selliste äriühingute või avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste suhtes, mille ainus või peamine eesmärk on äritegevusega tegelemine (konsolideeritud maksuseaduse artiklid 81–141), (101) ja teiselt poolt selliste avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste suhtes, mille ainus või peamine eesmärk ei ole äritegevusega tegelemine (konsolideeritud maksuseaduse artiklid 143–150), (102) kohaldatakse erinevaid eeskirju. Artiklites 76 ja 77 on määratletud vastavalt äriühingu tulumaksu määr ja maksustamisperiood. |
| --- | --- |

(163)

Artiklis 75 on sätestatud põhimõte, et äriühingu tulumaksu kohaldatakse kogu netotulu suhtes ning et ühelt poolt selliste äriühingute või avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste suhtes, mille ainus või peamine eesmärk on äritegevusega tegelemine (konsolideeritud maksuseaduse artiklid 81–141), (101) ja teiselt poolt selliste avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste suhtes, mille ainus või peamine eesmärk ei ole äritegevusega tegelemine (konsolideeritud maksuseaduse artiklid 143–150), (102) kohaldatakse erinevaid eeskirju. Artiklites 76 ja 77 on määratletud vastavalt äriühingu tulumaksu määr ja maksustamisperiood.

101

102

| (164) | Eespool kirjeldatust tuleneb, et Itaalias kehtivate äriühingu tulumaksu normide põhjal kohaldatakse äriühingu tulumaksu põhimõtteliselt igat liiki tulu suhtes, mida teenivad äriühingud (artikli 73 lõike 1 punkt a) või muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused kui äriühingud (artikli 73 lõike 1 punktid b ja c), sealhulgas juhul, kui asjaomaste üksuste ainus või peamine eesmärk ei ole äritegevusega tegelemine. |
| --- | --- |

(164)

Eespool kirjeldatust tuleneb, et Itaalias kehtivate äriühingu tulumaksu normide põhjal kohaldatakse äriühingu tulumaksu põhimõtteliselt igat liiki tulu suhtes, mida teenivad äriühingud (artikli 73 lõike 1 punkt a) või muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused kui äriühingud (artikli 73 lõike 1 punktid b ja c), sealhulgas juhul, kui asjaomaste üksuste ainus või peamine eesmärk ei ole äritegevusega tegelemine.

4.1.5.2.   Erand

| (165) | Konsolideeritud maksuseaduse artiklis 74 on sätestatud konkreetselt riigi ja avalik-õiguslike asutuste suhtes kohaldatavad normid. Samuti on selles sättes täpsustatud tegevus, mida ei käsitata äritegevusena. |
| --- | --- |

(165)

Konsolideeritud maksuseaduse artiklis 74 on sätestatud konkreetselt riigi ja avalik-õiguslike asutuste suhtes kohaldatavad normid. Samuti on selles sättes täpsustatud tegevus, mida ei käsitata äritegevusena.

| (166) | Konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 kohaselt ei kohaldata riigiorganite ja haldusasutuste, sealhulgas autonoomse korraldusega riigiorganite ja haldusasutuste (isegi kui tegemist on juriidiliste isikutega), omavalitsuste, kohalike ametiasutuste konsortsiumide, riigivara haldavate liitude ja organite, mägikogukondade, provintside ja piirkondade suhtes äriühingu tulumaksu. Itaalia ametiasutused käsitavad sadamavaldajaid riigivara haldavate asutustena. Nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad ja kohaldavad, on konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 tagajärjel seega tekkinud olukord, kus sadamavaldajad on Itaalias vabastatud äriühingu tulumaksust, sealhulgas siis, kui tegemist on sadamavaldajate taristu kasutamisest saadava tuluga. |
| --- | --- |

(166)

Konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 kohaselt ei kohaldata riigiorganite ja haldusasutuste, sealhulgas autonoomse korraldusega riigiorganite ja haldusasutuste (isegi kui tegemist on juriidiliste isikutega), omavalitsuste, kohalike ametiasutuste konsortsiumide, riigivara haldavate liitude ja organite, mägikogukondade, provintside ja piirkondade suhtes äriühingu tulumaksu. Itaalia ametiasutused käsitavad sadamavaldajaid riigivara haldavate asutustena. Nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad ja kohaldavad, on konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 tagajärjel seega tekkinud olukord, kus sadamavaldajad on Itaalias vabastatud äriühingu tulumaksust, sealhulgas siis, kui tegemist on sadamavaldajate taristu kasutamisest saadava tuluga.

| (167) | Kui meetmega soodustatakse teatud ettevõtjaid või teatud kaupu, mis on võrdlussüsteemi eesmärki arvesse võttes võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras, siis on meede esmapilgul valikuline. Käesoleva juhtumi puhul on sadamavaldajad ja teised juriidilised isikud võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras, võttes arvesse äriühingu tulumaksu eesmärki, mis on maksustada äriühingute ja teiste juriidiliste isikute tulu, olenemata sellest, kas nende ainus või peamine eesmärk on äritegevusega tegelemine või mitte. Seepärast soodustatakse konsolideeritud maksuseaduse artikliga 74, nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad ja kohaldavad, sadamavaldajaid teiste juriidiliste isikute ees, kelle suhtes äriühingu tulumaksu kohaldatakse, võttes arvesse selle maksu eesmärki. |
| --- | --- |

(167)

Kui meetmega soodustatakse teatud ettevõtjaid või teatud kaupu, mis on võrdlussüsteemi eesmärki arvesse võttes võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras, siis on meede esmapilgul valikuline. Käesoleva juhtumi puhul on sadamavaldajad ja teised juriidilised isikud võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras, võttes arvesse äriühingu tulumaksu eesmärki, mis on maksustada äriühingute ja teiste juriidiliste isikute tulu, olenemata sellest, kas nende ainus või peamine eesmärk on äritegevusega tegelemine või mitte. Seepärast soodustatakse konsolideeritud maksuseaduse artikliga 74, nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad ja kohaldavad, sadamavaldajaid teiste juriidiliste isikute ees, kelle suhtes äriühingu tulumaksu kohaldatakse, võttes arvesse selle maksu eesmärki.

| (168) | Itaalia ametiasutuste väitel ei kaldu sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamine kõrvale Itaalia äriühingu tulumaksu süsteemi üldpõhimõtetest, vaid pigem järgib selle süsteemi loogikat, nimelt seda, et mitteärilise tegevuse suhtes üldiselt äriühingu tulumaksu ei kohaldata. See eeldaks, et kogu sadamavaldajate tegevus on mitteäriline. Komisjon märgib aga, et artikli 73 alusel kohaldatakse äriühingu tulumaksu kõikide avalik-õiguslike või eraõiguslike üksuste suhtes, sealhulgas juhul, kui nende ainus või peamine eesmärk ei ole äritegevusega tegelemine. Riik ja muud avalik-õiguslikud asutused on konsolideeritud maksuseaduse artikliga 74 äriühingu tulumaksust vabastatud erandina sellest põhimõttest. |
| --- | --- |

(168)

Itaalia ametiasutuste väitel ei kaldu sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamine kõrvale Itaalia äriühingu tulumaksu süsteemi üldpõhimõtetest, vaid pigem järgib selle süsteemi loogikat, nimelt seda, et mitteärilise tegevuse suhtes üldiselt äriühingu tulumaksu ei kohaldata. See eeldaks, et kogu sadamavaldajate tegevus on mitteäriline. Komisjon märgib aga, et artikli 73 alusel kohaldatakse äriühingu tulumaksu kõikide avalik-õiguslike või eraõiguslike üksuste suhtes, sealhulgas juhul, kui nende ainus või peamine eesmärk ei ole äritegevusega tegelemine. Riik ja muud avalik-õiguslikud asutused on konsolideeritud maksuseaduse artikliga 74 äriühingu tulumaksust vabastatud erandina sellest põhimõttest.

| (169) | Samuti leiavad Itaalia ametiasutused, et sadamavaldajate suhtes ei kohaldata konsolideeritud maksuseaduse artiklit 73, vaid pigem selle artiklit 74. Itaalia ametiasutuste väitel nähakse konsolideeritud maksuseaduse artikliga 74 ette, et üksnes haldusfunktsioone täitvate avalik-õiguslike asutuste suhtes (vt põhjendused 51 ja 52) ei kohaldata äriühingu tulumaksu. Itaalia ametiasutuste arvamuse kohaselt ei saa konsolideeritud maksuseaduse artiklit 74 seepärast tõlgendada erandina selle seaduse artiklist 73. Vastupidi, konsolideeritud maksuseaduse artiklitel 73 ja 74 on erinevad ja paralleelsed kohaldamisalad. Itaalia ametiasutuste väitel kehtestatakse nendega kaks erinevat tavapärast maksustamiskorda, mida kohaldatakse konkreetset liiki üksuste suhtes, mis on määratletud üldiselt ja abstraktselt ega ole võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Seepärast väidab Itaalia, et äriühingu tulumaksust vabastus ei ole valikuline, sest konsolideeritud maksuseaduse artiklit 74 kohaldatakse nii sadamavaldajate kui ka riigi, mitmesuguste avalik-õiguslike asutuste ja muude avaliku haldusega tegelevate üksuste suhtes objektiivsete, üldiste ja abstraktsete kriteeriumide alusel. Kõik need konsolideeritud maksuseaduse artikliga 74 hõlmatud üksused on samas faktilises ja õiguslikus olukorras. |
| --- | --- |

(169)

Samuti leiavad Itaalia ametiasutused, et sadamavaldajate suhtes ei kohaldata konsolideeritud maksuseaduse artiklit 73, vaid pigem selle artiklit 74. Itaalia ametiasutuste väitel nähakse konsolideeritud maksuseaduse artikliga 74 ette, et üksnes haldusfunktsioone täitvate avalik-õiguslike asutuste suhtes (vt põhjendused 51 ja 52) ei kohaldata äriühingu tulumaksu. Itaalia ametiasutuste arvamuse kohaselt ei saa konsolideeritud maksuseaduse artiklit 74 seepärast tõlgendada erandina selle seaduse artiklist 73. Vastupidi, konsolideeritud maksuseaduse artiklitel 73 ja 74 on erinevad ja paralleelsed kohaldamisalad. Itaalia ametiasutuste väitel kehtestatakse nendega kaks erinevat tavapärast maksustamiskorda, mida kohaldatakse konkreetset liiki üksuste suhtes, mis on määratletud üldiselt ja abstraktselt ega ole võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Seepärast väidab Itaalia, et äriühingu tulumaksust vabastus ei ole valikuline, sest konsolideeritud maksuseaduse artiklit 74 kohaldatakse nii sadamavaldajate kui ka riigi, mitmesuguste avalik-õiguslike asutuste ja muude avaliku haldusega tegelevate üksuste suhtes objektiivsete, üldiste ja abstraktsete kriteeriumide alusel. Kõik need konsolideeritud maksuseaduse artikliga 74 hõlmatud üksused on samas faktilises ja õiguslikus olukorras.

| (170) | Komisjon märgib, et artikliga 74 vabastatakse riik ja muud avalik-õiguslikud asutused äriühingu tulumaksust sel määral, mil nende tegevus on seotud ametiasutuse funktsioonide täitmisega. Selliste üksuste äritegevuse suhtes seevastu põhimõtteliselt kohaldatakse äriühingu tulumaksu. Kui konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 või selle haldusasutustepoolse tõlgendamise tulemusel ei maksaks sadamavaldajad äriühingu tulumaksu mitte ühelgi juhul (sealhulgas siis, kui nad tegelevad tegevusega, mida riigiabi eeskirjade alusel käsitatakse majandustegevusena), oleks tegemist majandustegevusega tegelevate ettevõtjate vahelise diskrimineerimisega ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Sellisel juhul tekitaks konsolideeritud maksuseaduse artikkel 74, nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad, eeliseid konkreetsele ettevõtjate kategooriale, (103) nimelt sadamavaldajatele, kes on teiste ettevõtjatega võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras (majandustegevusest saadava tulu seisukohast) (104). |
| --- | --- |

(170)

Komisjon märgib, et artikliga 74 vabastatakse riik ja muud avalik-õiguslikud asutused äriühingu tulumaksust sel määral, mil nende tegevus on seotud ametiasutuse funktsioonide täitmisega. Selliste üksuste äritegevuse suhtes seevastu põhimõtteliselt kohaldatakse äriühingu tulumaksu. Kui konsolideeritud maksuseaduse artikli 74 või selle haldusasutustepoolse tõlgendamise tulemusel ei maksaks sadamavaldajad äriühingu tulumaksu mitte ühelgi juhul (sealhulgas siis, kui nad tegelevad tegevusega, mida riigiabi eeskirjade alusel käsitatakse majandustegevusena), oleks tegemist majandustegevusega tegelevate ettevõtjate vahelise diskrimineerimisega ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Sellisel juhul tekitaks konsolideeritud maksuseaduse artikkel 74, nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad, eeliseid konkreetsele ettevõtjate kategooriale, (103) nimelt sadamavaldajatele, kes on teiste ettevõtjatega võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras (majandustegevusest saadava tulu seisukohast) (104).

103

104

| (171) | Komisjon on seisukohal, et sadamavaldajad ei juhindu toimimispõhimõtetest, mis eristavad neid selgelt teistest ettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu (105). Eelkõige ei ole asjaolu, et sadamavaldajad ei tegele tulundusliku tegevusega, piisav selleks, et käsitada nende olukorda erinevana teistest ettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse äriühingu tulumaksu (106). Ükski argument, millele Itaalia tugines selle tõestamiseks, et sadamavaldajad ei ole ettevõtjad ega tegele majandustegevusega (vt punkt 3.2), ei ole äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärgi – maksustada äriühingute ja teiste juriidiliste isikute tulu – seisukohast asjakohane ega sellega järjepidev (107). |
| --- | --- |

(171)

Komisjon on seisukohal, et sadamavaldajad ei juhindu toimimispõhimõtetest, mis eristavad neid selgelt teistest ettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu (105). Eelkõige ei ole asjaolu, et sadamavaldajad ei tegele tulundusliku tegevusega, piisav selleks, et käsitada nende olukorda erinevana teistest ettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse äriühingu tulumaksu (106). Ükski argument, millele Itaalia tugines selle tõestamiseks, et sadamavaldajad ei ole ettevõtjad ega tegele majandustegevusega (vt punkt 3.2), ei ole äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärgi – maksustada äriühingute ja teiste juriidiliste isikute tulu – seisukohast asjakohane ega sellega järjepidev (107).

105

106

107

| (172) | Isegi kui konsolideeritud maksuseaduse artikkel 74 oleks õiguslik alus, mille põhjal sadamavaldajad äriühingu tulumaksu ei maksa, oleks see maksuvabastus esmapilgul valikuline, võttes arvesse sadamavaldajate majandustegevust (108). |
| --- | --- |

(172)

Isegi kui konsolideeritud maksuseaduse artikkel 74 oleks õiguslik alus, mille põhjal sadamavaldajad äriühingu tulumaksu ei maksa, oleks see maksuvabastus esmapilgul valikuline, võttes arvesse sadamavaldajate majandustegevust (108).

108

4.1.5.3.   Põhjendatus süsteemi loogikaga

| (173) | Võttes arvesse asjaolu, et komisjoni arvates on kõnealune maksuvabastus esmapilgul valikuline, peab komisjon kooskõlas liidu kohtute kohtupraktikaga kindlaks tegema, kas see vabastus võib olla põhjendatud selle süsteemi laadi või üldise korraga, mille osa ta on. Seega võib üldise maksusüsteemi kohaldamisest tehtav erand olla põhjendatud juhul, kui asjaomane liikmesriik suudab tõendada, et meede tuleneb otseselt selle liikmesriigi maksusüsteemi aluspõhimõtetest või suunistest. |
| --- | --- |

(173)

Võttes arvesse asjaolu, et komisjoni arvates on kõnealune maksuvabastus esmapilgul valikuline, peab komisjon kooskõlas liidu kohtute kohtupraktikaga kindlaks tegema, kas see vabastus võib olla põhjendatud selle süsteemi laadi või üldise korraga, mille osa ta on. Seega võib üldise maksusüsteemi kohaldamisest tehtav erand olla põhjendatud juhul, kui asjaomane liikmesriik suudab tõendada, et meede tuleneb otseselt selle liikmesriigi maksusüsteemi aluspõhimõtetest või suunistest.

| (174) | Itaalia ametiasutused ja huvitatud isikud ei ole selliseid argumente esitanud. Ka komisjon ei ole suutnud sellist põhjendust kindlaks teha. Seepärast leiab komisjon, et meede ei ole põhjendatud maksusüsteemi loogikaga. Seega leiab komisjon, et meede on valikuline. |
| --- | --- |

(174)

Itaalia ametiasutused ja huvitatud isikud ei ole selliseid argumente esitanud. Ka komisjon ei ole suutnud sellist põhjendust kindlaks teha. Seepärast leiab komisjon, et meede ei ole põhjendatud maksusüsteemi loogikaga. Seega leiab komisjon, et meede on valikuline.

4.1.5.4.   Järeldus

| (175) | Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamine kaldub ilma õigustatud põhjuseta kõrvale Itaalia äriühingu tulumaksu süsteemi põhimõtetest, mille kohaselt äriühingu tulumaksu kohaldatakse igat liiki tulule, mida äriühingud või muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused kui äriühingud teenivad. Isegi kui lugeda, et sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamine on kooskõlas Itaalia äriühingu tulumaksu süsteemiga, kuna Itaalia ametiasutuste väitel täidavad nad ainult avalikke ülesandeid, oleks tegemist olukorraga, kus soodustatakse „teatud“ ettevõtjaid või „teatud“ kaupade tootmist ELi aluslepingu artikli 107 tähenduses (109). Seepärast järeldab komisjon, et sadamavaldajate majandustegevuse suhtes äriühingu tulumaksu kohaldamata jätmine hõlmab valikulist eelist. |
| --- | --- |

(175)

Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamine kaldub ilma õigustatud põhjuseta kõrvale Itaalia äriühingu tulumaksu süsteemi põhimõtetest, mille kohaselt äriühingu tulumaksu kohaldatakse igat liiki tulule, mida äriühingud või muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused kui äriühingud teenivad. Isegi kui lugeda, et sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamine on kooskõlas Itaalia äriühingu tulumaksu süsteemiga, kuna Itaalia ametiasutuste väitel täidavad nad ainult avalikke ülesandeid, oleks tegemist olukorraga, kus soodustatakse „teatud“ ettevõtjaid või „teatud“ kaupade tootmist ELi aluslepingu artikli 107 tähenduses (109). Seepärast järeldab komisjon, et sadamavaldajate majandustegevuse suhtes äriühingu tulumaksu kohaldamata jätmine hõlmab valikulist eelist.

109

| (176) | Peale selle järeldab komisjon, et selline ettevõtjate sooduskohtlemine, mida võimaldatakse riigi poolt ja mis on omistatav riigile, suudab moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seepärast järeldab komisjon, et sadamavaldajatele võimaldatud maksuvabastus kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (110). |
| --- | --- |

(176)

Peale selle järeldab komisjon, et selline ettevõtjate sooduskohtlemine, mida võimaldatakse riigi poolt ja mis on omistatav riigile, suudab moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seepärast järeldab komisjon, et sadamavaldajatele võimaldatud maksuvabastus kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (110).

110

5.   KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (177) | Riigiabimeetmeid võib pidada siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artiklis 93, artikli 106 lõikes 2 ning artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite alusel. |
| --- | --- |

(177)

Riigiabimeetmeid võib pidada siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artiklis 93, artikli 106 lõikes 2 ning artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite alusel.

5.1.   Aluslepingu artikkel 93

Aluslepingu artikkel 93

| (178) | Aluslepingu artiklis 93 on sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada toetusi, mis „vastavad transpordi koordineerimise vajadusele või kujutavad endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist“. |
| --- | --- |

(178)

Aluslepingu artiklis 93 on sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada toetusi, mis „vastavad transpordi koordineerimise vajadusele või kujutavad endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist“.

| (179) | Kõigepealt märgib komisjon, et käesoleva juhtumi puhul ei osuta miski sellele, et abist rahastatakse meetmeid, mis vastavad transpordi koordineerimise vajadusele. Vastupidi, abi näol on tegemist äriühingu tulumaksust vabastusega, mis ei ole seotud ühegi konkreetse investeeringuga ja on täiesti sõltumatu transpordi koordineerimise vajadusest. Samuti ei ole meede suunatud avaliku teenindamise kohustuste täitmise hüvitamisele. |
| --- | --- |

(179)

Kõigepealt märgib komisjon, et käesoleva juhtumi puhul ei osuta miski sellele, et abist rahastatakse meetmeid, mis vastavad transpordi koordineerimise vajadusele. Vastupidi, abi näol on tegemist äriühingu tulumaksust vabastusega, mis ei ole seotud ühegi konkreetse investeeringuga ja on täiesti sõltumatu transpordi koordineerimise vajadusest. Samuti ei ole meede suunatud avaliku teenindamise kohustuste täitmise hüvitamisele.

| (180) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et aluslepingu artikli 93 alusel ei saa meedet käsitada siseturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(180)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et aluslepingu artikli 93 alusel ei saa meedet käsitada siseturuga kokkusobivana.

5.2.   Aluslepingu artikli 107 lõiked 2 ja 3

Aluslepingu artikli 107 lõiked 2 ja 3

| (181) | Kuna vaatlusaluse meetme näol on tegemist riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb uurida, kas see on siseturuga kokkusobiv aluslepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite alusel. |
| --- | --- |

(181)

Kuna vaatlusaluse meetme näol on tegemist riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb uurida, kas see on siseturuga kokkusobiv aluslepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite alusel.

| (182) | Itaalia ametiasutused ei ole esitanud mingeid argumente aluslepingu artikli 107 lõikes 2 või 3 kirjeldatud erandite kohaldatavuse kohta sadamavaldajatele võimaldatud äriühingu tulumaksust vabastuse suhtes. |
| --- | --- |

(182)

Itaalia ametiasutused ei ole esitanud mingeid argumente aluslepingu artikli 107 lõikes 2 või 3 kirjeldatud erandite kohaldatavuse kohta sadamavaldajatele võimaldatud äriühingu tulumaksust vabastuse suhtes.

| (183) | Komisjon leiab, et kohaldatav ei ole ükski aluslepingu artikli 107 lõike 2 kohane erand, sest vaatlusaluse meetme eesmärk ei ole ükski nimetatud sättes loetletud eesmärkidest. Konkreetsemalt ei ole vaatlusalune meede seotud üksiktarbijatele antava sotsiaalabiga ega loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antava abiga ega Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abiga. |
| --- | --- |

(183)

Komisjon leiab, et kohaldatav ei ole ükski aluslepingu artikli 107 lõike 2 kohane erand, sest vaatlusaluse meetme eesmärk ei ole ükski nimetatud sättes loetletud eesmärkidest. Konkreetsemalt ei ole vaatlusalune meede seotud üksiktarbijatele antava sotsiaalabiga ega loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antava abiga ega Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abiga.

| (184) | Aluslepingu artikli 107 lõikes 3 on sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada a) abi arengu edendamiseks teatavates piirkondades, b) abi teatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide jaoks, c) abi teatud majandustegevuse või teatud piirkondade arendamiseks, d) abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks ning e) nõukogu otsuses täpsustatud abi. |
| --- | --- |

(184)

Aluslepingu artikli 107 lõikes 3 on sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada a) abi arengu edendamiseks teatavates piirkondades, b) abi teatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide jaoks, c) abi teatud majandustegevuse või teatud piirkondade arendamiseks, d) abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks ning e) nõukogu otsuses täpsustatud abi.

| (185) | Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel on lubatud selline abi, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. See erand ei ole kohaldatav. |
| --- | --- |

(185)

Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel on lubatud selline abi, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. See erand ei ole kohaldatav.

| (186) | Peale selle ei edenda meede üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimist ning sellega ei kõrvaldata Itaalia majanduse tõsist häiret, nagu on sätestatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis b. |
| --- | --- |

(186)

Peale selle ei edenda meede üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimist ning sellega ei kõrvaldata Itaalia majanduse tõsist häiret, nagu on sätestatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis b.

| (187) | Samuti ei ole meede suunatud kultuuri edendamisele ega kultuuripärandi säilitamisele, nagu on ette nähtud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d. |
| --- | --- |

(187)

Samuti ei ole meede suunatud kultuuri edendamisele ega kultuuripärandi säilitamisele, nagu on ette nähtud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d.

| (188) | Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Olemasolev teave ei osuta aga sellele, et võimaldatud maksusoodustus oleks seotud konkreetsete investeeringutega, millele võib liidu normide ja suuniste alusel abi anda. |
| --- | --- |

(188)

Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Olemasolev teave ei osuta aga sellele, et võimaldatud maksusoodustus oleks seotud konkreetsete investeeringutega, millele võib liidu normide ja suuniste alusel abi anda.

| (189) | Vastupidi, komisjon leiab, et meetmega vähendatakse kulusid, mida sadamavaldajad peaksid oma äritegevuse käigus tavaliselt kandma, ja seega saab seda pidada tegevusabiks. Üldjuhul ei käsitata sellist abil siseturuga kokkusobivana sel määral, mil see ei ole ajaliselt piiratud ega täpselt kindlaksmääratud üleeuroopalist huvi pakkuva eesmärgi täitmiseks vajalik või sellega proportsionaalne. |
| --- | --- |

(189)

Vastupidi, komisjon leiab, et meetmega vähendatakse kulusid, mida sadamavaldajad peaksid oma äritegevuse käigus tavaliselt kandma, ja seega saab seda pidada tegevusabiks. Üldjuhul ei käsitata sellist abil siseturuga kokkusobivana sel määral, mil see ei ole ajaliselt piiratud ega täpselt kindlaksmääratud üleeuroopalist huvi pakkuva eesmärgi täitmiseks vajalik või sellega proportsionaalne.

| (190) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et aluslepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud erandid ei ole kohaldatavad. |
| --- | --- |

(190)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et aluslepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud erandid ei ole kohaldatavad.

| (191) | Eespool kirjeldatust tulenevalt leiab komisjon, et aluslepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 alusel ei saa meedet käsitada siseturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(191)

Eespool kirjeldatust tulenevalt leiab komisjon, et aluslepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 alusel ei saa meedet käsitada siseturuga kokkusobivana.

5.3.   Aluslepingu artikli 106 lõige 2

Aluslepingu artikli 106 lõige 2

| (192) | Kohaldades aluslepingu artikli 106 lõiget 2, võib siseturuga olla kokkusobiv ka abi, mille saajale on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. |
| --- | --- |

(192)

Kohaldades aluslepingu artikli 106 lõiget 2, võib siseturuga olla kokkusobiv ka abi, mille saajale on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine.

| (193) | Itaalia ametiasutused ei ole aga esitanud mingit teavet, mille põhjal saab järeldada, et sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastus oleks õigustatud aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel. Kõnealune meede, mille puhul on abisumma seotud üksuse maksustatava kasumiga, ei ole seotud ega piiratud avaliku teenuse osutamise ülesande netokuludega. See ei tulene ka meetmest kasu saajatele sellise ülesande täitmiseks antud volitusest. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et meedet ei saa käsitada siseturuga kokkusobiva hüvitisena avaliku teenuse osutamise eest ja see ei ole aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(193)

Itaalia ametiasutused ei ole aga esitanud mingit teavet, mille põhjal saab järeldada, et sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastus oleks õigustatud aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel. Kõnealune meede, mille puhul on abisumma seotud üksuse maksustatava kasumiga, ei ole seotud ega piiratud avaliku teenuse osutamise ülesande netokuludega. See ei tulene ka meetmest kasu saajatele sellise ülesande täitmiseks antud volitusest. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et meedet ei saa käsitada siseturuga kokkusobiva hüvitisena avaliku teenuse osutamise eest ja see ei ole aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel siseturuga kokkusobiv.

6.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (194) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et Itaalia sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamist ei saa käsitada siseturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(194)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et Itaalia sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastamist ei saa käsitada siseturuga kokkusobivana.

7.   OLEMASOLEV ABI

OLEMASOLEV ABI

| (195) | Olemasolev abi oleks menetlusmääruse artikli 1 punkti b kohaselt meede, mis kehtis enne aluslepingu jõustumist Itaalias, varem heakskiidetud meede, meede, mida peetakse olemasolevaks abiks vastavalt menetlusmääruse artiklile 17, või meede, mis selle kehtestamise ajal ei olnud abi, vaid muutus selleks siseturu arengu tõttu. Mis tahes abi, mida olemasoleva abi määratlus ei hõlma, käsitatakse uue abina vastavalt menetlusmääruse artikli 1 punktile c. |
| --- | --- |

(195)

Olemasolev abi oleks menetlusmääruse artikli 1 punkti b kohaselt meede, mis kehtis enne aluslepingu jõustumist Itaalias, varem heakskiidetud meede, meede, mida peetakse olemasolevaks abiks vastavalt menetlusmääruse artiklile 17, või meede, mis selle kehtestamise ajal ei olnud abi, vaid muutus selleks siseturu arengu tõttu. Mis tahes abi, mida olemasoleva abi määratlus ei hõlma, käsitatakse uue abina vastavalt menetlusmääruse artikli 1 punktile c.

| (196) | Itaalia sadamavaldajate maksuvabastus põhineb konsolideeritud maksuseaduse artiklil 74, nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad ja kohaldavad. |
| --- | --- |

(196)

Itaalia sadamavaldajate maksuvabastus põhineb konsolideeritud maksuseaduse artiklil 74, nii nagu Itaalia ametiasutused seda tõlgendavad ja kohaldavad.

| (197) | Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et enne 1958. aastat kohaldati sadamavaldajate suhtes täpselt sama maksustamiskorda kui praegu. Eelkõige on nad kinnitanud, et sadamavaldajate suhtes ei ole kunagi äriühingu tulumaksu kohaldatud. Peale selle ei ole komisjoni käsutuses mingit teavet, mis selle väite ümber lükkaks. |
| --- | --- |

(197)

Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et enne 1958. aastat kohaldati sadamavaldajate suhtes täpselt sama maksustamiskorda kui praegu. Eelkõige on nad kinnitanud, et sadamavaldajate suhtes ei ole kunagi äriühingu tulumaksu kohaldatud. Peale selle ei ole komisjoni käsutuses mingit teavet, mis selle väite ümber lükkaks.

| (198) | Seepärast leiab komisjon, et tegemist on olemasoleva abiga kooskõlas menetlusmääruse artikli 1 punkti b alapunktiga i. |
| --- | --- |

(198)

Seepärast leiab komisjon, et tegemist on olemasoleva abiga kooskõlas menetlusmääruse artikli 1 punkti b alapunktiga i.

8.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (199) | Itaalia sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastuse näol on tegemist siseturuga kokkusobimatu olemasoleva riigiabi kavaga. |
| --- | --- |

(199)

Itaalia sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastuse näol on tegemist siseturuga kokkusobimatu olemasoleva riigiabi kavaga.

| (200) | Seepärast on asjakohane, et Itaalia lõpetab selle abikava, kaotades Itaalia sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastuse. See meede tuleb võtta kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast ja seda tuleb kohaldada hiljemalt alates meetme vastuvõtmisele järgneval eelarveaastal ja hiljemalt 2022. aastal majandustegevusest saadava tulu suhtes, |
| --- | --- |

(200)

Seepärast on asjakohane, et Itaalia lõpetab selle abikava, kaotades Itaalia sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastuse. See meede tuleb võtta kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast ja seda tuleb kohaldada hiljemalt alates meetme vastuvõtmisele järgneval eelarveaastal ja hiljemalt 2022. aastal majandustegevusest saadava tulu suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalia sadamasüsteeme haldavate sadamavaldajate äriühingu tulumaksust vabastuse näol on tegemist siseturuga kokkusobimatu olemasoleva abikavaga.

Artikkel 2

Itaalia tühistab artiklis 1 osutatud äriühingute tulumaksust vabastuse. Meede, millega Itaalia oma kohustused täidab, tuleb vastu võtta kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast. Kõnealust meedet kohaldatakse alates selle vastuvõtmisele järgneva eelarveaasta algusest ja hiljemalt 2022. aastal.

Artikkel 3

Itaalia teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesolevast otsuse teatavakstegemise kuupäevast otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 4. detsember 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 7, 10.1.2020, lk 11.

1

(2)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9–29).

2

(3)  Vt joonealune märkus nr 1.

3

(4)  Legge 28 gennaio 1994, n. 84 Riordino della legislazione in materia portuale (GU Serie Generale n.28 del 04-02-1994 - Suppl. Ordinario n. 21).

4

(5)  Sadamatööd on kaupade ja kõikide muude esemete lastimine, lossimine, ümberlaadimine, ladustamine ja üldine liigutamine sadamaalal. Sadamateenused on spetsialiseeritud teenused ning sadamatööde tsüklit täiendavad teenused ja selle kõrvalteenused. Sadamatööde mõiste on esitatud seaduse 84/1994 artiklis 16 ja seda on kirjeldatud punktis 2.1.4 allpool.

5

(6)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, avaldatud 16. septembril 2019 (http://www.mit.gov.it/node/11420).

6

(7)  Testo Unico delle Imposte sui Redditi (TUIR), D.P.R., 22/12/1986 n° 917, G.U., 31.12.1986.

7

(8)  2020. aastal oli äriühingu tulumaksu standardmäär 24 %. Äriühingu tulumaksu on vähendatud 33 %-lt 2004. aastal 27,5 %ni 2008. aastal ja 24 %ni 2018. ja 2019. aastal.

8

(9)  Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (ELT L 207, 18.8.2003, lk 1).

10

(11)  Vt joonealune märkus nr 8.

11

(12)  Legge 27 dicembre 2019, n. 160, Bilancio di previsione dello Stato per l'anno finanziario 2020 e bilancio pluriennale per il triennio 2020-2022, GU Serie Generale n.304 del 30.12.2019 - Suppl. Ordinario n. 45. Lisamaksu tuleb maksta ka tulult, mida saadakse kiirteekontsessioonide, lennujaama käitamise kontsessioonide ja raudteekontsessioonide alusel teostatavast tegevusest.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/352, millega luuakse sadamateenuse osutamise raamistik ja sadamate finantsläbipaistvuse ühised normid (ELT L 57, 3.3.2017, lk 1).

13

(14)  ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit), Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit).

14

(15)  ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit), Assoporti (Itaalia sadamate liit), Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit), FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Itaalia transporditöötajate liit, Itaalia transporditöötajate ametiühingute liit, Itaalia transporditöötajate ühendus).

15

(16)  ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit), Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit).

16

(17)  ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit), Assoporti (Itaalia sadamate liit), Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit).

17

(18)  Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit).

18

(19)  Assoporti (Itaalia sadamate liit), Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit), Conftrasporto-Confcommercio (transpordi-, laevandus- ja logistikaühenduste keskliit).

19

(20)  Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit).

20

(21)  Assoporti (Itaalia sadamate liit), Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit), Conftrasporto-Confcommercio (transpordi-, laevandus- ja logistikaühenduste keskliit), FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Itaalia transporditöötajate liit, Itaalia transporditöötajate ametiühingute liit, Itaalia transporditöötajate ühendus).

21

(22)  Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit).

22

(23)  ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit), Assoporti (Itaalia sadamate liit), Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit), Conftrasporto-Confcommercio (transpordi-, laevandus- ja logistikaühenduste keskliit).

23

(24)  Conftrasporto-Confcommercio (transpordi-, laevandus- ja logistikaühenduste keskliit).

24

(25)  ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit).

25

(26)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. veebruar 1993, Christian Poucet vs. Assurances Générales de France ja Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, liidetud kohtuasjad C-159/91 ja C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, punkt 18.

26

vs.

,

(27)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. veebruar 1993, Christian Poucet vs. Assurances Générales de France ja Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, liidetud kohtuasjad C-159/91 ja C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, punkt 18; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. oktoober 2002, Aéroports de Paris vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, punkt 78.

27

vs.

vs.

(28)  ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit).

28

(29)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. jaanuar 1994, SAT Fluggesellschaft mbH vs. Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 26. märts 2009, Selex Sistemi Integrati vs. komisjon, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191.

29

vs.

vs.

(30)  Määruse (EL) 2017/352 artikli 13 lõige 4.

30

(31)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. juuli 2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 38; kohtuotsus, Üldkohus, 12. september 2013, Saksamaa vs. komisjon, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punkt 29; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 26. märts 2009, Selex Sistemi Integrati vs. komisjon, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, punktid 71–80.

31

vs.

vs.

(32)  ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit), Assoporti (Itaalia sadamate liit), Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit), FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Itaalia transporditöötajate liit, Itaalia transporditöötajate ametiühingute liit, Itaalia transporditöötajate ühendus).

32

(33)  ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit), Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit).

33

(34)  Itaalia viitab Euroopa Kohtu 21. detsembri 2016. aasta otsusele kohtuasjas komisjon vs. World Duty Free Group, C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, punkt 58.

34

vs.

(35)  ANCIP (riiklik sadamaettevõtjate liit), Assoporti (Itaalia sadamate liit), Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit).

35

(36)  Confetra (Itaalia transpordi ja logistika keskliit).

36

(37)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 23. aprill 1991, Klaus Höfner ja Fritz Elser vs. Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, punkt 21.

37

vs.

,

(38)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 1. juuli 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, punktid 27 ja 28.

38

,

(39)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. november 2018, Scuola Elementare Maria Montessori vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C-622/16 P–C-624/16 P, ECLI:EU:C:2018:873, punkt 104 ja seal viidatud kohtupraktika.

39

vs.

(40)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. oktoober 1980, Van Landewyck vs. komisjon, liidetud kohtuasjad 209–215 ja 218/78, ECLI:EU:C:1980:248, punkt 88; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. november 1995, FFSA ja teised vs. Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, punkt 21; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 1. juuli 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, punktid 27 ja 28. Vt ka komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016), punkt 9.

40

vs.

vs.

,

(41)  Kohtuotsus, Üldkohus, 24. märts 2011, Freistaat Sachsen ja teised vs. komisjon ning Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig/Halle vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-443/08 ja T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, punkt 95, mida kinnitab Euroopa Kohtu otsus, 19. detsember 2012, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle vs. komisjon, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, punktid 42–44.

41

vs.

vs.

vs.

(42)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 47.

42

vs.

(43)  Komisjoni 15. detsembri 2009. aasta otsus riigiabi N 385/2009 kohta – sadamataristu riiklik rahastamine Ventspilsi sadamas (ELT C 72, 20.3.2010, põhjendused 53–58); komisjoni 15. juuni 2011. aasta otsus riigiabi N 44/2010 kohta – sadamataristu riiklik rahastamine Krievu saarel (ELT C 215, 21.7.2011, lk 21, põhjendused 60–68); komisjoni 22. veebruari 2012. aasta otsus riigiabijuhtumi SA.30742 (N/2010) kohta – taristu ehitamine reisi- ja kaubalaevade terminalis Klaipedas (ELT C 121, 26.4.2012, lk 1, põhjendused 45–47).

43

(44)  Komisjoni 18. septembri 2013. aasta otsus riigiabi SA.36953 (2013/N) kohta – Bahía de Cádizi sadamaamet (ELT C 335, 16.11.2013, lk 1, põhjendus 29).

44

(45)  Komisjoni 27. märtsi 2014. aasta otsus riigiabi SA.38302 kohta – Salerno sadam (ELT C 156, 23.5.2014, põhjendused 32–36); komisjoni 22. veebruari 2012. aasta otsus riigiabi SA.30742 (N/2010) kohta – taristu ehitamine reisi- ja kaubalaevade terminalis Klaipedas (ELT C 121, 26.4.2012, lk 1, põhjendused 45–47); komisjoni 2. juuli 2013. aasta otsus riigiabi SA.35418 (2012/N) kohta – Pireuse sadama laiendamine (ELT C 256, 5.9.2013, lk 2, põhjendused 21 ja 22); komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, punkt 215, lk 47).

45

(46)  Selline mittemajanduslik tegevus on näiteks a) mereliikluse kontroll, b) tuletõrje töö, c) politsei töö ja d) tolli töö. Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, punkt 215, lk 47).

46

(47)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 54.

47

vs.

(48)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, punkt 17, lk 5).

48

(49)  Kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 64; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punktid 53 ja 54.

49

vs.

vs.

(50)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 48.

50

vs.

(51)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta otsus riigiabi SA.34940 kohta – Augusta sadam (ELT C 077, 17.3.2013, põhjendused 42 ja 43); komisjoni 27. märtsi 2014. aasta otsus riigiabi SA.38302 kohta – investeeringuteks ette nähtud abi Salerno sadamale (ELT C 156, 23.5.2014, põhjendused 33–36); komisjoni 19. juuni 2015. aasta otsus riigiabi SA.39542 kohta – süvendamine ja süvenduspinnase kõrvaldamine Taranto sadamas (ELT C 259, 7.8.2015, põhjendused 38–41); komisjoni 28. juuni 2016. aasta otsus riigiabi SA.36112 kohta – Napoli sadamavaldaja ja äriühing Cantieri del Mediterraneo S.p.A. (ELT C 369, 7.10.2016, põhjendused 44–47).

51

(52)  Komisjoni 27. juuli 2017. aasta otsus riigiabi SA.38393 kohta – sadamate maksustamine Belgias (ELT L 332, 14.12.2017, punkt 62); komisjoni 27. juuli 2017. aasta otsus riigiabi SA.38398 kohta – sadamate maksustamine Prantsusmaal (ELT L 332, 14.12.2017, punkt 55).

52

(53)  Kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punktid 65 ja 66; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 47. Neid kohtuotsuseid ei kaevatud edasi.

53

vs.

vs.

(54)  Kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 64 ja seal viidatud kohtupraktika.

54

vs.

(55)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 1. juuli 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, punkt 27; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 27. juuni 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C 74/16, ECLI:EU:C:2017:496, punkt 46; kohtuotsus, Üldkohus, 12. september 2013, Saksamaa vs. komisjon, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punkt 48; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 80.

55

,

vs.

vs.

(56)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, avaldatud 16. septembril 2019 (http://www.mit.gov.it/node/11420).

56

(57)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 27. juuni 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C 74/16, ECLI:EU:C:2017:496, punkt 47 ja seal viidatud kohtupraktika; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 75.

57

vs.

(58)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. detsember 2012, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle vs. komisjon, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, punkt 40; kohtuotsus, Üldkohus, 24. märts 2011, Freistaat Sachsen ja teised vs. komisjon ning Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig/Halle vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-443/08 ja T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, punkt 93; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 76.

58

vs.

vs.

vs.

vs.

(59)  Kohtuotsus, Üldkohus, 12. september 2013, Saksamaa vs. komisjon, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punkt 30 ja seal viidatud kohtupraktika; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 78.

59

vs.

vs.

(60)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 81.

60

vs.

(61)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 82.

61

vs.

(62)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 75.

62

vs.

(63)  Kohtuotsus, Üldkohus, 15. märts 2018, Naviera Armas vs. komisjon, T-108/16, ECLI:EU:T:2018:145, punkt 124.

63

vs.

(64)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. jaanuar 1994, SAT Fluggesellschaft vs. Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 26. märts 2009, Selex Sistemi Integrati vs. komisjon, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191.

64

vs.

vs.

(65)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 85 ja seal viidatud kohtupraktika.

65

vs.

(66)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. juuli 2012, Compass-Datenbank, C 138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 38; kohtuotsus, Üldkohus, 12. september 2013, Saksamaa vs. komisjon, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punkt 29; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 26. märts 2009, Selex Sistemi Integrati vs. komisjon, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191, punktid 71–80; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 86; kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 82.

66

vs.

vs.

vs.

vs.

(67)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 87; kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 84.

67

vs.

vs.

(68)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. juuli 2012, Compass-Datenbank, C 138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 41; kohtuotsus, Üldkohus, 12. september 2013, Saksamaa vs. komisjon, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punkt 41; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 89; kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 82.

68

vs.

vs.

vs.

(69)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 90; kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 87.

69

vs.

vs.

(70)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, avaldatud 16. septembril 2019 (http://www.mit.gov.it/node/11420).

70

(71)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 89; kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 84.

71

vs.

vs.

(72)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. juuli 2012, Compass-Datenbank, C 138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 37; kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 64.

72

vs.

(73)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 56.

73

vs.

(74)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. oktoober 2002, Aéroports de Paris vs. komisjon, C 82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, punkt 78; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. detsember 2000, Aéroports de Paris vs. komisjon, T-128/98, ECLI:EU:C:2000:290, punkt 121.

74

vs.

vs.

(75)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 71; kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 65.

75

vs.

vs.

(76)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. detsember 2012, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle vs. komisjon, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 72.

76

vs.

vs.

(77)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. märts 1994, Banco Exterior de España vs. Ayuntamiento de Valencia, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, punkt 14.

77

vs.

(78)  Aluslepingu artiklis 345 on sätestatud järgmine: „Aluslepingud ei mõjuta mingil viisil omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides“.

78

(79)  Vt nt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Belgia vs. komisjon, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, punkt 12.

79

vs.

(80)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. september 1994, Hispaania vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, punkt 22.

80

vs.

(81)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 23. veebruar 1961, De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg vs. Euroopa Söe- ja Teraseühenduse Ülemamet, kohtuasi 30/59, ECLI:EU:C:1961:2, punkt 19; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. november 2001, Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, punkt 38.

81

vs.

(82)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. juuli 2003, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

82

(83)  Vt sadamateenuste määruse ettepaneku punkt 2.1. Vt ka komisjoni teatis Euroopa sadamapoliitika kohta (KOM(2007) 616 (lõplik), II osa punkt 4.2).

83

(84)  Vt kohtujurist Wahl’i 23. jaanuari 2019. aasta ettepanek kohtuasjas Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2018:712, punkt 66: „[...] Euroopa Kohus [on] juba leidnud, et asjaolu, et turg ei ole liberaliseeritud, ei välista tingimata seda, et riigiabi võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi“. Vt ka kohtuotsus, Euroopa Kohus, 23. jaanuar 2019, Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2019:51, punkt 38 jj.

84

,

,

(85)  Seega ei ole täidetud riigiabi mõistet käsitleva komisjoni teatise punktis 188 sätestatud tingimused. Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1–50).

85

(86)  
  „Sadamate konkurents võib hõlmata ka sadamavaldajatevahelist konkureerimist parimate (nii materiaalsete kui ka mittemateriaalsete) võimaluste pakkumisel kõikide eri tegevusalade tarneahelates osalejatele (nt stividorfirmad, laevandusettevõtjad, kaubasaatjad ja mitmeliigilist transporti pakkuvad ettevõtjad).“ Notteboom T., de Langen P. (2015), „Container Port Competition in Europe“ (Konteinersadamate konkurents Euroopas), väljaandes Lee CY., Meng Q. (toim), „Handbook of Ocean Container Transport Logistics“ (Ookeanikonteinerite transpordilogistika käsiraamat), International Series in Operations Research & Management Science, kd 220.

86

(87)  
  „Sadamavaldajate tasandil võisteldakse peamiselt parimate põhitaristu- (dokid, kaid) ja nn infostruktuurivõimaluste (IT), parimate logistika-/jaotusvõimaluste ning sadamakasutajate jaoks väikseimate kulude pakkumise nimel.“ Notteboom T., de Langen P. (2015), „Container Port Competition in Europe“, väljaandes Lee CY., Meng Q. (toim), „Handbook of Ocean Container Transport Logistics“, International Series in Operations Research & Management Science, kd 220.

87

(88)  Kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 99; kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 103.

88

vs.

vs.

(89)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. september 1980, Philip Morris Holland BV vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, kohtuasi 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11; kohtuotsus, Esimese Astme Kohus, 15. juuni 2000, Alzetta ja teised vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 ja T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, punkt 80.

89

vs.

vs.

(90)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. juuli 2003, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punktid 78 ja 79.

90

(91)  Kohtuotsus, 3. märts 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, punkt 55.

91

,

(92)  Kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, UPF vs. komisjon, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 102.

92

vs.

(93)  Sadamate osutatavate transporditeenuste hind moodustab sageli olulise osa transpordi koguhinnast. Vt „Euroopa meresadamad aastal 2030: eesseisvad väljakutsed“, Euroopa Komisjoni 23. mai 2013. aasta teabekiri: „Sadamateenuste maksumus ja kvaliteet on Euroopa majanduselu jaoks oluline näitaja. Sadamakulud võivad moodustada olulise osa logistikaahela kogukuludest. Selliste ettevõtete jaoks, kes kasutavad kaupade lähimerevedu ja pakuvad uksest-ukseni teenust, moodustavad veoste käitlemine, sadamatasud ja sadama mereteenused sageli 40–60 % logistikakuludest.“ (komisjoni allajoonitud). Vt joonealune märkus nr 72.

93

sadamatasud

(94)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. jaanuar 2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 65; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. mai 2013, Libert ja teised, liidetud kohtuasjad C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punkt 76.

94

,

(95)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. jaanuar 2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 66; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. mai 2013, Libert ja teised, liidetud kohtuasjad C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punkt 77; kohtuotsus, Esimese Astme Kohus, 4. aprill 2001, Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia vs. komisjon, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, punkt 41.

95

,

vs.

(96)  
  „Top 15 container ports in Europe in 2019: TEU volumes and growth rates“ (Euroopa 15 tähtsaimat konteinersadamat 2019. aastal: TEU mahud ja kasvumäärad), T. Notteboom, 21.2.2020 (https://www.porteconomics.eu/2020/02/21/top-15-container-ports-in-europe-in-2019-teu-volumes-and-growth-rates).

96

(97)  Avalikult kättesaadav teave näitab, et Itaalia sadamavaldajad konkureerivad muude Vahemere maade, nagu Hispaania, Prantsusmaa, Malta ja Kreeka sadamatega. Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Piano Strategico Nazionale della Portualità e della Logistica (2014) (https://mit.gov.it/mit/mop_all.php?p_id=23291), lk 23, 91 ja 152; Panaro, Buonfanti, Murgia, Ripoli, Porti e Mediterraneo, Assoporti e SRM (2011) (https://www.assoporti.it/media/3047/porti_e_mediterraneo_def.pdf), lk 3; Arianna Buonfanti, Lo shipping e la portualità nel Mediterraneo: opportunità e sfide per l’Italia, Rivista di Economia e Politica dei Trasporti (2013), n°3, articolo 1, ISSN 2282-6599, lk 6 ja 12.

97

(98)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. detsember 2005, Itaalia vs. komisjon, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, punkt 94.

98

vs.

(99)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016), punkt 128.

99

(100)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2006, Portugal vs. komisjon, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, punkt 81.

100

vs.

(101)  Konsolideeritud maksuseaduse artikli 81 kohaselt hõlmab selliste äriühingute maksustatav tulu, mille ainus või peamine eesmärk on äritegevusega tegelemine, tulu „mis tahes allikast“.

101

(102)  Konsolideeritud maksuseaduse artiklis 143 on selgitatud, et selliste äriühingute maksustatav tulu, mille ainus või peamine eesmärk ei ole äritegevusega tegelemine, hõlmab tulu maast, kapitalist, äritegevusest ja muudest varadest, olenemata sellest, kus need on toodetud ja mis on nende eesmärk, välja arvatud maksuvaba tulu ja tulu, mille suhtes kohaldatakse kinnipeetavat maksu või asendusmaksu.

102

(103)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. november 2011, komisjon ja Hispaania Kuningriik vs. Gibraltari valitsus ja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, liidetud kohtuasjad C-106/09 P ja C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, punktid 101–104; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Havenbedrijf Antwerpen ja Maatschappij van de Brugse Zeehaven vs. komisjon, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punktid 132–133 ja 194–195.

103

vs.

,

vs.

(104)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos ja teised, liidetud kohtuasjad C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 54; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Port autonome du Centre et de l’Ouest ja teised vs. komisjon, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, punkt 178.

104

vs.

(105)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos ja teised, liidetud kohtuasjad C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 55.

105

(106)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. jaanuar 2006, Cassa di Risparmio di Firenze ja teised, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, punkt 123.

106

(107)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos ja teised, liidetud kohtuasjad C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 54; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Port autonome du Centre et de l’Ouest ja teised vs. komisjon, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, punktid 178–180.

107

vs.

(108)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. november 2011, komisjon ja Hispaania Kuningriik vs. Gibraltari valitsus ja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, liidetud kohtuasjad C-106/09 P ja C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, punkt 101; kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Port autonome du Centre et de l’Ouest ja teised vs. komisjon, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, punkt 191.

108

vs.

,

vs.

(109)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. november 2011, komisjon ja Hispaania Kuningriik vs. Gibraltari valitsus ja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, liidetud kohtuasjad C-106/09 P ja C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, punkt 101.

109

vs.

,

(110)  Sarnase juhtumi puhul, mis käsitles Itaalia kohalike ametiasutuste loodud teatavate avalik-õiguslike ettevõtjate äriühingu tulumaksust vabastamist kolme aasta jooksul, võttis komisjon 2002. aastal vastu negatiivse otsuse koos tagasinõudekohustusega, mida kinnitati Euroopa Kohtu 21. detsembri 2011. aasta kohtuotsusega A2A vs. komisjon, C-318/09 P, ECLI:EU:C:2011:856.

110

vs.

---

| 6.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/29

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2021/1758,

21. september 2021,

millega muudetakse otsust EKP/2007/7 TARGET2-ECB tingimuste kohta (EKP/2021/43)

EUROOPA KESKPANGA JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest ja neljandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 11.6, 17, 22 ja 23,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 20. juulil 2021 muutis EKP nõukogu (1) Euroopa Keskpanga suunist EKP/2012/27 (2) järgmistel eesmärkidel: a) täpsustada, et TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud ja T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikud ühendatakse TARGET2ga eurosüsteemi turuinfrastruktuuri ühtse juurdepääsu kaudu vastavalt 2021. aasta novembrist ja 2022. aasta juunist, b) täpsustada ja edasi kujundada TARGET2 turvalisuse kasutajanõuete järgimise eeskirju, et tagada TARGET2 jätkuv areng küberturvalisusega seotud ohtudega toimetulekul; c) kehtestada maksemooduli konto omanikele, nende kaudsetele osalejatele ja adresseeritavatele BICi omanikele, kes järgivad SCT Inst skeemi SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega, TIPS platvormil TIPS eriotstarbelise rahakonto kaudu pidevalt kättesaadaval olemise ja kättesaadavaks jäämise nõue, et tagada välkmaksete kättesaadavus kogu liidus; d) tagada õiguskindluse huvides läbipaistvus seoses saldode ülekandmistega osalejate TARGET2 kontodelt vastavatele jätkukontodele tulevases TARGET süsteemis; ning e) täpsustada ja ajakohastada suunise EKP/2012/27 muid sätteid. |
| --- | --- |

(1)

20. juulil 2021 muutis EKP nõukogu (1) Euroopa Keskpanga suunist EKP/2012/27 (2) järgmistel eesmärkidel: a) täpsustada, et TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud ja T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikud ühendatakse TARGET2ga eurosüsteemi turuinfrastruktuuri ühtse juurdepääsu kaudu vastavalt 2021. aasta novembrist ja 2022. aasta juunist, b) täpsustada ja edasi kujundada TARGET2 turvalisuse kasutajanõuete järgimise eeskirju, et tagada TARGET2 jätkuv areng küberturvalisusega seotud ohtudega toimetulekul; c) kehtestada maksemooduli konto omanikele, nende kaudsetele osalejatele ja adresseeritavatele BICi omanikele, kes järgivad SCT Inst skeemi SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega, TIPS platvormil TIPS eriotstarbelise rahakonto kaudu pidevalt kättesaadaval olemise ja kättesaadavaks jäämise nõue, et tagada välkmaksete kättesaadavus kogu liidus; d) tagada õiguskindluse huvides läbipaistvus seoses saldode ülekandmistega osalejate TARGET2 kontodelt vastavatele jätkukontodele tulevases TARGET süsteemis; ning e) täpsustada ja ajakohastada suunise EKP/2012/27 muid sätteid.

| (2) | Kui T2-T2Si konsolideerimisprojekt on käivitunud, on õiguskindluse huvides vaja tagada läbipaistvus seoses saldode ülekandmistega osalejate TARGET2-ECB kontodelt vastavatele jätkukontodele. |
| --- | --- |

(2)

Kui T2-T2Si konsolideerimisprojekt on käivitunud, on õiguskindluse huvides vaja tagada läbipaistvus seoses saldode ülekandmistega osalejate TARGET2-ECB kontodelt vastavatele jätkukontodele.

| (3) | Muudatusi suunises EKP/2012/27, mis mõjutavad TARGET2-ECB tingimusi, tuleb kajastada Euroopa Keskpanga otsuses EKP/2007/7 (3). |
| --- | --- |

(3)

Muudatusi suunises EKP/2012/27, mis mõjutavad TARGET2-ECB tingimusi, tuleb kajastada Euroopa Keskpanga otsuses EKP/2007/7 (3).

| (4) | Seetõttu tuleb otsust EKP/2007/7 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb otsust EKP/2007/7 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Otsuse EKP/2007/7 I, II ja III lisa muudetakse kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Lõppsätted

Käesolev otsus jõustub viiendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 21. novembrist 2021, välja arvatud käesoleva otsuse II lisa punkti 1 alapunkt c ning punktid 7 ja 9, mida kohaldatakse alates 13. juunist 2022.

Frankfurt Maini ääres, 21. september 2021

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2021/1759, 20. juuli 2021, millega muudetakse suunist EKP/2012/27 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (EKP/2021/30) (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 45).

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Euroopa Keskpanga suunis EKP/2012/27, 5. detsember 2012, üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (ELT L 30, 30.1.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Keskpanga otsus EKP/2007/7, 24. juuli 2007, TARGET2-ECB tingimuste kohta (ELT L 237, 8.9.2007, lk 71).

3

---

I LISA

Otsuse EKP/2007/7 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | mõiste „instant payment order“ asendatakse järgmisega:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

mõiste „instant payment order“ asendatakse järgmisega:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| b) | lisatakse järgmised mõisted:






  „— | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised mõisted:

„—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- |

—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.“; |
| --- | --- |

—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.“;

| c) | mõiste „TIPS network service provider“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

mõiste „TIPS network service provider“ jäetakse välja;

| 2. | Artikli 2 esimesse lõiku lisatakse järgmine tekst:






  „Appendix VII: | Requirements regarding information security management and business continuity management“; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 2 esimesse lõiku lisatakse järgmine tekst:

„Appendix VII:

| 3. | artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt fc asendatakse järgmisega:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt fc asendatakse järgmisega:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“;

| b) | lisatakse järgmine lõike 2 punkt fd:






  „(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõike 2 punkt fd:

„(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.“;

| 4. | artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Article 5
  Direct participants
  PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.“; |
| --- | --- |

4.

artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Article 5

Direct participants

PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.“;

| 5. | artikkel 22 asendatakse järgmisega:

  „Article 22
  Security Requirements and Control Procedures

  1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.


  2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.


  3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.


  4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.


  4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.


  4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.


  4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.


  4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.


  4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:






  (i) | enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance; |
| --- | --- | --- |

5.

artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Article 22

Security Requirements and Control Procedures

1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.

2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.

3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.

4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.

4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.

4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.

4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.

4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.

4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:

(i)

enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance;

| (ii) | suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance; |
| --- | --- |

(ii)

suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance;

| (iii) | termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.“; |
| --- | --- |

(iii)

termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.“;

| 6. | artikli 33 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.“; |
| --- | --- |

6.

artikli 33 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.“;

| 7. | lisatakse järgmine artikkel 39a:

  „Article 39a
  Transitional provisions

  1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.


  2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.“; |
| --- | --- |

7.

lisatakse järgmine artikkel 39a:

„Article 39a

Transitional provisions

1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.

2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.“;

| 8. | I liite punkti 8 alapunkti 4 alajaotus b asendatakse järgmisega:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.“; |
| --- | --- | --- |

8.

I liite punkti 8 alapunkti 4 alajaotus b asendatakse järgmisega:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.“;

| 9. | IV liite punkti 6 alapunkt g asendatakse järgmisega:






  „(g) | for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.“; |
| --- | --- | --- |

9.

IV liite punkti 6 alapunkt g asendatakse järgmisega:

„(g)

for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.“;

| 10. | lisatakse järgmine VII liide:


  „Appendix VII
  Requirements regarding information security management and business continuity management

  Information security management

  These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

  Requirement 1.1: Information security policy
  The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

  Requirement 1.2: Internal organisation
  An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

  Requirement 1.3: External parties
  The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

  Requirement 1.4: Asset management
  All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

  Requirement 1.5: Information assets classification
  Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

  Requirement 1.6: Human resources security
  Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

  Requirement 1.7: Physical and environmental security
  Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.
  Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

  Requirement 1.8: Operations management
  Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.
  As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.
  Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.
  Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.
  Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

  Requirement 1.9: Access control
  Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).
  Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.
  Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).
  Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.
  For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.
  A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.
  There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.
  When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

  Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance
  Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.
  Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).
  The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.
  Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.
  Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

  Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships
  To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

  Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements
  To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

  Requirement 1.13: Technical compliance review
  A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

  Requirement 1.14: Virtualisation
  Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

  Requirement 1.15: Cloud computing
  The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.
  If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

  Business continuity management (applicable only to critical participants)

  The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.








  Requirement 2.1 | : | Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place. |
| --- | --- | --- | --- |
| Requirement 2.2 | : | An alternate operational site shall be available. |
| Requirement 2.3 | : | The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location. |
| Requirement 2.4 | : | In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s). |
| Requirement 2.5 | : | Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted. |
| Requirement 2.6 | : | The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year. |

10.

lisatakse järgmine VII liide:

„Appendix VII

Requirements regarding information security management and business continuity management

Information security management

These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

Requirement 1.1: Information security policy

The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

Requirement 1.2: Internal organisation

An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

Requirement 1.3: External parties

The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

Requirement 1.4: Asset management

All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

Requirement 1.5: Information assets classification

Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

Requirement 1.6: Human resources security

Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

Requirement 1.7: Physical and environmental security

Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.

Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

Requirement 1.8: Operations management

Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.

As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.

Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.

Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.

Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

Requirement 1.9: Access control

Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).

Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.

Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).

Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.

For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.

A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.

There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.

When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance

Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.

Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.

Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.

Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships

To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements

To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

Requirement 1.13: Technical compliance review

A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

Requirement 1.14: Virtualisation

Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

Requirement 1.15: Cloud computing

The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.

If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

Business continuity management (applicable only to critical participants)

The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.

Requirement 2.1

:

Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place.

Requirement 2.2

:

An alternate operational site shall be available.

Requirement 2.3

:

The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location.

Requirement 2.4

:

In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s).

Requirement 2.5

:

Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted.

Requirement 2.6

:

The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year.

---

(1)  The need-to-know principle refers to the identification of the set of information that an individual needs access to in order to carry out her/his duties.

1

(2)  The principle of least privilege refers to tailoring a subject’s access profile to an IT system in order to match the corresponding business role.

2

(3)  A supplier in the context of this exercise should be understood as any third party (and its personnel) which is under contract (agreement), with the institution, to provide a service and under the service agreement the third party (and its personnel) is granted access, either remotely or on-site, to information and/or information systems and/or information processing facilities of the institution in scope or associated to the scope covered under the exercise of the TARGET2 self-certification.

3

---

II LISA

Otsuse EKP/2007/7 II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | mõiste „instant payment order“ asendatakse järgmisega:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

mõiste „instant payment order“ asendatakse järgmisega:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| b) | lisatakse järgmised mõisted:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised mõisted:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.“; |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.“;

| c) | mõiste „T2S network service provider“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

mõiste „T2S network service provider“ jäetakse välja;

| 2. | artikli 4 lõike 2 punkt fc asendatakse järgmisega:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“; |
| --- | --- | --- |

2.

artikli 4 lõike 2 punkt fc asendatakse järgmisega:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“;

| 3. | lisatakse järgmine artikli 4 lõike 2 punkt fd:






  „(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- |

3.

lisatakse järgmine artikli 4 lõike 2 punkt fd:

„(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| 4. | artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.“; |
| --- | --- |

4.

artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.“;

| 5. | artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.“; |
| --- | --- |

5.

artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.“;

| 6. | artikli 28 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.“; |
| --- | --- |

6.

artikli 28 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.“;

| 7. | artikkel 30 asendatakse järgmisega:

  „Article 30
  Contractual relationship with an NSP

  1.   T2S DCA holders shall either:






  (a) | have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or |
| --- | --- | --- |

7.

artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Article 30

Contractual relationship with an NSP

1.   T2S DCA holders shall either:

(a)

have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a T2S DCA holder and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of the separate contract concluded with an NSP as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions of the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions of third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.“;

| 8. | Lisatakse järgmine artikkel 34a:

  „Article 34a
  Transitional provisions
  Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.“; |
| --- | --- |

8.

Lisatakse järgmine artikkel 34a:

„Article 34a

Transitional provisions

Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.“;

| 9. | Viited mõistele „T2S network service provider“ (ainsuses ja mitmuses) II lisa artikli 6 lõike 1 punkti a alapunktis i, artikli 9 lõikes 5, artikli 10 lõikes 6, artikli 14 lõike 1 punktis a, artikli 22 lõigetes 1, 2 ja 3, artikli 27 lõikes 5, artikli 28 lõikes 1 ja artikli 29 lõikes 1 ning I liite punktis 1 asendatakse viidetega mõistele „NSP“. |
| --- | --- |

9.

Viited mõistele „T2S network service provider“ (ainsuses ja mitmuses) II lisa artikli 6 lõike 1 punkti a alapunktis i, artikli 9 lõikes 5, artikli 10 lõikes 6, artikli 14 lõike 1 punktis a, artikli 22 lõigetes 1, 2 ja 3, artikli 27 lõikes 5, artikli 28 lõikes 1 ja artikli 29 lõikes 1 ning I liite punktis 1 asendatakse viidetega mõistele „NSP“.

| 10. | I liite punkti 8 alapunkti 4 alajaotus b asendatakse järgmisega:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.“. |
| --- | --- | --- |

10.

I liite punkti 8 alapunkti 4 alajaotus b asendatakse järgmisega:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.“.

---

III LISA

Otsuse EKP/2007/7 III lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Viited mõistele „TIPS network service provider“ (ainsuses ja mitmuses) käesolevas lisas asendatakse viidetega mõistele „NSP“; |
| --- | --- |

1.

Viited mõistele „TIPS network service provider“ (ainsuses ja mitmuses) käesolevas lisas asendatakse viidetega mõistele „NSP“;

| 2. | artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | mõiste „reachable party“ asendatakse järgmisega:






  „— | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

mõiste „reachable party“ asendatakse järgmisega:

„—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,“;

| b) | mõiste „payment order“ asendatakse järgmisega:






  „— | “payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,“; |
| --- | --- | --- |

b)

mõiste „payment order“ asendatakse järgmisega:

„—

“payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,“;

| c) | mõiste „instant payment order“ asendatakse järgmisega:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- |

c)

mõiste „instant payment order“ asendatakse järgmisega:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| d) | lisatakse järgmised mõisted:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmised mõisted:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- |

—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS, |
| --- | --- |

—

“mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway, |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway,

| — | “IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.“; |
| --- | --- |

—

“IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.“;

| e) | mõiste „TIPS network service provider“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

e)

mõiste „TIPS network service provider“ jäetakse välja;

| 3. | artikli 3 lõikes 1 jäetakse välja viide „Appendix V: TIPS connectivity technical requirements“; |
| --- | --- |

3.

artikli 3 lõikes 1 jäetakse välja viide „Appendix V: TIPS connectivity technical requirements“;

| 4. | artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõike 2 punkt k:






  „(k) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõike 2 punkt k:

„(k)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.“;

| 5. | artikli 6 lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „(i) | install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and“; |
| --- | --- | --- |

5.

artikli 6 lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„(i)

install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and“;

| 6. | artikkel 9 asendatakse järgmisega:

  „Article 9
  Contractual relationship with an NSP

  1.   Participants shall either:






  (a) | conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or |
| --- | --- | --- |

6.

artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Article 9

Contractual relationship with an NSP

1.   Participants shall either:

(a)

conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a participant and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of their separate contract as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions by the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions by third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.“;

| 7. | artikkel 10 jäetakse välja; |
| --- | --- |

7.

artikkel 10 jäetakse välja;

| 8. | lisatakse järgmine artikkel 11a:

  „Article 11a
  MPL repository

  1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.


  2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.


  3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.“; |
| --- | --- |

8.

lisatakse järgmine artikkel 11a:

„Article 11a

MPL repository

1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.

2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.

3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.“;

| 9. | artikli 12 lõige 9 jäetakse välja; |
| --- | --- |

9.

artikli 12 lõige 9 jäetakse välja;

| 10. | artikkel 16 asendatakse järgmisega:

  „Article 16
  Types of payment orders in TIPS DCA
  The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:






  (a) | instant payment orders; |
| --- | --- | --- |

10.

artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Article 16

Types of payment orders in TIPS DCA

The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:

(a)

instant payment orders;

| (b) | positive recall answers; |
| --- | --- |

(b)

positive recall answers;

| (c) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders; |
| --- | --- |

(c)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders;

| (d) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and |
| --- | --- |

(d)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and

| (e) | TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.“; |
| --- | --- |

(e)

TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.“;

| 11. | artikli 18 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.“; |
| --- | --- |

11.

artikli 18 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.“;

| 12. | artikli 20 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „(b) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.“; |
| --- | --- | --- |

12.

artikli 20 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„(b)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.“;

| 13. | artikli 30 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.“; |
| --- | --- |

13.

artikli 30 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.“;

| 14. | lisatakse järgmine artikkel 35a:

  „Article 35a
  Üleminekusäte
  Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.“; |
| --- | --- |

14.

lisatakse järgmine artikkel 35a:

„Article 35a

Üleminekusäte

Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.“;

| 15. | I liite punktis 2 asendatakse tabel järgmisega:






  „Message Type | Message Name |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01“; |

15.

I liite punktis 2 asendatakse tabel järgmisega:

„Message Type

Message Name

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01“;

| 16. | I liite punkti 6 alapunkti 1 alajaotus b asendatakse järgmisega:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.“; |
| --- | --- | --- |

16.

I liite punkti 6 alapunkti 1 alajaotus b asendatakse järgmisega:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.“;

| 17. | IV liite punkt 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

17.

IV liite punkt 2 jäetakse välja;

| 18. | V liide jäetakse välja. |
| --- | --- |

18.

V liide jäetakse välja.

---

SUUNISED

| 6.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/45

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2021/1759,

20. juuli 2021,

millega muudetakse suunist EKP/2012/27 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (EKP/2021/30)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest ja neljandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 3.1, 17, 18 ja 22,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. aprillil 2007 võttis Euroopa Keskpanga nõukogu vastu suunise EKP/2007/2 (1), mida kohaldatakse TARGET2 suhtes ja millega kehtestatakse ühtne tehniline platvorm, nn ühisplatvorm. Asjaomane suunis sõnastati 2012. aastal ümber Euroopa Keskpanga suuniseks EKP/2012/27 (2). |
| --- | --- |

(1)

26. aprillil 2007 võttis Euroopa Keskpanga nõukogu vastu suunise EKP/2007/2 (1), mida kohaldatakse TARGET2 suhtes ja millega kehtestatakse ühtne tehniline platvorm, nn ühisplatvorm. Asjaomane suunis sõnastati 2012. aastal ümber Euroopa Keskpanga suuniseks EKP/2012/27 (2).

| (2) | Tulemusliku regulatsiooni huvides on vaja täpsustada, et TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud ja T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikud ühendatakse TARGET2ga eurosüsteemi turuinfrastruktuuri ühtse juurdepääsu kaudu vastavalt 2021. aasta novembrist ja 2022. aasta juunist. |
| --- | --- |

(2)

Tulemusliku regulatsiooni huvides on vaja täpsustada, et TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud ja T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikud ühendatakse TARGET2ga eurosüsteemi turuinfrastruktuuri ühtse juurdepääsu kaudu vastavalt 2021. aasta novembrist ja 2022. aasta juunist.

| (3) | Selleks et tagada TARGET2 jätkuv areng küberturvalisusega seotud ohtudega toimetulekul on vaja täpsustada ja edasi kujundada eeskirju TARGET2 turvalisuse kasutajanõuete järgimise kohta. Samuti tuleks muuta mõisteid, et tagada terviklik ja ühtlustatud õigusraamistik. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada TARGET2 jätkuv areng küberturvalisusega seotud ohtudega toimetulekul on vaja täpsustada ja edasi kujundada eeskirju TARGET2 turvalisuse kasutajanõuete järgimise kohta. Samuti tuleks muuta mõisteid, et tagada terviklik ja ühtlustatud õigusraamistik.

| (4) | Selleks et tagada välkmaksete kättesaadavus kogu liidus, peaksid maksemooduli konto omanikud, nende kaudsed osalejad ja adresseeritavad BICi omanikud, kes järgivad SCT Inst skeemi SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega, olema ja jääma TIPS platvormil pidevalt kättesaadavaks TIPS eriotstarbelise rahakonto kaudu. Keskpangarahas rahaülekande teenuseid kõrvalsüsteemidele, kes arveldavad välkmakseid oma raamatupidamises, tuleks osutada TIPS platvormi kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada välkmaksete kättesaadavus kogu liidus, peaksid maksemooduli konto omanikud, nende kaudsed osalejad ja adresseeritavad BICi omanikud, kes järgivad SCT Inst skeemi SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega, olema ja jääma TIPS platvormil pidevalt kättesaadavaks TIPS eriotstarbelise rahakonto kaudu. Keskpangarahas rahaülekande teenuseid kõrvalsüsteemidele, kes arveldavad välkmakseid oma raamatupidamises, tuleks osutada TIPS platvormi kaudu.

| (5) | Kui T2-T2Si konsolideerimisprojekt on käivitunud, on õiguskindluse huvides vaja tagada läbipaistvus seoses saldode ülekandmistega osalejate TARGET2 kontodelt vastavatele jätkukontodele tulevases TARGET süsteemis. |
| --- | --- |

(5)

Kui T2-T2Si konsolideerimisprojekt on käivitunud, on õiguskindluse huvides vaja tagada läbipaistvus seoses saldode ülekandmistega osalejate TARGET2 kontodelt vastavatele jätkukontodele tulevases TARGET süsteemis.

| (6) | Samuti on tulemusliku rakendamise huvides vaja täpsustada ja ajakohastada suunise EKP/2012/27 muid sätteid. |
| --- | --- |

(6)

Samuti on tulemusliku rakendamise huvides vaja täpsustada ja ajakohastada suunise EKP/2012/27 muid sätteid.

| (7) | Ühtlasi on T2-T2Si konsolideerimisprojekti rakendamiseks vaja muuta T2Si võrguteenuse osutajatega sõlmitud lepingute suhtes kohaldatavaid eeskirju, mida tuleks kohaldada alates 13. juunist 2022. |
| --- | --- |

(7)

Ühtlasi on T2-T2Si konsolideerimisprojekti rakendamiseks vaja muuta T2Si võrguteenuse osutajatega sõlmitud lepingute suhtes kohaldatavaid eeskirju, mida tuleks kohaldada alates 13. juunist 2022.

| (8) | Seetõttu tuleb suunist EKP/2012/27 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleb suunist EKP/2012/27 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist EKP/2012/27 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   TARGET2 võimaldab euromaksete reaalajalisi brutoarveldusi ja keskpangarahas arveldamist maksemooduli kontodel, T2Si eriotstarbelistel rahakontodel ja TIPS eriotstarbelistel rahakontodel. TARGET2 on asutatud ja see tegutseb ühisplatvormina, mille kaudu esitatakse ja töödeldakse maksejuhiseid ning mille kaudu toimub maksete lõplik laekumine tehniliselt ühetaoliselt. T2Si eriotstarbeliste rahakontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel T2Si platvormil. TIPS eriotstarbeliste rahakontode ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel TIPS platvormil.“; |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   TARGET2 võimaldab euromaksete reaalajalisi brutoarveldusi ja keskpangarahas arveldamist maksemooduli kontodel, T2Si eriotstarbelistel rahakontodel ja TIPS eriotstarbelistel rahakontodel. TARGET2 on asutatud ja see tegutseb ühisplatvormina, mille kaudu esitatakse ja töödeldakse maksejuhiseid ning mille kaudu toimub maksete lõplik laekumine tehniliselt ühetaoliselt. T2Si eriotstarbeliste rahakontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel T2Si platvormil. TIPS eriotstarbeliste rahakontode ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel TIPS platvormil.“;

| 2. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 58 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 58 jäetakse välja;

| b) | punkt 62 asendatakse järgmisega:






  „62) | „maksejuhis“ (payment order) – kreeditkorraldus, likviidsuse ülekandmise korraldus, otsedebiteerimise korraldus, maksemooduli kontolt T2Si eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus, T2Si eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, T2Si eriotstarbeliselt rahakontolt T2Si eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus, maksemooduli kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, välkmaksejuhis või tagasikutsumise nõustumus;“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 62 asendatakse järgmisega:

„62)

„maksejuhis“ (payment order) – kreeditkorraldus, likviidsuse ülekandmise korraldus, otsedebiteerimise korraldus, maksemooduli kontolt T2Si eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus, T2Si eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, T2Si eriotstarbeliselt rahakontolt T2Si eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus, maksemooduli kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, välkmaksejuhis või tagasikutsumise nõustumus;“;

payment order

| c) | punkt 78 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

punkt 78 jäetakse välja;

| d) | punkt 81 asendatakse järgmisega:






  „81) | „välkmaksejuhis“ (instant payment order) – Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeemile vastav maksejuhis, mille saab täita 24 tundi päevas igal kalendripäeval ja mille puhul kohaldatakse viivitamatut või peaaegu viivitamatut töötlemist ja maksjale teatamist, ning mis hõlmab i) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ii) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid, iii) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ja iv) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid;“; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 81 asendatakse järgmisega:

„81)

„välkmaksejuhis“ (instant payment order) – Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeemile vastav maksejuhis, mille saab täita 24 tundi päevas igal kalendripäeval ja mille puhul kohaldatakse viivitamatut või peaaegu viivitamatut töötlemist ja maksjale teatamist, ning mis hõlmab i) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ii) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid, iii) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ja iv) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid;“;

instant payment order

| e) | lisatakse järgmised punktid 87 kuni 90:






  „87) | „Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeem“ ehk „SCT Inst skeem“ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme; SCT Inst scheme) – automatiseeritud avatud standardite skeem, millega nähakse ette pankadevahelised eeskirjad, mida SCT Inst osalejad peavad järgima, ning mis võimaldab SEPA makseteenuse osutajatel pakkuda automatiseeritud, kogu SEPAt hõlmavat euro välkkreeditkorralduse toodet; |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmised punktid 87 kuni 90:

„87)

„Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeem“ ehk „SCT Inst skeem“ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme; SCT Inst scheme) – automatiseeritud avatud standardite skeem, millega nähakse ette pankadevahelised eeskirjad, mida SCT Inst osalejad peavad järgima, ning mis võimaldab SEPA makseteenuse osutajatel pakkuda automatiseeritud, kogu SEPAt hõlmavat euro välkkreeditkorralduse toodet;

European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme

SCT Inst scheme

| 88) | „TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto“ (TIPS ancillary system technical account; TIPS AS technical account) – kõrvalsüsteemi poolt või kõrvalsüsteemi nimel keskpanga poolt keskpanga TARGET2 osasüsteemis peetav konto, mida kõrvalsüsteem kasutab oma raamatupidamises välkmaksete arveldamiseks; |
| --- | --- |

88)

„TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto“ (TIPS ancillary system technical account; TIPS AS technical account) – kõrvalsüsteemi poolt või kõrvalsüsteemi nimel keskpanga poolt keskpanga TARGET2 osasüsteemis peetav konto, mida kõrvalsüsteem kasutab oma raamatupidamises välkmaksete arveldamiseks;

TIPS ancillary system technical account

TIPS AS technical account

| 89) | „TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ülekandmise korraldus, millega rahastatakse TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) kõrvalsüsteemi raamatupidamises; |
| --- | --- |

89)

„TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ülekandmise korraldus, millega rahastatakse TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) kõrvalsüsteemi raamatupidamises;

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order

| 90) | „TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole ülekandmise korraldus, millega võetakse tagasi TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) rahastamine kõrvalsüsteemi raamatupidamises.“; |
| --- | --- |

90)

„TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole ülekandmise korraldus, millega võetakse tagasi TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) rahastamine kõrvalsüsteemi raamatupidamises.“;

TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order

| 3. | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 13
  Kõrvalsüsteemid

  1.   Eurosüsteemi keskpangad osutavad kõrvalsüsteemidele keskpangarahas rahaülekande teenuseid TARGET2 võrguteenuse osutaja vahendusel juurdepääsetavas maksemoodulis. Neid teenuseid reguleeritakse eurosüsteemi keskpankade ja vastavate kõrvalsüsteemide vaheliste kahepoolsete lepingutega.


  2.   Kahepoolsed lepingud kõrvalsüsteemidega, kes kasutavad kõrvalsüsteemiliidest (ASI), peavad olema kooskõlas IV lisaga. Lisaks peab eurosüsteemi keskpank tagama, et nende lepingute suhtes kohaldatakse mutatis mutandis II lisa järgmisi sätteid:






  a) | artikli 8 lõige 1 (tehnilised ja õiguslikud nõuded); |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Kõrvalsüsteemid

1.   Eurosüsteemi keskpangad osutavad kõrvalsüsteemidele keskpangarahas rahaülekande teenuseid TARGET2 võrguteenuse osutaja vahendusel juurdepääsetavas maksemoodulis. Neid teenuseid reguleeritakse eurosüsteemi keskpankade ja vastavate kõrvalsüsteemide vaheliste kahepoolsete lepingutega.

2.   Kahepoolsed lepingud kõrvalsüsteemidega, kes kasutavad kõrvalsüsteemiliidest (ASI), peavad olema kooskõlas IV lisaga. Lisaks peab eurosüsteemi keskpank tagama, et nende lepingute suhtes kohaldatakse mutatis mutandis II lisa järgmisi sätteid:

a)

artikli 8 lõige 1 (tehnilised ja õiguslikud nõuded);

| b) | artikli 8 lõiked 2 kuni 5 (taotluse esitamise kord), välja arvatud asjaolu, et artiklis 4 sätestatud juurdepääsu tingimuste täitmise nõude asemel peab kõrvalsüsteem täitma kõrvalsüsteemi mõistes sätestatud juurdepääsu tingimused vastavalt II lisa artiklile 1; |
| --- | --- |

b)

artikli 8 lõiked 2 kuni 5 (taotluse esitamise kord), välja arvatud asjaolu, et artiklis 4 sätestatud juurdepääsu tingimuste täitmise nõude asemel peab kõrvalsüsteem täitma kõrvalsüsteemi mõistes sätestatud juurdepääsu tingimused vastavalt II lisa artiklile 1;

| c) | töökorralduse ajakava V liites; |
| --- | --- |

c)

töökorralduse ajakava V liites;

| d) | artikkel 11 (koostöö ja teabevahetuse nõuded), välja arvatud lõige 8; |
| --- | --- |

d)

artikkel 11 (koostöö ja teabevahetuse nõuded), välja arvatud lõige 8;

| e) | artiklid 27 ja 28 (talitluspidevuse ja eriolukorra meetmed ning turvanõuded ja kontrollimenetlused), mille kohaselt on II lisa artiklis 28 sätestatud turvanõuete rikkumise eest määratavate trahvide arvutamise aluseks võetav tasu IV lisa punkti 18 alapunkti 1 alajaotuses a osutatud tasu; |
| --- | --- |

e)

artiklid 27 ja 28 (talitluspidevuse ja eriolukorra meetmed ning turvanõuded ja kontrollimenetlused), mille kohaselt on II lisa artiklis 28 sätestatud turvanõuete rikkumise eest määratavate trahvide arvutamise aluseks võetav tasu IV lisa punkti 18 alapunkti 1 alajaotuses a osutatud tasu;

| f) | artikkel 31 (vastutus); |
| --- | --- |

f)

artikkel 31 (vastutus);

| g) | artikkel 32 (tõendid); |
| --- | --- |

g)

artikkel 32 (tõendid);

| h) | artiklid 33 ja 34 (osaluse kestus, lõpetamine ja peatamine), välja arvatud artikli 34 lõike 1 punkt b; |
| --- | --- |

h)

artiklid 33 ja 34 (osaluse kestus, lõpetamine ja peatamine), välja arvatud artikli 34 lõike 1 punkt b;

| i) | asjakohastel juhtudel artikkel 35 (maksemooduli kontode sulgemine); |
| --- | --- |

i)

asjakohastel juhtudel artikkel 35 (maksemooduli kontode sulgemine);

| j) | artikkel 38 (konfidentsiaalsusnõuded); |
| --- | --- |

j)

artikkel 38 (konfidentsiaalsusnõuded);

| k) | artikkel 39 (andmekaitse, rahapesu tõkestamise nõuded ja seonduvad küsimused); |
| --- | --- |

k)

artikkel 39 (andmekaitse, rahapesu tõkestamise nõuded ja seonduvad küsimused);

| l) | artikkel 40 (teatamise nõuded); |
| --- | --- |

l)

artikkel 40 (teatamise nõuded);

| m) | artikkel 41 (lepingulised suhted TARGET2 võrguteenuse osutajaga); |
| --- | --- |

m)

artikkel 41 (lepingulised suhted TARGET2 võrguteenuse osutajaga);

| n) | artikkel 44 (kohaldatava õiguse, kohtualluvuse ja täitmise koha reeglid); |
| --- | --- |

n)

artikkel 44 (kohaldatava õiguse, kohtualluvuse ja täitmise koha reeglid);

| o) | artikli 45a lõige 1 (üleminekusäte). |
| --- | --- |

o)

artikli 45a lõige 1 (üleminekusäte).

3.   Kahepoolsed lepingud osalejaliidest kasutavate kõrvalsüsteemidega peavad vastama mõlemale järgmisele:

| a) | II lisa, välja arvatud V jaotis ning VI ja VII liide; ja |
| --- | --- |

a)

II lisa, välja arvatud V jaotis ning VI ja VII liide; ja

| b) | IV lisa artikkel 18. |
| --- | --- |

b)

IV lisa artikkel 18.

Punkti a kohaldamisel on II lisa artiklis 28 sätestatud turvanõuete rikkumise eest määratavate trahvide arvutamise aluseks võetav tasu IV lisa punkti 18 alapunkti 1 alajaotuses a osutatud tasu.

4.   Erandina lõikest 3 peavad kahepoolsed lepingud osalejaliidest kasutavate kõrvalsüsteemidega, kes arveldavad makseid ainult oma klientide jaoks, olema kooskõlas mõlema järgmisega:

| a) | II lisa, välja arvatud V jaotis, artikkel 36 ning VI ja VII liide; ja |
| --- | --- |

a)

II lisa, välja arvatud V jaotis, artikkel 36 ning VI ja VII liide; ja

| b) | IV lisa artikkel 18. |
| --- | --- |

b)

IV lisa artikkel 18.

Punkti a kohaldamisel on II lisa artiklis 28 sätestatud turvanõuete rikkumise eest määratavate trahvide arvutamise aluseks võetav tasu IV lisa punkti 18 alapunkti 1 alajaotuses a osutatud tasu.

5.   Eurosüsteemi keskpangad osutavad keskpangarahas rahaülekandeteenuseid kõrvalsüsteemidele, kes arveldavad välkmakseid oma raamatupidamises vastavalt SCT Inst skeemile, ainult TIPS platvormil. Kahepoolsed lepingud selliste rahaülekandeteenuste osutamiseks peavad olema kooskõlas IVa lisaga ning võimaldama arveldada välkmakseid ainult vastavalt SCT Inst skeemile. Sellistes kahepoolsetes lepingutes kohaldatakse mutatis mutandis järgmisi IIb lisa sätteid:

| a) | I, II ja III liide; |
| --- | --- |

a)

I, II ja III liide;

| b) | artikkel 4 (TARGET2 üldkirjeldus); |
| --- | --- |

b)

artikkel 4 (TARGET2 üldkirjeldus);

| c) | artikkel 5 (juurdepääsutingimused), mille kohaselt peab kõrvalsüsteem vastama IIb lisa artiklis 1 esitatud kõrvalsüsteemi mõistes sätestatud juurdepääsu tingimustele; |
| --- | --- |

c)

artikkel 5 (juurdepääsutingimused), mille kohaselt peab kõrvalsüsteem vastama IIb lisa artiklis 1 esitatud kõrvalsüsteemi mõistes sätestatud juurdepääsu tingimustele;

| d) | artikli 6 lõige 1 (tehnilised ja õiguslikud nõuded), välja arvatud asjaolu, et SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega SCT Inst skeemi järgimise nõude asemel peab kõrvalsüsteem olema teatanud oma vastavusest SCT Inst skeemile; |
| --- | --- |

d)

artikli 6 lõige 1 (tehnilised ja õiguslikud nõuded), välja arvatud asjaolu, et SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega SCT Inst skeemi järgimise nõude asemel peab kõrvalsüsteem olema teatanud oma vastavusest SCT Inst skeemile;

| e) | artikli 6 lõiked 2 kuni 5 (taotluse esitamise kord), välja arvatud asjaolu, et i) artiklis 5 sätestatud juurdepääsu tingimuste täitmise nõude asemel peab kõrvalsüsteem täitma kõrvalsüsteemi mõistes sätestatud juurdepääsu tingimused vastavalt IIb lisa artiklile 1 ja ii) SCT Inst skeemi järgimise tõendamise nõude asemel peab kõrvalsüsteem tõendama, et on teatanud oma vastavusest SCT Inst skeemile; |
| --- | --- |

e)

artikli 6 lõiked 2 kuni 5 (taotluse esitamise kord), välja arvatud asjaolu, et i) artiklis 5 sätestatud juurdepääsu tingimuste täitmise nõude asemel peab kõrvalsüsteem täitma kõrvalsüsteemi mõistes sätestatud juurdepääsu tingimused vastavalt IIb lisa artiklile 1 ja ii) SCT Inst skeemi järgimise tõendamise nõude asemel peab kõrvalsüsteem tõendama, et on teatanud oma vastavusest SCT Inst skeemile;

| f) | artikkel 7 (juurdepääs TIPS platvormile); |
| --- | --- |

f)

artikkel 7 (juurdepääs TIPS platvormile);

| g) | artikkel 8 (juurdepääsetavad osapooled); |
| --- | --- |

g)

artikkel 8 (juurdepääsetavad osapooled);

| h) | artikkel 9 (võrguteenuse osutaja); |
| --- | --- |

h)

artikkel 9 (võrguteenuse osutaja);

| i) | artikkel 11 (TIPS kataloog); |
| --- | --- |

i)

artikkel 11 (TIPS kataloog);

| j) | artikkel 11a (MPL teabehoidla); |
| --- | --- |

j)

artikkel 11a (MPL teabehoidla);

| k) | artikkel 12 (keskpanga ja kontoomaniku kohustused), välja arvatud lõige 4; |
| --- | --- |

k)

artikkel 12 (keskpanga ja kontoomaniku kohustused), välja arvatud lõige 4;

| l) | artikkel 14 (koostöö ja teabevahetuse nõuded); |
| --- | --- |

l)

artikkel 14 (koostöö ja teabevahetuse nõuded);

| m) | artikkel 16 (maksejuhiste liigid); |
| --- | --- |

m)

artikkel 16 (maksejuhiste liigid);

| n) | artikkel 17 (maksejuhiste vastuvõtmine ja tagasilükkamine) |
| --- | --- |

n)

artikkel 17 (maksejuhiste vastuvõtmine ja tagasilükkamine)

| o) | artikkel 18 (maksejuhiste töötlemine); |
| --- | --- |

o)

artikkel 18 (maksejuhiste töötlemine);

| p) | artikkel 19 (tagasikutsumise nõue); |
| --- | --- |

p)

artikkel 19 (tagasikutsumise nõue);

| q) | artikkel 20 (sisestamise hetk ja tagasivõtmatuse hetk); |
| --- | --- |

q)

artikkel 20 (sisestamise hetk ja tagasivõtmatuse hetk);

| r) | artikkel 21(turvanõuded ja talitluspidevus); |
| --- | --- |

r)

artikkel 21(turvanõuded ja talitluspidevus);

| s) | artikkel 23 (vastutus); |
| --- | --- |

s)

artikkel 23 (vastutus);

| t) | artikkel 24 (tõendid); |
| --- | --- |

t)

artikkel 24 (tõendid);

| u) | artiklid 25 ja 26 (osalemise kestus, lõpetamine ja peatamine), välja arvatud artikli 26 lõike 1 punkt b ja artikli 26 lõike 4 teine lõik; |
| --- | --- |

u)

artiklid 25 ja 26 (osalemise kestus, lõpetamine ja peatamine), välja arvatud artikli 26 lõike 1 punkt b ja artikli 26 lõike 4 teine lõik;

| v) | asjakohastel juhtudel artikkel 27 (kontode sulgemine); |
| --- | --- |

v)

asjakohastel juhtudel artikkel 27 (kontode sulgemine);

| w) | artikkel 29 (konfidentsiaalsusnõuded); |
| --- | --- |

w)

artikkel 29 (konfidentsiaalsusnõuded);

| x) | artikkel 30 (andmekaitse, rahapesu tõkestamise nõuded ja seonduvad küsimused); |
| --- | --- |

x)

artikkel 30 (andmekaitse, rahapesu tõkestamise nõuded ja seonduvad küsimused);

| y) | artikkel 31 (teatamise nõuded); |
| --- | --- |

y)

artikkel 31 (teatamise nõuded);

| z) | artikkel 34 (kohaldatava õiguse, kohtualluvuse ja täitmise koha reeglid). |
| --- | --- |

z)

artikkel 34 (kohaldatava õiguse, kohtualluvuse ja täitmise koha reeglid).

| aa) | artikkel 35a (üleminekusäte).“; |
| --- | --- |

aa)

artikkel 35a (üleminekusäte).“;

| 4. | Artikli 17 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Käesoleva artikli lõikeid 1 kuni 3a kohaldatakse ka juhul, kui kõrvalsüsteemid peatavad või lõpetavad kõrvalsüsteemiliidese või TIPS platvormi kasutamise.“; |
| --- | --- |

4.

Artikli 17 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Käesoleva artikli lõikeid 1 kuni 3a kohaldatakse ka juhul, kui kõrvalsüsteemid peatavad või lõpetavad kõrvalsüsteemiliidese või TIPS platvormi kasutamise.“;

| 5. | Lisatakse järgmine artikkel 27a:

  „Artikkel 27a
  Üleminekusäte
  Eurosüsteemi keskpangad võivad osutada keskpangarahas rahaülekandeteenuseid kõrvalsüsteemidele, kes arveldavad välkmakseid oma raamatupidamises vastavalt SCT Inst skeemile kõrvalsüsteemiliidese abil kuni 25. veebruarini 2022.“; |
| --- | --- |

5.

Lisatakse järgmine artikkel 27a:

„Artikkel 27a

Üleminekusäte

Eurosüsteemi keskpangad võivad osutada keskpangarahas rahaülekandeteenuseid kõrvalsüsteemidele, kes arveldavad välkmakseid oma raamatupidamises vastavalt SCT Inst skeemile kõrvalsüsteemiliidese abil kuni 25. veebruarini 2022.“;

| 6. | Suunise EKP/2012/27 II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise I lisaga; |
| --- | --- |

6.

Suunise EKP/2012/27 II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise I lisaga;

| 7. | Suunise EKP/2012/27 IIa lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise II lisaga; |
| --- | --- |

7.

Suunise EKP/2012/27 IIa lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise II lisaga;

| 8. | Suunise EKP/2012/27 IIb lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise III lisaga; |
| --- | --- |

8.

Suunise EKP/2012/27 IIb lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise III lisaga;

| 9. | Suunise EKP/2012/27 IV lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise IV lisaga; |
| --- | --- |

9.

Suunise EKP/2012/27 IV lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise IV lisaga;

| 10. | Lisatakse uus suunise EKP/2012/27 IVa lisa kooskõlas käesoleva suunise V lisaga. |
| --- | --- |

10.

Lisatakse uus suunise EKP/2012/27 IVa lisa kooskõlas käesoleva suunise V lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Keskpangad liikmesriikides, mille rahaühik on euro, võtavad meetmed, mis on vajalikud käesoleva suunise järgimiseks alates 21. novembrist 2021, välja arvatud käesoleva suunise II lisa punkti 1 alapunkt c ning punktid 7 ja 9, mille osas nad võtavad vajalikud meetmed ja kohaldavad neid alates 13. juunist 2022. Nad teatavad EKP-le nende meetmetega seotud dokumentidest ja vahenditest hiljemalt 9. septembriks 2021.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 20. juuli 2021

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopa Keskpanga suunis EKP/2007/2, 26. aprill 2007, üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (ELT L 237, 8.9.2007, lk 1).

1

(2)  Euroopa Keskpanga suunis EKP/2012/27, 5. detsember 2012, üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (ELT L 30, 30.1.2013, lk 1).

2

---

I LISA

Suunise EKP/2012/27 II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | mõiste „kontsern“ punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | krediidiasutuste kogum, kes on hõlmatud emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetesse, kui emaettevõtja on kohustatud esitama konsolideeritud finantsaruandeid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1126/2008 (*1) alusel kasutusele võetud rahvusvahelisele raamatupidamisstandardile 27 (IAS 27), ja kelle hulka kuuluvad kas i) emaettevõtja ja üks või rohkem tütarettevõtjat või ii) kaks või enam emaettevõtja tütarettevõtjat, või |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

mõiste „kontsern“ punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

krediidiasutuste kogum, kes on hõlmatud emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetesse, kui emaettevõtja on kohustatud esitama konsolideeritud finantsaruandeid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1126/2008 (*1) alusel kasutusele võetud rahvusvahelisele raamatupidamisstandardile 27 (IAS 27), ja kelle hulka kuuluvad kas i) emaettevõtja ja üks või rohkem tütarettevõtjat või ii) kaks või enam emaettevõtja tütarettevõtjat, või

(*1)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1126/2008, 3. november 2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).“;"

| b) | mõiste „välkmaksejuhis“ asendatakse järgmisega:






  „— | „välkmaksejuhis“ (instant payment order) – Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeemile vastav maksejuhis, mille saab täita 24 tundi päevas igal kalendripäeval ja mille puhul kohaldatakse viivitamatut või peaaegu viivitamatut töötlemist ja maksjale teatamist, ning mis hõlmab i) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ii) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid, iii) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ja iv) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid;“; |
| --- | --- | --- |

b)

mõiste „välkmaksejuhis“ asendatakse järgmisega:

„—

„välkmaksejuhis“ (instant payment order) – Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeemile vastav maksejuhis, mille saab täita 24 tundi päevas igal kalendripäeval ja mille puhul kohaldatakse viivitamatut või peaaegu viivitamatut töötlemist ja maksjale teatamist, ning mis hõlmab i) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ii) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid, iii) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ja iv) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid;“;

| c) | lisatakse järgmised mõisted:






  „— | „Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeem“ ehk „SCT Inst skeem“ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme; SCT Inst scheme) – automatiseeritud avatud standardite skeem, millega nähakse ette pankadevahelised eeskirjad, mida SCT Inst osalejad peavad järgima ning mis võimaldab SEPA makseteenuse osutajatel pakkuda automatiseeritud, kogu SEPAt hõlmavat euro välkkreeditkorralduse toodet, |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised mõisted:

„—

„Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeem“ ehk „SCT Inst skeem“ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme; SCT Inst scheme) – automatiseeritud avatud standardite skeem, millega nähakse ette pankadevahelised eeskirjad, mida SCT Inst osalejad peavad järgima ning mis võimaldab SEPA makseteenuse osutajatel pakkuda automatiseeritud, kogu SEPAt hõlmavat euro välkkreeditkorralduse toodet,

| — | „TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto“ (TIPS ancillary system technical account; TIPS AS technical account)“ – kõrvalsüsteemi poolt või kõrvalsüsteemi nimel keskpanga poolt keskpanga TARGET2 osasüsteemis peetav konto, mida kõrvalsüsteem kasutab oma raamatupidamises välkmaksete arveldamiseks, |
| --- | --- |

—

„TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto“ (TIPS ancillary system technical account; TIPS AS technical account)“ – kõrvalsüsteemi poolt või kõrvalsüsteemi nimel keskpanga poolt keskpanga TARGET2 osasüsteemis peetav konto, mida kõrvalsüsteem kasutab oma raamatupidamises välkmaksete arveldamiseks,

| — | „TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ülekandmise korraldus, millega rahastatakse TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) kõrvalsüsteemi raamatupidamises, |
| --- | --- |

—

„TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ülekandmise korraldus, millega rahastatakse TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) kõrvalsüsteemi raamatupidamises,

| — | „TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole ülekandmise korraldus, millega võetakse tagasi TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) rahastamine kõrvalsüsteemi raamatupidamises, |
| --- | --- |

—

„TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole ülekandmise korraldus, millega võetakse tagasi TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) rahastamine kõrvalsüsteemi raamatupidamises,

| — | „juurdepääsetav osapool“ (reachable party) – üksus, mis: a) omab BICi; b) on juurdepääsetavaks osapooleks määratud TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi poolt; c) on TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi osaleja korrespondentpank, klient või filiaal, või kõrvalsüsteemi osaleja korrespondentpank, klient või filiaal; ning d) on kättesaadav TIPS platvormi kaudu ning võimeline esitama ja võtma vastu välkmaksejuhiseid kas TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi kaudu või nende volitusel vahetult.“; |
| --- | --- |

—

„juurdepääsetav osapool“ (reachable party) – üksus, mis: a) omab BICi; b) on juurdepääsetavaks osapooleks määratud TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi poolt; c) on TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi osaleja korrespondentpank, klient või filiaal, või kõrvalsüsteemi osaleja korrespondentpank, klient või filiaal; ning d) on kättesaadav TIPS platvormi kaudu ning võimeline esitama ja võtma vastu välkmaksejuhiseid kas TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi kaudu või nende volitusel vahetult.“;

| d) | mõiste „TIPS võrguteenuse osutaja“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

mõiste „TIPS võrguteenuse osutaja“ jäetakse välja;

| 2. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt fc asendatakse järgmisega:






  „fc) | TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole ja maksemooduli kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt fc asendatakse järgmisega:

„fc)

TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole ja maksemooduli kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused;“;

| b) | lisatakse järgmine lõike 2 punkt fd:






  „fd) | TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused; ning“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõike 2 punkt fd:

„fd)

TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused; ning“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   TARGET2 võimaldab euromaksete reaalajalisi brutoarveldusi ja keskpangarahas arveldamist maksemooduli kontodel, T2Si eriotstarbelistel rahakontodel ja TIPS eriotstarbelistel rahakontodel. TARGET2 on asutatud ja see tegutseb ühisplatvormina, mille kaudu esitatakse ja töödeldakse maksejuhiseid ning mille kaudu toimub maksete lõplik laekumine tehniliselt ühetaoliselt. T2Si eriotstarbeliste rahakontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel T2Si platvormil. TIPS eriotstarbeliste rahakontode ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel TIPS platvormil.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   TARGET2 võimaldab euromaksete reaalajalisi brutoarveldusi ja keskpangarahas arveldamist maksemooduli kontodel, T2Si eriotstarbelistel rahakontodel ja TIPS eriotstarbelistel rahakontodel. TARGET2 on asutatud ja see tegutseb ühisplatvormina, mille kaudu esitatakse ja töödeldakse maksejuhiseid ning mille kaudu toimub maksete lõplik laekumine tehniliselt ühetaoliselt. T2Si eriotstarbeliste rahakontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel T2Si platvormil. TIPS eriotstarbeliste rahakontode ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel TIPS platvormil.“;

| 3. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5
  Otseosalejad

  1.   TARGET2-[keskpanga/riigi] maksemooduli konto omanikud on otseosalejad ning peavad vastama artikli 8 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele. Neil peab olema vähemalt üks maksemooduli konto [keskpangas]. Maksemooduli konto omanikud, kes järgivad SCT Inst skeemi SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega, on ja jäävad TIPS platvormil pidevalt kättesaadavaks, kas TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikuna või juurdepääsetava osapoolena TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku kaudu.


  2.   Maksemooduli konto omanikud võivad määrata adresseeritavad BICi omanikud, olenemata nende asutamise kohast. Maksemooduli konto omanikud võivad määrata adresseeritavad BICi omanikud, kes järgivad SCT Inst skeemi SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega, ainult juhul, kui need üksused on TIPS platvormil kättesaadavad, kas TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikuna või juurdepääsetava osapoolena TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku kaudu.


  3.   Maksemooduli konto omanikud võivad anda üksustele maksemooduli kaudse osaleja staatuse, kui artikli 6 tingimused on täidetud. Maksemooduli konto omanikud võivad anda kaudse osaleja staatuse üksustele, kes järgivad SCT Inst skeemi SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega, ainult juhul, kui need üksused on TIPS platvormil kättesaadavad, kas [keskpanga] TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikuna või juurdepääsetava osapoolena TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku kaudu.


  4.   Ühist juurdepääsu filiaalide kaudu võib võimaldada järgmiselt:






  a) | krediidiasutus käesoleva lisa artikli 4 lõike 1 punktide a ja b tähenduses, kes on tunnistatud maksemooduli konto omanikuks, võib maksejuhiste andmiseks ja/või maksete saamiseks anda oma maksemooduli kontole otsejuurdepääsu ühele või enamale oma liidus või EMPs asutatud filiaalile, juhul kui [keskpanka] on sellest teavitatud; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Otseosalejad

1.   TARGET2-[keskpanga/riigi] maksemooduli konto omanikud on otseosalejad ning peavad vastama artikli 8 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele. Neil peab olema vähemalt üks maksemooduli konto [keskpangas]. Maksemooduli konto omanikud, kes järgivad SCT Inst skeemi SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega, on ja jäävad TIPS platvormil pidevalt kättesaadavaks, kas TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikuna või juurdepääsetava osapoolena TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku kaudu.

2.   Maksemooduli konto omanikud võivad määrata adresseeritavad BICi omanikud, olenemata nende asutamise kohast. Maksemooduli konto omanikud võivad määrata adresseeritavad BICi omanikud, kes järgivad SCT Inst skeemi SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega, ainult juhul, kui need üksused on TIPS platvormil kättesaadavad, kas TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikuna või juurdepääsetava osapoolena TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku kaudu.

3.   Maksemooduli konto omanikud võivad anda üksustele maksemooduli kaudse osaleja staatuse, kui artikli 6 tingimused on täidetud. Maksemooduli konto omanikud võivad anda kaudse osaleja staatuse üksustele, kes järgivad SCT Inst skeemi SEPA välkkreeditkorralduste järgimise kokkuleppe allkirjastamisega, ainult juhul, kui need üksused on TIPS platvormil kättesaadavad, kas [keskpanga] TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikuna või juurdepääsetava osapoolena TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku kaudu.

4.   Ühist juurdepääsu filiaalide kaudu võib võimaldada järgmiselt:

a)

krediidiasutus käesoleva lisa artikli 4 lõike 1 punktide a ja b tähenduses, kes on tunnistatud maksemooduli konto omanikuks, võib maksejuhiste andmiseks ja/või maksete saamiseks anda oma maksemooduli kontole otsejuurdepääsu ühele või enamale oma liidus või EMPs asutatud filiaalile, juhul kui [keskpanka] on sellest teavitatud;

| b) | kui krediidiasutuse filiaal on saanud maksemooduli konto omaniku staatuse, võivad teised sama juriidilise isiku filiaalid ja/või tema peakorter, kui need on asutatud liidus või EMPs, kasutada selle filiaali maksemooduli kontot, kui [keskpanka] on sellest teavitatud.“; |
| --- | --- |

b)

kui krediidiasutuse filiaal on saanud maksemooduli konto omaniku staatuse, võivad teised sama juriidilise isiku filiaalid ja/või tema peakorter, kui need on asutatud liidus või EMPs, kasutada selle filiaali maksemooduli kontot, kui [keskpanka] on sellest teavitatud.“;

| 4. | Artikli 12 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Maksemooduli kontosid ja nende allkontosid tasustatakse nullprotsendilise intressimääraga või hoiustamise püsivõimaluse intressimääraga, sõltuvalt sellest, kumb on madalam, välja arvatud juhul, kui neid kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks või ülemääraste reservide hoidmiseks.
  Kohustuslikult reservilt tasu arvutamisel ja maksmisel juhindutakse nõukogu määrusest (EÜ) nr 2531/98 (*2) ja Euroopa Keskpanga määrusest (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) (*3).
  Ülemäärastelt reservidelt tasu arvutamisel ja maksmisel juhindutakse otsusest (EL) 2019/1743 (EKP/2019/31) (*4).


  (*2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2531/98, 23. november 1998, kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1)."


  (*3)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2021/378, 22. jaanuar 2021, kohustusliku reservi kohaldamise kohta (EKP/2021/1) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 1)."


  (*4)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2019/1743, 15. oktoober 2019, ülemääraste reservide ja teatavate hoiuste tasustamise kohta (EKP/2019/31) (ELT L 267, 21.10.2019, lk 12).“
  " |
| --- | --- |

4.

Artikli 12 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Maksemooduli kontosid ja nende allkontosid tasustatakse nullprotsendilise intressimääraga või hoiustamise püsivõimaluse intressimääraga, sõltuvalt sellest, kumb on madalam, välja arvatud juhul, kui neid kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks või ülemääraste reservide hoidmiseks.

Kohustuslikult reservilt tasu arvutamisel ja maksmisel juhindutakse nõukogu määrusest (EÜ) nr 2531/98 (*2) ja Euroopa Keskpanga määrusest (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) (*3).

Ülemäärastelt reservidelt tasu arvutamisel ja maksmisel juhindutakse otsusest (EL) 2019/1743 (EKP/2019/31) (*4).

(*2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2531/98, 23. november 1998, kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1)."

*2

(*3)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2021/378, 22. jaanuar 2021, kohustusliku reservi kohaldamise kohta (EKP/2021/1) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 1)."

*3

(*4)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2019/1743, 15. oktoober 2019, ülemääraste reservide ja teatavate hoiuste tasustamise kohta (EKP/2019/31) (ELT L 267, 21.10.2019, lk 12).“
  "

*4

| 5. | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 28
  Turvanõuded ja kontrollimenetlused

  1.   Osalejad rakendavad asjakohast turvakontrolli, et kaitsta oma süsteeme lubamatu juurdepääsu ja kasutamise eest. Osalejad on ainuvastutavad oma süsteemide konfidentsiaalsuse, usaldusväärsuse ja kättesaadavuse piisava kaitse eest.


  2.   Osalejad peavad teavitama [keskpanka] kõikidest oma tehnilise infrastruktuuri turvalisusega seotud sündmustest ja kohastel juhtudel kolmandatest isikutest teenusepakkujate tehnilise infrastruktuuri turvalisusega seotud sündmustest. [Keskpank] võib nõuda sündmuse kohta lisateavet ja vajadusel korral ka seda, et osaleja rakendaks asjakohaseid meetmeid, vältimaks selliste sündmuste kordumist.


  3.   [Keskpank] võib kõikide osalejate ja/või [keskpanga] poolt tähtsateks peetavate osalejate suhtes kohaldada täiendavaid turvanõudeid, eelkõige seoses küberturvalisusega või pettuse vältimiseks.


  4.   Osalejad annavad [keskpangale]: i) püsiva juurdepääsu oma kinnitusele valitud võrguteenuse osutaja turvalisuse kasutajanõuete järgimise kohta, ja ii) igal aastal TARGET2 enesesertifitseerimise kinnituse, mis on avaldatud [keskpanga] veebilehel ning EKP veebilehel inglise keeles.


  4a.   [Keskpank] hindab osaleja enesesertifitseerimise kinnitus(t)e vastavust igale TARGET2 enesesertifitseerimise nõuete all sätestatud nõudele. Need nõuded on loetletud VIII liites, mis koos teiste artikli 2 lõikes 1 osutatud liidetega moodustab käesolevate tingimuste lahutamatu osa.


  4b.   Osaleja vastavus TARGET2 enesesertifitseerimise nõuetele liigitatakse järgmisteks tasemeteks, kaalukuse järjekorras: „täielik vastavus“, „vähemoluline mittevastavus“ või „oluline mittevastavus“. Hindamisel kohaldatakse järgmiseid kriteeriume: täielik vastavus on tuvastatud juhul, kui osaleja on nõuded täitnud 100% ulatuses; vähemoluline mittevastavus esineb juhul, kui osaleja on nõuded täitnud vähem kui 100%, kuid vähemalt 66% ulatuses, ning oluline mittevastavus juhul kui osaleja on nõuded täitnud vähem kui 66% ulatuses. Kui osaleja tõendab, et konkreetne nõue ei ole tema suhtes kohaldatav, loetakse ta liigitamisel asjaomasele nõudele vastavaks. Osaline, kes ei saavuta „täielikku vastavust“, peab esitama tegevuskava, milles näitab, kuidas ta kavatseb saavutada täieliku vastavuse. [Keskpank] teavitab asjaomaseid järelevalveasutusi sellise osaleja nõuetele vastavuse staatusest.


  4c.   Kui osaleja keeldub andmast püsivat juurdepääsu oma kinnitusele valitud võrguteenuse osutaja turvalisuse kasutajanõuete järgimise kohta või ei esita TARGET2 enesesertifitseerimist, liigitatakse osaleja nõuetele vastavuse tase „oluliseks mittevastavuseks“.


  4d.   [Keskpank] hindab osalejate nõuetele vastavust igal aastal.


  4e.   [Keskpank] võib kohaldada järgmisi õiguskaitsemeetmeid osalejate suhtes, kelle nõuetele vastavust hinnati tasemega „vähemoluline mittevastavus“ või „oluline mittevastavus“, kaalukuse järjekorras:






  i) | tugevdatud järelevalve: osaleja esitab [keskpangale] kõrgema juhtkonna poolt allkirjastatud kuuaruande oma edusammude kohta mittevastavuse käsitlemisel. Täiendavalt on osaleja kohustatud maksma igal kuul iga mõjutatud konto eest trahvi VI liite punktis 1 sätestatud kuutasu summas, välja arvatud tehingutasud. Seda õiguskaitsemeedet võib kohaldada juhul, kui osalejale antakse teine järjestikune hinnang, mille kohaselt esineb „vähemoluline mittevastavus“ või „oluline mittevastavus“; |
| --- | --- | --- |

5.

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Turvanõuded ja kontrollimenetlused

1.   Osalejad rakendavad asjakohast turvakontrolli, et kaitsta oma süsteeme lubamatu juurdepääsu ja kasutamise eest. Osalejad on ainuvastutavad oma süsteemide konfidentsiaalsuse, usaldusväärsuse ja kättesaadavuse piisava kaitse eest.

2.   Osalejad peavad teavitama [keskpanka] kõikidest oma tehnilise infrastruktuuri turvalisusega seotud sündmustest ja kohastel juhtudel kolmandatest isikutest teenusepakkujate tehnilise infrastruktuuri turvalisusega seotud sündmustest. [Keskpank] võib nõuda sündmuse kohta lisateavet ja vajadusel korral ka seda, et osaleja rakendaks asjakohaseid meetmeid, vältimaks selliste sündmuste kordumist.

3.   [Keskpank] võib kõikide osalejate ja/või [keskpanga] poolt tähtsateks peetavate osalejate suhtes kohaldada täiendavaid turvanõudeid, eelkõige seoses küberturvalisusega või pettuse vältimiseks.

4.   Osalejad annavad [keskpangale]: i) püsiva juurdepääsu oma kinnitusele valitud võrguteenuse osutaja turvalisuse kasutajanõuete järgimise kohta, ja ii) igal aastal TARGET2 enesesertifitseerimise kinnituse, mis on avaldatud [keskpanga] veebilehel ning EKP veebilehel inglise keeles.

4a.   [Keskpank] hindab osaleja enesesertifitseerimise kinnitus(t)e vastavust igale TARGET2 enesesertifitseerimise nõuete all sätestatud nõudele. Need nõuded on loetletud VIII liites, mis koos teiste artikli 2 lõikes 1 osutatud liidetega moodustab käesolevate tingimuste lahutamatu osa.

4b.   Osaleja vastavus TARGET2 enesesertifitseerimise nõuetele liigitatakse järgmisteks tasemeteks, kaalukuse järjekorras: „täielik vastavus“, „vähemoluline mittevastavus“ või „oluline mittevastavus“. Hindamisel kohaldatakse järgmiseid kriteeriume: täielik vastavus on tuvastatud juhul, kui osaleja on nõuded täitnud 100% ulatuses; vähemoluline mittevastavus esineb juhul, kui osaleja on nõuded täitnud vähem kui 100%, kuid vähemalt 66% ulatuses, ning oluline mittevastavus juhul kui osaleja on nõuded täitnud vähem kui 66% ulatuses. Kui osaleja tõendab, et konkreetne nõue ei ole tema suhtes kohaldatav, loetakse ta liigitamisel asjaomasele nõudele vastavaks. Osaline, kes ei saavuta „täielikku vastavust“, peab esitama tegevuskava, milles näitab, kuidas ta kavatseb saavutada täieliku vastavuse. [Keskpank] teavitab asjaomaseid järelevalveasutusi sellise osaleja nõuetele vastavuse staatusest.

4c.   Kui osaleja keeldub andmast püsivat juurdepääsu oma kinnitusele valitud võrguteenuse osutaja turvalisuse kasutajanõuete järgimise kohta või ei esita TARGET2 enesesertifitseerimist, liigitatakse osaleja nõuetele vastavuse tase „oluliseks mittevastavuseks“.

4d.   [Keskpank] hindab osalejate nõuetele vastavust igal aastal.

4e.   [Keskpank] võib kohaldada järgmisi õiguskaitsemeetmeid osalejate suhtes, kelle nõuetele vastavust hinnati tasemega „vähemoluline mittevastavus“ või „oluline mittevastavus“, kaalukuse järjekorras:

i)

tugevdatud järelevalve: osaleja esitab [keskpangale] kõrgema juhtkonna poolt allkirjastatud kuuaruande oma edusammude kohta mittevastavuse käsitlemisel. Täiendavalt on osaleja kohustatud maksma igal kuul iga mõjutatud konto eest trahvi VI liite punktis 1 sätestatud kuutasu summas, välja arvatud tehingutasud. Seda õiguskaitsemeedet võib kohaldada juhul, kui osalejale antakse teine järjestikune hinnang, mille kohaselt esineb „vähemoluline mittevastavus“ või „oluline mittevastavus“;

| ii) | osalemise peatamine: TARGET2-[keskpangas/riigis] osalemise võib peatada käesoleva lisa artikli 34 lõike 2 punktides b ja c kirjeldatud juhtudel. Erandina käesoleva lisa artiklist 34 teavitatakse osalejat sellisest peatamisest kolm kuud ette. Osaleja on kohustatud maksma igal kuul iga peatatud konto eest trahvi VI liite punktis 1 sätestatud kuutasu kahekordses summas, välja arvatud tehingutasud. Seda õiguskaitsemeedet võib kohaldada juhul, kui osalejale antakse teine järjestikune hinnang, mille kohaselt esineb „oluline mittevastavus“; |
| --- | --- |

ii)

osalemise peatamine: TARGET2-[keskpangas/riigis] osalemise võib peatada käesoleva lisa artikli 34 lõike 2 punktides b ja c kirjeldatud juhtudel. Erandina käesoleva lisa artiklist 34 teavitatakse osalejat sellisest peatamisest kolm kuud ette. Osaleja on kohustatud maksma igal kuul iga peatatud konto eest trahvi VI liite punktis 1 sätestatud kuutasu kahekordses summas, välja arvatud tehingutasud. Seda õiguskaitsemeedet võib kohaldada juhul, kui osalejale antakse teine järjestikune hinnang, mille kohaselt esineb „oluline mittevastavus“;

| iii) | osalemise lõpetamine: TARGET2-[keskpangas/riigis] osalemise võib lõpetada käesoleva lisa artikli 34 lõike 2 punktides b ja c kirjeldatud juhtudel. Erandina käesoleva lisa artiklist 34 teavitatakse osalejat sellisest lõpetamisest kolm kuud ette. Osaleja on kohustatud maksma täiendavat trahvi 1 000 eurot iga lõpetatud konto eest. Seda õiguskaitsemeedet võib kohaldada juhul, kui osaleja ei ole olulist mittevastavust käsitlenud [keskpanka] rahuldaval viisil pärast kolme kuu möödumist osalemise peatamisest. |
| --- | --- |

iii)

osalemise lõpetamine: TARGET2-[keskpangas/riigis] osalemise võib lõpetada käesoleva lisa artikli 34 lõike 2 punktides b ja c kirjeldatud juhtudel. Erandina käesoleva lisa artiklist 34 teavitatakse osalejat sellisest lõpetamisest kolm kuud ette. Osaleja on kohustatud maksma täiendavat trahvi 1 000 eurot iga lõpetatud konto eest. Seda õiguskaitsemeedet võib kohaldada juhul, kui osaleja ei ole olulist mittevastavust käsitlenud [keskpanka] rahuldaval viisil pärast kolme kuu möödumist osalemise peatamisest.

5.   Osalejad, kes annavad oma maksemooduli kontole juurdepääsu kolmandatele isikutele kooskõlas artikli 5 lõigetega 2, 3 ja 4, peavad võtma meetmed riskide suhtes, mis tulenevad sellest juurdepääsust, kooskõlas turvanõuetega lõigetes 1 kuni 4e. Lõikes 4 osutatud enesesertifitseerimises tuleb osutada, et osaleja kohaldab TARGET2 võrguteenuse osutajate turvalisuse kasutajanõudeid kolmandate isikute suhtes, kellel on juurdepääs osaleja maksemooduli kontole.“;

| 6. | Artikli 39 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Eeldatakse, et osalejad teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad andmekaitset reguleerivatest õigusaktidest, ning on võimelised seda tõendama asjaomastele pädevatele asutustele. Eeldatakse, et nad teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist, massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikku tuumaenergiaalast tegevust või tuumarelva kandevahendite väljatöötamist reguleerivatest õigusaktidest, eelkõige rakendades asjakohaseid meetmeid seoses nende maksemooduli kontodel debiteeritavate ja krediteeritavate summadega. Osalejad tagavad, et nad on tutvunud TARGET2 võrguteenuse osutaja andmekogumispõhimõtetega enne TARGET2 võrguteenuse osutajaga lepingu sõlmimist.“ |
| --- | --- |

6.

Artikli 39 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Eeldatakse, et osalejad teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad andmekaitset reguleerivatest õigusaktidest, ning on võimelised seda tõendama asjaomastele pädevatele asutustele. Eeldatakse, et nad teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist, massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikku tuumaenergiaalast tegevust või tuumarelva kandevahendite väljatöötamist reguleerivatest õigusaktidest, eelkõige rakendades asjakohaseid meetmeid seoses nende maksemooduli kontodel debiteeritavate ja krediteeritavate summadega. Osalejad tagavad, et nad on tutvunud TARGET2 võrguteenuse osutaja andmekogumispõhimõtetega enne TARGET2 võrguteenuse osutajaga lepingu sõlmimist.“

| 7. | Lisatakse järgmine artikkel 45a:

  „Artikkel 45a
  Üleminekusätted

  1.   Kui TARGET süsteem on käivitunud ja TARGET2 on tegevuse lõpetanud, kantakse maksemooduli konto saldod üle kontoomaniku vastavatele jätkukontodele TARGET süsteemis.


  2.   Nõuet, mille kohaselt peavad maksemooduli konto omanikud, kaudsed osalejad ja SCT Inst skeemi järgivad adresseeritavad BICi omanikud olema TIPS platvormil kättesaadavad vastavalt artiklile 5, kohaldatakse alates 25. veebruarist 2022.“; |
| --- | --- |

7.

Lisatakse järgmine artikkel 45a:

„Artikkel 45a

Üleminekusätted

1.   Kui TARGET süsteem on käivitunud ja TARGET2 on tegevuse lõpetanud, kantakse maksemooduli konto saldod üle kontoomaniku vastavatele jätkukontodele TARGET süsteemis.

2.   Nõuet, mille kohaselt peavad maksemooduli konto omanikud, kaudsed osalejad ja SCT Inst skeemi järgivad adresseeritavad BICi omanikud olema TIPS platvormil kättesaadavad vastavalt artiklile 5, kohaldatakse alates 25. veebruarist 2022.“;

| 8. | I liite punkti 8 alapunkti 4 alajaotus b asendatakse järgmisega:






  „b) | kasutajalt-rakendusele režiim (user-to-application mode, U2A)
  U2A võimaldab osaleja ja ICMi otsesuhtlust. Teave kuvatakse personaalarvutis töötavas veebilehitsejas (SWIFT Alliance WebStationis või muus liideses, mida SWIFT võib nõuda). U2A juurdepääsuks peab arvutisüsteem võimaldama küpsiseid. Täpsemad detailid on toodud ICMi kasutusjuhendis.“; |
| --- | --- | --- |

8.

I liite punkti 8 alapunkti 4 alajaotus b asendatakse järgmisega:

„b)

kasutajalt-rakendusele režiim (user-to-application mode, U2A)

user-to-application mode

U2A võimaldab osaleja ja ICMi otsesuhtlust. Teave kuvatakse personaalarvutis töötavas veebilehitsejas (SWIFT Alliance WebStationis või muus liideses, mida SWIFT võib nõuda). U2A juurdepääsuks peab arvutisüsteem võimaldama küpsiseid. Täpsemad detailid on toodud ICMi kasutusjuhendis.“;

| 9. | IV liite punkti 6 alapunkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | Maksejuhiste eriolukorras töötlemine toimub osalejate antud kõlblikest varadest koosneva tagatise arvel. Eriolukorras töötlemise ajal võib laekuvaid eriolukorra makseid kasutada väljuvate eriolukorra maksete rahastamiseks. [Keskpank] ei või eriolukorras töötlemise eesmärgil arvesse võtta osalejate vaba likviidsust.“; |
| --- | --- | --- |

9.

IV liite punkti 6 alapunkt g asendatakse järgmisega:

„g)

Maksejuhiste eriolukorras töötlemine toimub osalejate antud kõlblikest varadest koosneva tagatise arvel. Eriolukorras töötlemise ajal võib laekuvaid eriolukorra makseid kasutada väljuvate eriolukorra maksete rahastamiseks. [Keskpank] ei või eriolukorras töötlemise eesmärgil arvesse võtta osalejate vaba likviidsust.“;

| 10. | Käesoleva suunise VI lisas sätestatud tekst lisatakse suunise EKP/2012/27 II lisale uue VIII liitena. |
| --- | --- |

10.

Käesoleva suunise VI lisas sätestatud tekst lisatakse suunise EKP/2012/27 II lisale uue VIII liitena.

---

(*1)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1126/2008, 3. november 2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).“;

*1

(*2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2531/98, 23. november 1998, kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1).

*2

(*3)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2021/378, 22. jaanuar 2021, kohustusliku reservi kohaldamise kohta (EKP/2021/1) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 1).

*3

(*4)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2019/1743, 15. oktoober 2019, ülemääraste reservide ja teatavate hoiuste tasustamise kohta (EKP/2019/31) (ELT L 267, 21.10.2019, lk 12).“
  “

*4

---

II LISA

Suunise EKP/2012/27 IIa lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | mõiste „välkmaksejuhis“ asendatakse järgmisega:






  „— | „välkmaksejuhis“ (instant payment order) – Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeemile vastav maksejuhis, mille saab täita 24 tundi päevas igal kalendripäeval ja mille puhul kohaldatakse viivitamatut või peaaegu viivitamatut töötlemist ja maksjale teatamist, ning mis hõlmab i) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ii) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid, iii) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ja iv) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

mõiste „välkmaksejuhis“ asendatakse järgmisega:

„—

„välkmaksejuhis“ (instant payment order) – Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeemile vastav maksejuhis, mille saab täita 24 tundi päevas igal kalendripäeval ja mille puhul kohaldatakse viivitamatut või peaaegu viivitamatut töötlemist ja maksjale teatamist, ning mis hõlmab i) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ii) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid, iii) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ja iv) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid;“;

| b) | lisatakse järgmised mõisted:






  „— | „TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto“ (TIPS ancillary system technical account; TIPS AS technical account)“ – kõrvalsüsteemi poolt või kõrvalsüsteemi nimel keskpanga poolt keskpanga TARGET2 osasüsteemis peetav konto, mida kõrvalsüsteem kasutab oma raamatupidamises välkmaksete arveldamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised mõisted:

„—

„TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto“ (TIPS ancillary system technical account; TIPS AS technical account)“ – kõrvalsüsteemi poolt või kõrvalsüsteemi nimel keskpanga poolt keskpanga TARGET2 osasüsteemis peetav konto, mida kõrvalsüsteem kasutab oma raamatupidamises välkmaksete arveldamiseks;

| — | „TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ülekandmise korraldus, millega rahastatakse TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) kõrvalsüsteemi raamatupidamises; |
| --- | --- |

—

„TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ülekandmise korraldus, millega rahastatakse TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) kõrvalsüsteemi raamatupidamises;

| — | „TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole ülekandmise korraldus, millega võetakse tagasi TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) rahastamine kõrvalsüsteemi raamatupidamises; |
| --- | --- |

—

„TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole ülekandmise korraldus, millega võetakse tagasi TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) rahastamine kõrvalsüsteemi raamatupidamises;

| — | „võrguteenuse osutaja“ (Network Service Provider, NSP) – ettevõtja, kellel on eurosüsteemiga sõlmitud kontsessioonileping ühenduvusteenuste osutamiseks eurosüsteemi turuinfrastruktuuri ühtse juurdepääsu kaudu.“; |
| --- | --- |

—

„võrguteenuse osutaja“ (Network Service Provider, NSP) – ettevõtja, kellel on eurosüsteemiga sõlmitud kontsessioonileping ühenduvusteenuste osutamiseks eurosüsteemi turuinfrastruktuuri ühtse juurdepääsu kaudu.“;

| c) | mõiste „T2Si võrguteenuse osutaja“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

mõiste „T2Si võrguteenuse osutaja“ jäetakse välja;

| 2. | Artikli 4 lõike 2 punkt fc asendatakse järgmisega:






  „fc) | TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole ja maksemooduli kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused;“; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 4 lõike 2 punkt fc asendatakse järgmisega:

„fc)

TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole ja maksemooduli kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused;“;

| 3. | Lisatakse artikli 4 lõike 2 punkt fd:






  „fd) | TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused; ning“; |
| --- | --- | --- |

3.

Lisatakse artikli 4 lõike 2 punkt fd:

„fd)

TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused; ning“;

| 4. | Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   TARGET2 võimaldab euromaksete reaalajalisi brutoarveldusi ja keskpangarahas arveldamist maksemooduli kontodel, T2Si eriotstarbelistel rahakontodel ja TIPS eriotstarbelistel rahakontodel. TARGET2 on asutatud ja see tegutseb ühisplatvormina, mille kaudu esitatakse ja töödeldakse maksejuhiseid ning mille kaudu toimub maksete lõplik laekumine tehniliselt ühetaoliselt. T2Si eriotstarbeliste rahakontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel T2Si platvormil. TIPS eriotstarbeliste rahakontode ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel TIPS platvormil. [Keskpank] osutab teenuseid ÜT kohaselt. Ühisplatvormi käitavate keskpankade ja 4KP tegevus ja tegevusetus loetakse [keskpanga] tegevuseks ja tegevusetuseks, mille eest ta vastutab kooskõlas käesoleva lisa artikliga 21. Osalemisest ÜT kohaselt ei teki lepingulist suhet T2Si eriotstarbeliste rahakontode omanike ja ühisplatvormi käitavate keskpankade ega 4KP vahel, kui viimased tegutsevad selles pädevuses. Korraldused, teated või teave, mille T2Si eriotstarbelise rahakonto omanik saab ühisplatvormi käitajalt või T2Si platvormilt või saadab ühisplatvormi käitajale või T2Si platvormile seoses ÜT alusel osutatavate teenustega, loetakse saaduks [keskpangalt] või saadetuks [keskpangale].“; |
| --- | --- |

4.

Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   TARGET2 võimaldab euromaksete reaalajalisi brutoarveldusi ja keskpangarahas arveldamist maksemooduli kontodel, T2Si eriotstarbelistel rahakontodel ja TIPS eriotstarbelistel rahakontodel. TARGET2 on asutatud ja see tegutseb ühisplatvormina, mille kaudu esitatakse ja töödeldakse maksejuhiseid ning mille kaudu toimub maksete lõplik laekumine tehniliselt ühetaoliselt. T2Si eriotstarbeliste rahakontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel T2Si platvormil. TIPS eriotstarbeliste rahakontode ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel TIPS platvormil. [Keskpank] osutab teenuseid ÜT kohaselt. Ühisplatvormi käitavate keskpankade ja 4KP tegevus ja tegevusetus loetakse [keskpanga] tegevuseks ja tegevusetuseks, mille eest ta vastutab kooskõlas käesoleva lisa artikliga 21. Osalemisest ÜT kohaselt ei teki lepingulist suhet T2Si eriotstarbeliste rahakontode omanike ja ühisplatvormi käitavate keskpankade ega 4KP vahel, kui viimased tegutsevad selles pädevuses. Korraldused, teated või teave, mille T2Si eriotstarbelise rahakonto omanik saab ühisplatvormi käitajalt või T2Si platvormilt või saadab ühisplatvormi käitajale või T2Si platvormile seoses ÜT alusel osutatavate teenustega, loetakse saaduks [keskpangalt] või saadetuks [keskpangale].“;

| 5. | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui [keskpank] on T2Si eriotstarbelise rahakonto omaniku poolt lõike 1 kohaselt esitatud taotluse rahuldanud, loetakse, et T2Si eriotstarbelise rahakonto omanik on andnud osaleva(te)le väärtpaberite keskdepositooriumi(de)le volituse asjaomastel väärtpaberikontodel toimunud väärtpaberitehingute summad T2Si eriotstarbeliselt rahakontolt debiteerida.“; |
| --- | --- |

5.

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui [keskpank] on T2Si eriotstarbelise rahakonto omaniku poolt lõike 1 kohaselt esitatud taotluse rahuldanud, loetakse, et T2Si eriotstarbelise rahakonto omanik on andnud osaleva(te)le väärtpaberite keskdepositooriumi(de)le volituse asjaomastel väärtpaberikontodel toimunud väärtpaberitehingute summad T2Si eriotstarbeliselt rahakontolt debiteerida.“;

| 6. | Artikli 28 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Eeldatakse, et T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikud teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad andmekaitset reguleerivatest õigusaktidest, ning on võimelised seda tõendama asjaomastele pädevatele asutustele. Eeldatakse, et nad teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist, massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikku tuumaenergiaalast tegevust või tuumarelva kandevahendite väljatöötamist reguleerivatest õigusaktidest, eelkõige rakendades asjakohaseid meetmeid seoses nende T2Si eriotstarbelistel rahakontodel debiteeritavate ja krediteeritavate summadega. Enne T2Si võrguteenuse osutajaga lepingu sõlmimist peavad T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikud tagama, et nad on tutvunud T2Si võrguteenuse osutaja andmekogumispõhimõtetega.“; |
| --- | --- |

6.

Artikli 28 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Eeldatakse, et T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikud teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad andmekaitset reguleerivatest õigusaktidest, ning on võimelised seda tõendama asjaomastele pädevatele asutustele. Eeldatakse, et nad teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist, massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikku tuumaenergiaalast tegevust või tuumarelva kandevahendite väljatöötamist reguleerivatest õigusaktidest, eelkõige rakendades asjakohaseid meetmeid seoses nende T2Si eriotstarbelistel rahakontodel debiteeritavate ja krediteeritavate summadega. Enne T2Si võrguteenuse osutajaga lepingu sõlmimist peavad T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikud tagama, et nad on tutvunud T2Si võrguteenuse osutaja andmekogumispõhimõtetega.“;

| 7. | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 30
  Lepinguline suhe võrguteenuse osutajaga

  1.   T2Si eriotstarbelise rahakonto omanik:






  a) | peab TARGET2-[keskpangaga] tehnilise ühenduse loomiseks sõlmima võrguteenuse osutajaga lepingu selle võrguteenuse osutaja kontsessioonilepingu raames; või |
| --- | --- | --- |

7.

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Lepinguline suhe võrguteenuse osutajaga

1.   T2Si eriotstarbelise rahakonto omanik:

a)

peab TARGET2-[keskpangaga] tehnilise ühenduse loomiseks sõlmima võrguteenuse osutajaga lepingu selle võrguteenuse osutaja kontsessioonilepingu raames; või

| b) | looma ühenduse teise üksuse kaudu, kes on sõlminud võrguteenuse osutajaga lepingu selle võrguteenuse osutaja kontsessioonilepingu raames. |
| --- | --- |

b)

looma ühenduse teise üksuse kaudu, kes on sõlminud võrguteenuse osutajaga lepingu selle võrguteenuse osutaja kontsessioonilepingu raames.

2.   T2Si eriotstarbelise rahakonto omaniku ja võrguteenuse osutaja õigussuhtele kohaldatakse ainult lõike 1 punktis a osutatud võrguteenuse osutajaga sõlmitud eraldi lepingu tingimusi.

3.   Võrguteenuse osutaja pakutavad teenused ei kuulu [keskpanga] poolt seoses TARGET2ga osutatavate teenuste hulka.

4.   [Keskpank] ei vastuta võrguteenuse osutaja (sealhulgas tema juhtide, personali ja allhankijate) tegevuse, vigade või tegevusetuse eest ega võrguteenuse osutaja võrgule juurdepääsu saamiseks osalejate poolt valitud kolmandate isikute tegevuse, vigade või tegevusetuse eest.“;

| 8. | Lisatakse järgmine artikkel 34a:

  „Artikkel 34a
  Üleminekusätted
  Kui TARGET süsteem on käivitunud ja TARGET2 on tegevuse lõpetanud, saavad T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikud T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikeks TARGET süsteemis.“; |
| --- | --- |

8.

Lisatakse järgmine artikkel 34a:

„Artikkel 34a

Üleminekusätted

Kui TARGET süsteem on käivitunud ja TARGET2 on tegevuse lõpetanud, saavad T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikud T2Si eriotstarbelise rahakonto omanikeks TARGET süsteemis.“;

| 9. | Viited mõistele „T2Si võrguteenuse osutaja“ (ainsuses ja mitmuses) II a lisa artikli 6 lõike 1 punkti a alapunktis i, artikli 9 lõikes 5, artikli 10 lõikes 6, artikli 14 lõike 1 punktis a, artikli 22 lõigetes 1, 2 ja 3, artikli 27 lõikes 5, artikli 28 lõikes 1 ja artikli 29 lõikes 1 ning I liite punktis 1 asendatakse viidetega mõistele „võrguteenuse osutaja“. |
| --- | --- |

9.

Viited mõistele „T2Si võrguteenuse osutaja“ (ainsuses ja mitmuses) II a lisa artikli 6 lõike 1 punkti a alapunktis i, artikli 9 lõikes 5, artikli 10 lõikes 6, artikli 14 lõike 1 punktis a, artikli 22 lõigetes 1, 2 ja 3, artikli 27 lõikes 5, artikli 28 lõikes 1 ja artikli 29 lõikes 1 ning I liite punktis 1 asendatakse viidetega mõistele „võrguteenuse osutaja“.

| 10. | I liite punkti 7 alapunkti 1 alajaotus b asendatakse järgmisega:






  „b) | kasutajalt-rakendusele režiim (user-to-application mode, U2A)
  U2A võimaldab T2Si eriotstarbelise rahakonto omaniku ja T2S GUI otsesuhtlust. Teave kuvatakse personaalarvutis töötavas veebilehitsejas. U2A juurdepääsuks peab arvutisüsteem võimaldama küpsiseid. Täpsemad detailid on toodud T2Si kasutusjuhendis.“. |
| --- | --- | --- |

10.

I liite punkti 7 alapunkti 1 alajaotus b asendatakse järgmisega:

„b)

kasutajalt-rakendusele režiim (user-to-application mode, U2A)

user-to-application mode

U2A võimaldab T2Si eriotstarbelise rahakonto omaniku ja T2S GUI otsesuhtlust. Teave kuvatakse personaalarvutis töötavas veebilehitsejas. U2A juurdepääsuks peab arvutisüsteem võimaldama küpsiseid. Täpsemad detailid on toodud T2Si kasutusjuhendis.“.

---

III LISA

Suunise EKP/2012/27 IIb lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Viited mõistele „TIPS võrguteenuse osutaja“ (ainsuses ja mitmuses) I liite artikli 17 lõike 1 punktis a, artikli 24 lõigetes 1 ja 2, artikli 26 lõike 2 punktis d, artikli 29 lõikes 6, punktis 1, I liite punkti 6 alapunktis 1 ja II liite punkti 3 alapunkti 3 alajaotuses b asendatakse viidetega mõistele „võrguteenuse osutaja“; |
| --- | --- |

1.

Viited mõistele „TIPS võrguteenuse osutaja“ (ainsuses ja mitmuses) I liite artikli 17 lõike 1 punktis a, artikli 24 lõigetes 1 ja 2, artikli 26 lõike 2 punktis d, artikli 29 lõikes 6, punktis 1, I liite punkti 6 alapunktis 1 ja II liite punkti 3 alapunkti 3 alajaotuses b asendatakse viidetega mõistele „võrguteenuse osutaja“;

| 2. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | mõiste „juurdepääsetav osapool“ asendatakse järgmisega:






  „— | „juurdepääsetav osapool“ (reachable party) – üksus, mis: a) omab BICi; b) on juurdepääsetavaks osapooleks määratud TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi poolt; c) on TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi osaleja korrespondentpank, klient või filiaal, või kõrvalsüsteemi osaleja korrespondentpank, klient või filiaal; ning d) on kättesaadav TIPS platvormi kaudu ning võimeline esitama ja võtma vastu välkmaksejuhiseid kas TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi kaudu või nende volitusel vahetult;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

mõiste „juurdepääsetav osapool“ asendatakse järgmisega:

„—

„juurdepääsetav osapool“ (reachable party) – üksus, mis: a) omab BICi; b) on juurdepääsetavaks osapooleks määratud TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi poolt; c) on TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi osaleja korrespondentpank, klient või filiaal, või kõrvalsüsteemi osaleja korrespondentpank, klient või filiaal; ning d) on kättesaadav TIPS platvormi kaudu ning võimeline esitama ja võtma vastu välkmaksejuhiseid kas TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku või kõrvalsüsteemi kaudu või nende volitusel vahetult;“;

| b) | mõiste „maksejuhis“ asendatakse järgmisega:






  „— | „maksejuhis“ (payment order) – välkmaksejuhis, tagasikutsumise nõustumus, maksemooduli kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus või TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus; välja arvatud käesoleva lisa artiklites 16 kuni 18;“; |
| --- | --- | --- |

b)

mõiste „maksejuhis“ asendatakse järgmisega:

„—

„maksejuhis“ (payment order) – välkmaksejuhis, tagasikutsumise nõustumus, maksemooduli kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus või TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus; välja arvatud käesoleva lisa artiklites 16 kuni 18;“;

| c) | mõiste „välkmaksejuhis“ asendatakse järgmisega:






  „— | „välkmaksejuhis“ (instant payment order) – Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeemile vastav maksejuhis, mille saab täita 24 tundi päevas igal kalendripäeval ja mille puhul kohaldatakse viivitamatut või peaaegu viivitamatut töötlemist ja maksjale teatamist, ning mis hõlmab i) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ii) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid, iii) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ja iv) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid;“; |
| --- | --- | --- |

c)

mõiste „välkmaksejuhis“ asendatakse järgmisega:

„—

„välkmaksejuhis“ (instant payment order) – Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeemile vastav maksejuhis, mille saab täita 24 tundi päevas igal kalendripäeval ja mille puhul kohaldatakse viivitamatut või peaaegu viivitamatut töötlemist ja maksjale teatamist, ning mis hõlmab i) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ii) TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid, iii) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole välkmaksejuhiseid, ja iv) TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole välkmaksejuhiseid;“;

| d) | lisatakse järgmised mõisted:






  „— | „TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto“ (TIPS ancillary system technical account; TIPS AS technical account)“ – kõrvalsüsteemi poolt või kõrvalsüsteemi nimel keskpanga poolt keskpanga TARGET2 osasüsteemis peetav konto, mida kõrvalsüsteem kasutab oma raamatupidamises välkmaksete arveldamiseks; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmised mõisted:

„—

„TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto“ (TIPS ancillary system technical account; TIPS AS technical account)“ – kõrvalsüsteemi poolt või kõrvalsüsteemi nimel keskpanga poolt keskpanga TARGET2 osasüsteemis peetav konto, mida kõrvalsüsteem kasutab oma raamatupidamises välkmaksete arveldamiseks;

| — | „TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ülekandmise korraldus, millega rahastatakse TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) kõrvalsüsteemi raamatupidamises; |
| --- | --- |

—

„TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ülekandmise korraldus, millega rahastatakse TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) kõrvalsüsteemi raamatupidamises;

| — | „TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole ülekandmise korraldus, millega võetakse tagasi TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) rahastamine kõrvalsüsteemi raamatupidamises; |
| --- | --- |

—

„TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus“ (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – kindlaksmääratud summa TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole ülekandmise korraldus, millega võetakse tagasi TIPS eriotstarbelise rahakonto omaniku positsiooni (või kõrvalsüsteemi muu osaleja positsiooni) rahastamine kõrvalsüsteemi raamatupidamises;

| — | „Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeem“ ehk „SCT Inst skeem“ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme; SCT Inst scheme) – automatiseeritud avatud standardite skeem, millega nähakse ette pankadevahelised eeskirjad, mida SCT Inst osalejad peavad järgima ning mis võimaldab SEPA makseteenuse osutajatel pakkuda automatiseeritud, kogu SEPAt hõlmavat euro välkkreeditkorralduse toodet; |
| --- | --- |

—

„Euroopa Maksenõukogu välkkreeditülekande (SCT Inst) skeem“ ehk „SCT Inst skeem“ (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme; SCT Inst scheme) – automatiseeritud avatud standardite skeem, millega nähakse ette pankadevahelised eeskirjad, mida SCT Inst osalejad peavad järgima ning mis võimaldab SEPA makseteenuse osutajatel pakkuda automatiseeritud, kogu SEPAt hõlmavat euro välkkreeditkorralduse toodet;

| — | „MPL teenus“ (mobile proxy look-up service, MPL service) – teenus, mis võimaldab TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikel, TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisi kontosid kasutavatel kõrvalsüsteemidel ja juurdepääsetavatel osapooltel, kellele klient on esitanud välkmaksejuhise puhverserveri abil (nt mobiiltelefoni numbri kaudu) tuvastatud makse saajale, otsida MPL keskteabehoidlast asjaomase makse saaja IBANi ja BICi andmeid tema konto krediteerimiseks TIPSis; |
| --- | --- |

—

„MPL teenus“ (mobile proxy look-up service, MPL service) – teenus, mis võimaldab TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikel, TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisi kontosid kasutavatel kõrvalsüsteemidel ja juurdepääsetavatel osapooltel, kellele klient on esitanud välkmaksejuhise puhverserveri abil (nt mobiiltelefoni numbri kaudu) tuvastatud makse saajale, otsida MPL keskteabehoidlast asjaomase makse saaja IBANi ja BICi andmeid tema konto krediteerimiseks TIPSis;

| — | „võrguteenuse osutaja“ (Network Service Provider, NSP) – ettevõtja, kellel on eurosüsteemiga sõlmitud kontsessioonileping ühenduvusteenuste osutamiseks eurosüsteemi turuinfrastruktuuri ühtse juurdepääsu kaudu; |
| --- | --- |

—

„võrguteenuse osutaja“ (Network Service Provider, NSP) – ettevõtja, kellel on eurosüsteemiga sõlmitud kontsessioonileping ühenduvusteenuste osutamiseks eurosüsteemi turuinfrastruktuuri ühtse juurdepääsu kaudu;

| — | „IBAN“ (International Bank Account Number, IBAN) – rahvusvaheline pangakonto number, millega üheselt identifitseeritakse konkreetne konto konkreetses finantsasutuses konkreetses riigis.“; |
| --- | --- |

—

„IBAN“ (International Bank Account Number, IBAN) – rahvusvaheline pangakonto number, millega üheselt identifitseeritakse konkreetne konto konkreetses finantsasutuses konkreetses riigis.“;

| e) | mõiste „TIPS võrguteenuse osutaja“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

e)

mõiste „TIPS võrguteenuse osutaja“ jäetakse välja;

| 3. | Artikli 3 lõikes 1 jäetakse välja viide „V liide: TIPS ühenduvuse tehnilised nõuded“; |
| --- | --- |

3.

Artikli 3 lõikes 1 jäetakse välja viide „V liide: TIPS ühenduvuse tehnilised nõuded“;

| 4. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2 lisatakse järgmine punkt ia:






  „ia) | TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused; ning“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2 lisatakse järgmine punkt ia:

„ia)

TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused; ning“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   TARGET2 võimaldab euromaksete reaalajalisi brutoarveldusi ja keskpangarahas arveldamist maksemooduli kontodel, T2Si eriotstarbelistel rahakontodel ja TIPS eriotstarbelistel rahakontodel. TARGET2 on asutatud ja see tegutseb ühisplatvormina, mille kaudu esitatakse ja töödeldakse maksejuhiseid ning mille kaudu toimub maksete lõplik laekumine tehniliselt ühetaoliselt. TIPS eriotstarbeliste rahakontode ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel TIPS platvormil. T2Si eriotstarbeliste rahakontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel T2Si platvormil.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   TARGET2 võimaldab euromaksete reaalajalisi brutoarveldusi ja keskpangarahas arveldamist maksemooduli kontodel, T2Si eriotstarbelistel rahakontodel ja TIPS eriotstarbelistel rahakontodel. TARGET2 on asutatud ja see tegutseb ühisplatvormina, mille kaudu esitatakse ja töödeldakse maksejuhiseid ning mille kaudu toimub maksete lõplik laekumine tehniliselt ühetaoliselt. TIPS eriotstarbeliste rahakontode ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel TIPS platvormil. T2Si eriotstarbeliste rahakontode operatsioonid põhinevad ja rakenduvad TARGET2 tehnilisel T2Si platvormil.“;

| 5. | Artikli 6 lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | installeerima, haldama, käitama ja jälgima TIPS platvormiga ühendumiseks vajalikku IT infrastruktuuri ja tagama selle turvalisuse ning sisestama selle kaudu maksejuhiseid. Seda tehes võivad TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud kasutada kolmandaid isikuid, jäädes ise täielikult ainuvastutavaks. Eelkõige, välja arvatud juhul, kui kasutatakse korraldusi andvat osapoolt, sõlmivad TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud I liites esitatud tehnilisele kirjeldusele vastava ühenduse ja juurdepääsu saamiseks lepingu ühe või mitme võrguteenuse osutajaga; ja“; |
| --- | --- | --- |

5.

Artikli 6 lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

installeerima, haldama, käitama ja jälgima TIPS platvormiga ühendumiseks vajalikku IT infrastruktuuri ja tagama selle turvalisuse ning sisestama selle kaudu maksejuhiseid. Seda tehes võivad TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud kasutada kolmandaid isikuid, jäädes ise täielikult ainuvastutavaks. Eelkõige, välja arvatud juhul, kui kasutatakse korraldusi andvat osapoolt, sõlmivad TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud I liites esitatud tehnilisele kirjeldusele vastava ühenduse ja juurdepääsu saamiseks lepingu ühe või mitme võrguteenuse osutajaga; ja“;

| 6. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 9
  Lepinguline suhe võrguteenuse osutajaga

  1.   Osaleja kas:






  a) | sõlmib TARGET2-[keskpanga/riigiga] tehnilise ühenduse loomiseks võrguteenuse osutajaga lepingu selle võrguteenuse osutaja kontsessioonilepingu raames; või |
| --- | --- | --- |

6.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Lepinguline suhe võrguteenuse osutajaga

1.   Osaleja kas:

a)

sõlmib TARGET2-[keskpanga/riigiga] tehnilise ühenduse loomiseks võrguteenuse osutajaga lepingu selle võrguteenuse osutaja kontsessioonilepingu raames; või

| b) | loob ühenduse teise üksuse kaudu, kes on sõlminud võrguteenuse osutajaga lepingu selle võrguteenuse osutaja kontsessioonilepingu raames. |
| --- | --- |

b)

loob ühenduse teise üksuse kaudu, kes on sõlminud võrguteenuse osutajaga lepingu selle võrguteenuse osutaja kontsessioonilepingu raames.

2.   Osaleja ja võrguteenuse osutaja õigussuhtele kohaldatakse ainult lõike 1 punktis a osutatud võrguteenuse osutajaga sõlmitud eraldi lepingu tingimusi.

3.   Võrguteenuse osutaja pakutavad teenused ei kuulu [keskpanga] poolt seoses TARGET2ga osutatavate teenuste hulka.

4.   [Keskpank] ei vastuta võrguteenuse osutaja (sealhulgas tema juhtide, personali ja allhankijate) tegevuse, vigade või tegevusetuse eest ega võrguteenuse osutaja võrgule juurdepääsu saamiseks osalejate poolt valitud kolmandate isikute tegevuse, vigade või tegevusetuse eest.“;

| 7. | Artikkel 10 jäetakse välja; |
| --- | --- |

7.

Artikkel 10 jäetakse välja;

| 8. | Lisatakse järgmine artikkel 11a:

  „Artikkel 11a
  MPL teabehoidla

  1.   MPL keskteabehoidla sisaldab MPL teenuse osutamiseks vajalikku puhverserveri IBANi kaardistustabelit.


  2.   Iga puhverserver võib olla seotud ainult ühe IBANiga. IBAN võib olla seotud ühe või mitme puhverserveriga.


  3.   MPL teabehoidlas hoitavate andmete suhtes kohaldatakse artiklit 29.“; |
| --- | --- |

8.

Lisatakse järgmine artikkel 11a:

„Artikkel 11a

MPL teabehoidla

1.   MPL keskteabehoidla sisaldab MPL teenuse osutamiseks vajalikku puhverserveri IBANi kaardistustabelit.

2.   Iga puhverserver võib olla seotud ainult ühe IBANiga. IBAN võib olla seotud ühe või mitme puhverserveriga.

3.   MPL teabehoidlas hoitavate andmete suhtes kohaldatakse artiklit 29.“;

| 9. | Artikli 12 lõige 9 jäetakse välja; |
| --- | --- |

9.

Artikli 12 lõige 9 jäetakse välja;

| 10. | Artikli 15 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   TIPS eriotstarbelisi rahakontosid tasustatakse nullprotsendilise intressimääraga või hoiustamise püsivõimaluse intressimääraga, sõltuvalt sellest, kumb on madalam, välja arvatud juhul, kui neid kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks või ülemääraste reservide hoidmiseks.
  Kohustuslikult reservilt tasu arvutamisel ja maksmisel juhindutakse nõukogu määrusest (EÜ) nr 2531/98 (*1) ja Euroopa Keskpanga määrusest (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) (*2).
  Ülemäärastelt reservidelt tasu arvutamisel ja maksmisel juhindutakse otsusest (EL) 2019/1743 (EKP/2019/31) (*3).


  (*1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2531/98, 23. november 1998, kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1)."


  (*2)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2021/378, 22. jaanuar 2021, kohustusliku reservi kohaldamise kohta (EKP/2021/1) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 1)."


  (*3)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2019/1743, 15. oktoober 2019, ülemääraste reservide ja teatavate hoiuste tasustamise kohta (EKP/2019/31) (ELT L 267, 21.10.2019, lk 12).“;" |
| --- | --- |

10.

Artikli 15 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   TIPS eriotstarbelisi rahakontosid tasustatakse nullprotsendilise intressimääraga või hoiustamise püsivõimaluse intressimääraga, sõltuvalt sellest, kumb on madalam, välja arvatud juhul, kui neid kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks või ülemääraste reservide hoidmiseks.

Kohustuslikult reservilt tasu arvutamisel ja maksmisel juhindutakse nõukogu määrusest (EÜ) nr 2531/98 (*1) ja Euroopa Keskpanga määrusest (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) (*2).

Ülemäärastelt reservidelt tasu arvutamisel ja maksmisel juhindutakse otsusest (EL) 2019/1743 (EKP/2019/31) (*3).

(*1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2531/98, 23. november 1998, kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1)."

*1

(*2)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2021/378, 22. jaanuar 2021, kohustusliku reservi kohaldamise kohta (EKP/2021/1) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 1)."

*2

(*3)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2019/1743, 15. oktoober 2019, ülemääraste reservide ja teatavate hoiuste tasustamise kohta (EKP/2019/31) (ELT L 267, 21.10.2019, lk 12).“;"

*3

| 11. | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 16
  TIPS eriotstarbelise rahakonto maksejuhiste liigid
  TIPS teenusega seoses liigitatakse maksejuhisteks:






  a) | välkmaksejuhised; |
| --- | --- | --- |

11.

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

TIPS eriotstarbelise rahakonto maksejuhiste liigid

TIPS teenusega seoses liigitatakse maksejuhisteks:

a)

välkmaksejuhised;

| b) | tagasikutsumise nõustumused; |
| --- | --- |

b)

tagasikutsumise nõustumused;

| c) | TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldused; |
| --- | --- |

c)

TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldused;

| d) | TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldused; ja |
| --- | --- |

d)

TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldused; ja

| e) | TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused.“; |
| --- | --- |

e)

TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused.“;

| 12. | Artikli 18 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus või TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus on vastavalt artiklile 17 aktsepteeritud, kontrollib TARGET2-[keskpank/riik], kas maksja kontol on piisavalt vahendeid. Kui vahendeid ei ole piisavalt, lükatakse likviidsuse ülekandmise korraldus tagasi. Kui vahendeid on piisavalt, arveldatakse likviidsuse ülekandmise korraldus viivitamatult.“; |
| --- | --- |

12.

Artikli 18 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus või TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus on vastavalt artiklile 17 aktsepteeritud, kontrollib TARGET2-[keskpank/riik], kas maksja kontol on piisavalt vahendeid. Kui vahendeid ei ole piisavalt, lükatakse likviidsuse ülekandmise korraldus tagasi. Kui vahendeid on piisavalt, arveldatakse likviidsuse ülekandmise korraldus viivitamatult.“;

| 13. | Artikli 20 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, tagasikutsumise nõustumus ja TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus loetakse TARGET2-[keskpank/riik] sisestatuks ja tagasivõtmatuks hetkel, mil asjaomane TIPS eriotstarbeline rahakonto debiteeritakse. TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus loetakse TARGET2-[keskpank/riik] sisestatuks ja tagasivõtmatuks hetkel, mil asjaomane TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto debiteeritakse.“; |
| --- | --- | --- |

13.

Artikli 20 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt maksemooduli kontole likviidsuse ülekandmise korraldus, tagasikutsumise nõustumus ja TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldus loetakse TARGET2-[keskpank/riik] sisestatuks ja tagasivõtmatuks hetkel, mil asjaomane TIPS eriotstarbeline rahakonto debiteeritakse. TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldus loetakse TARGET2-[keskpank/riik] sisestatuks ja tagasivõtmatuks hetkel, mil asjaomane TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto debiteeritakse.“;

| 14. | Artikli 30 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Eeldatakse, et TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad andmekaitset reguleerivatest õigusaktidest, ning on võimelised seda tõendama asjaomastele pädevatele asutustele. Eeldatakse, et nad teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist, massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikku tuumaenergiaalast tegevust või tuumarelva kandevahendite väljatöötamist reguleerivatest õigusaktidest, eelkõige rakendades asjakohaseid meetmeid seoses nende TIPS eriotstarbelistel rahakontodel debiteeritavate ja krediteeritavate summadega. TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud peavad tagama, et nad on tutvunud võrguteenuse osutaja andmekogumispõhimõtetega enne võrguteenuse osutajaga lepingu sõlmimist.“; |
| --- | --- |

14.

Artikli 30 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Eeldatakse, et TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad andmekaitset reguleerivatest õigusaktidest, ning on võimelised seda tõendama asjaomastele pädevatele asutustele. Eeldatakse, et nad teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist, massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikku tuumaenergiaalast tegevust või tuumarelva kandevahendite väljatöötamist reguleerivatest õigusaktidest, eelkõige rakendades asjakohaseid meetmeid seoses nende TIPS eriotstarbelistel rahakontodel debiteeritavate ja krediteeritavate summadega. TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud peavad tagama, et nad on tutvunud võrguteenuse osutaja andmekogumispõhimõtetega enne võrguteenuse osutajaga lepingu sõlmimist.“;

| 15. | Lisatakse järgmine artikkel 35a:

  „Artikkel 35a
  Üleminekusäte
  Kui TARGET süsteem on käivitunud ja TARGET2 on tegevuse lõpetanud, saavad TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikeks TARGET süsteemis.“; |
| --- | --- |

15.

Lisatakse järgmine artikkel 35a:

„Artikkel 35a

Üleminekusäte

Kui TARGET süsteem on käivitunud ja TARGET2 on tegevuse lõpetanud, saavad TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikud TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikeks TARGET süsteemis.“;

| 16. | I liite punktis 2 asendatakse tabel järgmisega:






  „Sõnumiliik | Sõnumi nimetus |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01“ |

16.

I liite punktis 2 asendatakse tabel järgmisega:

„Sõnumiliik

Sõnumi nimetus

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01“

| 17. | I liite punkti 6 alapunkti 1 alajaotus b asendatakse järgmisega:






  „b) | kasutajalt-rakendusele režiim (user-to-application mode, U2A)
  U2A võimaldab T2Si eriotstarbelise rahakonto omaniku ja TIPS GUI otsesuhtlust. Teave kuvatakse personaalarvutis töötavas veebilehitsejas. U2A juurdepääsuks peab arvutisüsteem võimaldama küpsiseid. Täpsemad detailid on toodud TIPS kasutusjuhendis.“; |
| --- | --- | --- |

17.

I liite punkti 6 alapunkti 1 alajaotus b asendatakse järgmisega:

„b)

kasutajalt-rakendusele režiim (user-to-application mode, U2A)

user-to-application mode

U2A võimaldab T2Si eriotstarbelise rahakonto omaniku ja TIPS GUI otsesuhtlust. Teave kuvatakse personaalarvutis töötavas veebilehitsejas. U2A juurdepääsuks peab arvutisüsteem võimaldama küpsiseid. Täpsemad detailid on toodud TIPS kasutusjuhendis.“;

| 18. | IV liite punkt 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

18.

IV liite punkt 2 jäetakse välja;

| 19. | V liide jäetakse välja. |
| --- | --- |

19.

V liide jäetakse välja.

---

(*1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2531/98, 23. november 1998, kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1).

*1

(*2)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2021/378, 22. jaanuar 2021, kohustusliku reservi kohaldamise kohta (EKP/2021/1) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 1).

*2

(*3)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2019/1743, 15. oktoober 2019, ülemääraste reservide ja teatavate hoiuste tasustamise kohta (EKP/2019/31) (ELT L 267, 21.10.2019, lk 12).“;“

*3

---

IV LISA

Suunise EKP/2012/27 IV lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Punkti 14 alapunkti 14 alajaotus d asendatakse järgmisega:






  „d) | SWIFTi korraldusi ei ole lubatud esitada MT 103 sõnumina.“; |
| --- | --- | --- |

1.

Punkti 14 alapunkti 14 alajaotus d asendatakse järgmisega:

„d)

SWIFTi korraldusi ei ole lubatud esitada MT 103 sõnumina.“;

| 2. | Punkti 18 alapunkti 1 alajaotuses b asendatakse tabeli esimene rida järgmisega:









  „Järk | Alates (miljon eurot/tööpäev) | Kuni (miljon eurot/tööpäev) | Aastatasu (eurodes) | Kuutasu (eurodes)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Punkti 18 alapunkti 1 alajaotuses b asendatakse tabeli esimene rida järgmisega:

„Järk

Alates (miljon eurot/tööpäev)

Kuni (miljon eurot/tööpäev)

Aastatasu (eurodes)

Kuutasu (eurodes)“

| 3. | Punkti 18 alapunkti 1 alajaotus d viimane alapunkt jäetakse välja. |
| --- | --- |

3.

Punkti 18 alapunkti 1 alajaotus d viimane alapunkt jäetakse välja.

---

V LISA

Suunisele EKP/2012/27 lisatakse järgmine IVa lisa:

„IVa LISA

TIPS TEENUS VÄLKMAKSEID ARVELDAVATELE KÕRVALSÜSTEEMIDELE

1.   Mõisted

Kooskõlas IIb lisa artiklis 1 sätestatud mõistetega kasutatakse käesolevas lisas järgmisi mõisteid:

| 1) | „kõrvalsüsteemi keskpank“ (ancillary system central bank, ASCB) – eurosüsteemi keskpank, kellega oma raamatupidamises välkmakseid arveldav kõrvalsüsteem on sõlminud kahepoolse lepingu kõrvalsüsteemi välkmaksete arveldamiseks; |
| --- | --- |

1)

„kõrvalsüsteemi keskpank“ (ancillary system central bank, ASCB) – eurosüsteemi keskpank, kellega oma raamatupidamises välkmakseid arveldav kõrvalsüsteem on sõlminud kahepoolse lepingu kõrvalsüsteemi välkmaksete arveldamiseks;

| 2) | „alusvara brutomaht“ (underlying gross volume) – TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisel kontol hoitavate vahendite arvel kõrvalsüsteemide oma raamatupidamises arveldatud välkmaksete arv. See ei hõlma välkmakseid TIPS eriotstarbelistele rahakontodele või muudele TIPS kõrvalsüsteemi tehnilistele kontodele ega välkmakseid nendelt kontodelt; |
| --- | --- |

2)

„alusvara brutomaht“ (underlying gross volume) – TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisel kontol hoitavate vahendite arvel kõrvalsüsteemide oma raamatupidamises arveldatud välkmaksete arv. See ei hõlma välkmakseid TIPS eriotstarbelistele rahakontodele või muudele TIPS kõrvalsüsteemi tehnilistele kontodele ega välkmakseid nendelt kontodelt;

| 3) | „korraldusi andev osapool“ (instructing party) - üksus, kes on selleks määratud kõrvalsüsteemi poolt ning kellel on lubatud saata maksejuhiseid TIPS platvormile ja/või saada TIPS platvormilt maksejuhiseid selle kõrvalsüsteemi või tema juurdepääsetava osapoole nimel. |
| --- | --- |

3)

„korraldusi andev osapool“ (instructing party) - üksus, kes on selleks määratud kõrvalsüsteemi poolt ning kellel on lubatud saata maksejuhiseid TIPS platvormile ja/või saada TIPS platvormilt maksejuhiseid selle kõrvalsüsteemi või tema juurdepääsetava osapoole nimel.

2.   Maksejuhiste sisestamine süsteemi ja nende tagasivõtmatus

IIb lisa artikli 20 kohaldamine seoses hetkega, mil välkmaksejuhised, tagasikutsumise nõustumused ning TIPS eriotstarbeliselt rahakontolt TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisele kontole likviidsuse ülekandmise korraldused ja TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korraldused sisestatakse TARGET2 osasüsteemi, ei mõjuta kõrvalsüsteemi eeskirju, mis sätestavad maksekorralduste kõrvalsüsteemi sisestamise hetke ja/või kõrvalsüsteemile esitatud maksekorralduste tagasivõtmatuks muutumise hetkena varasema ajahetke, kui asjaomase maksejuhise TARGET2 osasüsteemi sisestamise hetk.

3.   Kõrvalsüsteemi raamatupidamises välkmaksete arveldamist toetavad kontod

| 1) | TIPS kõrvalsüsteemidega seotud välkmaksete arveldamise toetamiseks avatakse üks TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto. |
| --- | --- |

1)

TIPS kõrvalsüsteemidega seotud välkmaksete arveldamise toetamiseks avatakse üks TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto.

| 2) | TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto tuvastatakse unikaalse, kuni 34-tähemärgilise kontonumbri abil, millel on järgmises tabelis esitatud struktuur: | Nimi | Vorming | Sisu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A osa | Konto liik | Täpselt 1 tähemärk | Kõrvalsüsteemi tehnilise konto korral „A“ (ancillary) |
| Keskpanga riigikood | Täpselt 2 tähemärki | ISO riigikood 3166-1 |
| Vääringu kood | Täpselt 3 tähemärki | EUR |
| B osa | Konto omanik | Täpselt 11 tähemärki | BIC |
| C osa | Konto alamliigitus | Kuni 17 tähemärki | Konto omaniku esitatud vabas vormis (tähtnumbriline) tekst. |

2)

TIPS kõrvalsüsteemi tehniline konto tuvastatakse unikaalse, kuni 34-tähemärgilise kontonumbri abil, millel on järgmises tabelis esitatud struktuur:

Nimi

Vorming

Sisu

A osa

Konto liik

Täpselt 1 tähemärk

Kõrvalsüsteemi tehnilise konto korral „A“ (ancillary)

Keskpanga riigikood

Täpselt 2 tähemärki

ISO riigikood 3166-1

Vääringu kood

Täpselt 3 tähemärki

EUR

B osa

Konto omanik

Täpselt 11 tähemärki

BIC

C osa

Konto alamliigitus

Kuni 17 tähemärki

Konto omaniku esitatud vabas vormis (tähtnumbriline) tekst.

| 3) | TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode jääk võib olla päeva kestel ainult null või positiivne ja seal võib olla positiivne üleööjääk. Konto üleööjäägi suhtes kohaldatakse sama tasustamisreeglit, mis tagatisvahenditele käesoleva suunise artikli 11 kohaselt. |
| --- | --- |

3)

TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode jääk võib olla päeva kestel ainult null või positiivne ja seal võib olla positiivne üleööjääk. Konto üleööjäägi suhtes kohaldatakse sama tasustamisreeglit, mis tagatisvahenditele käesoleva suunise artikli 11 kohaselt.

4.   Arvelduskord

| 1) | Kõrvalsüsteem peab kasutama TIPS kõrvalsüsteemi tehnilist kontot, et koguda oma arveldavate liikmete poolt eraldatud vajalikku likviidsust oma positsioonide rahastamiseks. |
| --- | --- |

1)

Kõrvalsüsteem peab kasutama TIPS kõrvalsüsteemi tehnilist kontot, et koguda oma arveldavate liikmete poolt eraldatud vajalikku likviidsust oma positsioonide rahastamiseks.

| 2) | Vastava taotluse korral teavitatakse kõrvalsüsteemi nende TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode krediteerimisest ja debiteerimisest. |
| --- | --- |

2)

Vastava taotluse korral teavitatakse kõrvalsüsteemi nende TIPS kõrvalsüsteemi tehniliste kontode krediteerimisest ja debiteerimisest.

| 3) | Kõrvalsüsteem võib esitada välkmaksejuhiseid ja tagasikutsumise nõustumusi mis tahes TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikule või TIPS kõrvalsüsteemile. Kõrvalsüsteem peab vastu võtma ja töötlema mis tahes TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikult või TIPS kõrvalsüsteemilt laekunud välkmaksejuhiseid, tagasikutsumise nõudeid ja tagasikutsumise nõustumusi. |
| --- | --- |

3)

Kõrvalsüsteem võib esitada välkmaksejuhiseid ja tagasikutsumise nõustumusi mis tahes TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikule või TIPS kõrvalsüsteemile. Kõrvalsüsteem peab vastu võtma ja töötlema mis tahes TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikult või TIPS kõrvalsüsteemilt laekunud välkmaksejuhiseid, tagasikutsumise nõudeid ja tagasikutsumise nõustumusi.

5.   Kasutajaliidesed

| 1) | TIPS kõrvalsüsteemi tehnilise konto omanikul on juurdepääs TIPS platvormile rakenduselt-rakendusele-režiimis ning võib ühenduse luua ka kasutajalt-rakendusele-režiimis, kas otse või ühe või mitme korraldusi andva osapoole kaudu. |
| --- | --- |

1)

TIPS kõrvalsüsteemi tehnilise konto omanikul on juurdepääs TIPS platvormile rakenduselt-rakendusele-režiimis ning võib ühenduse luua ka kasutajalt-rakendusele-režiimis, kas otse või ühe või mitme korraldusi andva osapoole kaudu.

| 2) | Juurdepääs TIPS platvormile võimaldab TIPS kõrvalsüsteemi tehnilise konto omanikul järgmist:






  a) | juurdepääs teabele oma konto kohta ja TIPS finantslimiidi juhtimine; |
| --- | --- | --- |

2)

Juurdepääs TIPS platvormile võimaldab TIPS kõrvalsüsteemi tehnilise konto omanikul järgmist:

a)

juurdepääs teabele oma konto kohta ja TIPS finantslimiidi juhtimine;

| b) | TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korralduste algatamine; ja |
| --- | --- |

b)

TIPS kõrvalsüsteemi tehniliselt kontolt TIPS eriotstarbelisele rahakontole likviidsuse ülekandmise korralduste algatamine; ja

| c) | teatavate staatiliste andmete haldamine. |
| --- | --- |

c)

teatavate staatiliste andmete haldamine.

6.   Tasud ja arved

| 1) | TIPS kõrvalsüsteemi tasude struktuur koosneb järgmistest komponentidest:






  a) | tehingutasu, mis arvutatakse samal alusel nagu IIb lisa IV liites TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikele sätestatud tasude tabelis; |
| --- | --- | --- |

1)

TIPS kõrvalsüsteemi tasude struktuur koosneb järgmistest komponentidest:

a)

tehingutasu, mis arvutatakse samal alusel nagu IIb lisa IV liites TIPS eriotstarbelise rahakonto omanikele sätestatud tasude tabelis;

| b) | tasu, mis põhineb kõrvalsüsteemi oma platvormil arveldatud ja TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisel kontol eelrahastatud positsioonide võimaldatud välkmaksete alusvara brutomahul. Tasu suurus on 0,0005 eurot välkmakse kohta. |
| --- | --- |

b)

tasu, mis põhineb kõrvalsüsteemi oma platvormil arveldatud ja TIPS kõrvalsüsteemi tehnilisel kontol eelrahastatud positsioonide võimaldatud välkmaksete alusvara brutomahul. Tasu suurus on 0,0005 eurot välkmakse kohta.

| 2) | Kõrvalsüsteemi keskpank arvutab kõrvalsüsteemi välkmaksete alusvara brutomahu igal kuul eelmise kuu alusvara brutomahu alusel, mis ümardatakse allapoole lähima kümne tuhandeni, ja mille kõrvalsüsteem esitab hiljemalt järgmise kuu kolmandaks tööpäevaks. Arvutatud brutomahtu kohaldatakse tasu arvutamisel järgmise kuu jooksul. |
| --- | --- |

2)

Kõrvalsüsteemi keskpank arvutab kõrvalsüsteemi välkmaksete alusvara brutomahu igal kuul eelmise kuu alusvara brutomahu alusel, mis ümardatakse allapoole lähima kümne tuhandeni, ja mille kõrvalsüsteem esitab hiljemalt järgmise kuu kolmandaks tööpäevaks. Arvutatud brutomahtu kohaldatakse tasu arvutamisel järgmise kuu jooksul.

| 3) | Iga kõrvalsüsteem saab arve oma asjaomaselt kõrvalsüsteemi keskpangalt eelmise kuu kohta käesoleva punkti alapunktis 1 osutatud tasude alusel hiljemalt järgmise kuu üheksandaks tööpäevaks. Arve alusel tuleb teha makse hiljemalt arve väljastamise kuu 14. tööpäevaks kõrvalsüsteemi keskpanga näidatud kontole või debiteerida kõrvalsüsteemi poolt määratud kontolt. |
| --- | --- |

3)

Iga kõrvalsüsteem saab arve oma asjaomaselt kõrvalsüsteemi keskpangalt eelmise kuu kohta käesoleva punkti alapunktis 1 osutatud tasude alusel hiljemalt järgmise kuu üheksandaks tööpäevaks. Arve alusel tuleb teha makse hiljemalt arve väljastamise kuu 14. tööpäevaks kõrvalsüsteemi keskpanga näidatud kontole või debiteerida kõrvalsüsteemi poolt määratud kontolt.

| 4) | Käesolevas lisas sätestatud tasude kohaldamisel ja arvete esitamisel lähtutakse järgmisest:






  a) | kõrvalsüsteemi, mis on määratletud süsteemina direktiivi 98/26/EÜ kohaselt, käsitatakse eraldiseisva kõrvalsüsteemina, olenemata sellest, et seda haldab juriidiline isik, kes käitab teist kõrvalsüsteemi; |
| --- | --- | --- |

4)

Käesolevas lisas sätestatud tasude kohaldamisel ja arvete esitamisel lähtutakse järgmisest:

a)

kõrvalsüsteemi, mis on määratletud süsteemina direktiivi 98/26/EÜ kohaselt, käsitatakse eraldiseisva kõrvalsüsteemina, olenemata sellest, et seda haldab juriidiline isik, kes käitab teist kõrvalsüsteemi;

| b) | kõrvalsüsteemi, mida ei ole määratletud süsteemina direktiivi 98/26/EÜ kohaselt, käsitatakse eraldiseisva kõrvalsüsteemina, kui see vastab järgmistele kriteeriumidele:






  i) | kõrvalsüsteem on lepingu või õigusakti vormis ametlik kokkulepe; |
| --- | --- | --- |

b)

kõrvalsüsteemi, mida ei ole määratletud süsteemina direktiivi 98/26/EÜ kohaselt, käsitatakse eraldiseisva kõrvalsüsteemina, kui see vastab järgmistele kriteeriumidele:

i)

kõrvalsüsteem on lepingu või õigusakti vormis ametlik kokkulepe;

| ii) | kõrvalsüsteemil on rohkem kui üks [liige] [osaleja] [välja arvatud asjaomase süsteemi operaator]; |
| --- | --- |

ii)

kõrvalsüsteemil on rohkem kui üks [liige] [osaleja] [välja arvatud asjaomase süsteemi operaator];

| iii) | kõrvalsüsteem on loodud maksete ja/või väärtpaberitehingute realiseerimiseks, arveldamiseks ja/või tasaarveldamiseks osalejate vahel; ja |
| --- | --- |

iii)

kõrvalsüsteem on loodud maksete ja/või väärtpaberitehingute realiseerimiseks, arveldamiseks ja/või tasaarveldamiseks osalejate vahel; ja

| iv) | kõrvalsüsteem kohaldab osalejate vaheliste maksete ja väärtpaberite realiseerimise, arveldamise ja tasaarveldamise suhtes ühiseid reegleid ja standardlepinguid. |
| --- | --- |

iv)

kõrvalsüsteem kohaldab osalejate vaheliste maksete ja väärtpaberite realiseerimise, arveldamise ja tasaarveldamise suhtes ühiseid reegleid ja standardlepinguid.

| 5) | Käesoleva artikli alusel arvete esitamisel perioodi 1. detsember 2021 kuni 28. veebruar 2022 eest arvestatakse tasud 2021. aasta septembri, oktoobri ja novembri eest esitatud arvete keskmisena. |
| --- | --- |

5)

Käesoleva artikli alusel arvete esitamisel perioodi 1. detsember 2021 kuni 28. veebruar 2022 eest arvestatakse tasud 2021. aasta septembri, oktoobri ja novembri eest esitatud arvete keskmisena.

---

VI LISA

Suunise EKP/2012/27 II lisale lisatakse järgmine VIII liide:

„VIII liide

Nõuded infoturbe haldusele ja talitluspidevuse juhtimisele

Infoturbe haldus

Käesolevaid nõudeid kohaldatakse iga osaleja suhtes, välja arvatud juhul, kui osaleja tõendab, et konkreetne nõue ei ole tema suhtes kohaldatav. Nõuete kohaldamisala kehtestamisel oma taristus peaks osaleja määratlema maksetehingute ahelasse (Payment Transaction Chain, PTC) kuuluvad komponendid. Täpsemalt saab maksetehingute ahel alguse sisestuskohas (Point of Entry, PoE), st süsteemis, mille abil tehingud koostatakse (nt tööjaamad, front office ja back office rakendused, vahevara), ning lõpeb süsteemis, mille abil saadetakse sõnum SWIFTi (nt SWIFT VPN Box) või internetti (internetipõhise juurdepääsu puhul).

Nõue 1.1: Infoturvapoliitika

Juhtkond peab võtma selge poliitikasuuna, mis on kooskõlas ärieesmärkidega, ning näitama toetust ja pühendumust infoturbele, st koostama, kehtestama ja ajakohastama infoturvapoliitika, et tagada organisatsiooniülene infoturbe haldus ja küberkerksuse juhtimine läbi infoturva- ja küberkerksuse riskide tuvastamise, hindamise ja käsitlemise. Asjaomane poliitika peaks sisaldama vähemalt järgmisi sätteid: eesmärgid, kohaldamisala (sh sellised valdkonnad nagu töökorraldus, personal, varahaldus jne), põhimõtted ja vastutuse jaotus.

Nõue 1.2: Sisemine korraldus

Infoturvapoliitika organisatsiooniüleseks rakendamiseks kehtestatakse infoturbe raamistik. Juhtkond korraldab infoturbe raamistiku koostamise ning vaatab selle läbi, et tagada infoturvapoliitika (vastavalt nõudele 1.1) organisatsiooniülene rakendamine, sh selleks vajalike piisavate vahendite eraldamine ja turvaülesannete määramine.

Nõue 1.3: Välised osapooled

Organisatsiooni teabe ja andmetöötlusrajatiste turvalisust ei tohiks vähendada välis(t)e osapool(t)e või nende pakutavate toodete/teenuste kasutamine ja/või sõltuvus nendest. Välise osapoole mis tahes juurdepääs organisatsiooni andmetöötlusrajatistele peab olema piiratud. Kui organisatsiooni andmetöötlusrajatistele juurdepääsuks on vaja välist osapoolt või välise osapoole toodet/teenust, viiakse läbi riskihindamine, et määratleda mõju turvalisusele ning nõuded kontrollimeetmetele. Kontrollimeetmed lepitakse kokku ja määratletakse asjaomase välise osapoolega sõlmitavas lepingus.

Nõue 1.4: Varahaldus

Maksetehingute ahelas sisalduv teabevara, äriprotsessid ja nende aluseks olevad infosüsteemid - nt operatsioonisüsteemid, taristu, ärirakendused, valmistooted ja -teenused ning kasutaja loodud rakendused - võetakse arvele ning neile määratakse omanik. Teabevara kaitsmiseks määratakse isikud, kes vastutavad nõuetekohaste kontrollimeetmete toimimise ja läbiviimise eest äriprotsessides ja kasutatavates IT-komponentides. Märkus: omanik võib vajaduse korral konkreetse kontrollimeetme läbiviimise delegeerida, kuid jääb vastutavaks vara nõuetekohase kaitsmise eest.

Nõue 1.5: Teabevara liigitus

Teabevara liigitatakse vastavalt sellele, kui oluline on see teabevara osaleja teenuse tõrgeteta toimimiseks. Liigitamisel osundatakse kõikidele vajadustele, prioriteetidele ja kaitsetasemetele, mis on ette nähtud teabevara käsitlemiseks asjakohastes äriprotsessides, ning võetakse arvesse ka kasutatavaid IT-komponente. Juhtkonna poolt heaks kiidetud teabevara liigitust kasutatakse teabevara eluea jooksul läbiviidavate kaitsekontrollide (sealhulgas teabevara eemaldamine ja hävitamine) määratlemiseks ning konkreetsete käitlemismeetmete vajadusest teavitamiseks.

Nõue 1.6: Personali turvalisus

Turvalisuse tagamisega seotud kohustusi tutvustatakse enne töötaja töölevõtmist asjakohastes ametijuhendites ning teenistustingimustes. Kõikide kandidaatide, töövõtjate ja kolmandast isikust kasutajate osas viiakse läbi nõuetekohane kontroll, eelkõige tundlike ametikohtade puhul. Töötajad, töövõtjad ja andmetöötlusrajatiste kolmandast isikust kasutajad allkirjastavad lepingu, mis sätestab nende ülesanded ja vastutuse turvalisuse tagamisel. Kõikidel töötajatel, töövõtjatel ja kolmandast isikust kasutajatel peab olema piisav teadlikkus ning nad peavad olema koolitatud turvameetmete ja andmetöötlusrajatiste nõuetekohase kasutamise valdkonnas, et maandada võimalikke turvariske. Töötajatele nähakse ette korrakohane distsiplinaarmenetlus turvarikkumiste käsitlemiseks. Vastutuse jaotus tuleb selgelt määratleda, et tagada töötaja, töövõtja või kolmandast isikust kasutaja organisatsioonist lahkumise või üleviimise korraldus ning töövahendite tagastamine ja kasutusõiguste tagasivõtmine.

Nõue 1.7: Füüsiline turvalisus ja keskkonnaohutus

Andmetöötlusrajatised, kus töödeldakse kriitilise tähtsusega või tundlikke andmeid, peavad asuma turvalisel, selgelt piiritletud, nõuetekohaste turvatõkete ja piiratud juurdepääsuga alal. Sellised rajatised peavad olema füüsiliselt kaitstud loata juurdepääsu, kahjustuste ja häiringute eest. Juurdepääsu lubatakse ainult isikutele, kes kuuluvad nõude 1.6 kohaldamisalasse. Teabevara sisaldavate füüsiliste andmekandjate kaitsmiseks transpordi ajal kehtestatakse eeskirjad ja standardid.

Seadmeid kaitstakse füüsiliste ja keskkonnaohtude eest. Teabele loata juurdepääsu ohu vähendamiseks ning seadmete või teabe kaotsimineku või kahjustumise vältimiseks peab tagama kaitse seadmete (sealhulgas väljaspool tegevuskohta kasutatavate seadmete) kahjustamise või eemaldamise vastu. Füüsiliste ohtude tõrjumiseks ja tugirajatiste - näiteks elektrivarustus ja -juhtmestik - kaitsmiseks võib olla vajalik kohaldada erimeetmeid.

Nõue 1.8: Operatsioonijuhtimine

Andmetöötlusrajatiste haldamiseks ja käitamiseks kehtestatakse vastutuse jaotus ja töökord, mis hõlmab kõiki maksetehingute ahela alussüsteeme.

Asjakohastel juhtudel tuleb töökorras, sealhulgas IT-süsteemide tehnilisel haldamisel, tagada töökohustuste lahusus, et vältida süsteemi tahtlikku või hooletusest põhjustatud väärkasutamist. Kui töökohustuste lahususe sisseviimine ei ole objektiivsetel, dokumenteeritud põhjustel võimalik, tuleb pärast ametliku riskianalüüsi läbiviimist rakendada täiendavaid kontrollimeetmeid. Ründekoodi sisestamise vältimiseks ja avastamiseks maksetehingute ahela süsteemides tuleb kehtestada kontrollimeetmed. Kontrollimeetmed tuleb kehtestada (sealhulgas kasutaja teadlikkus) ka ründekoodi vältimiseks, avastamiseks ja eemaldamiseks. Mobiilkoodi võib kasutada üksnes juhul, kui see pärineb usaldusväärsest allikast (nt allkirjastatud Microsoft COM-komponendid ja Java Applets). Veebilehitseja konfiguratsiooni (nt laienduste ja pistikmoodulite kasutamist) peab rangelt reguleerima.

Juhtkond peab rakendama andmevarundus- ja andmetaaste poliitikat, mis sisaldab regulaarselt (vähemalt kord aastas) testitavat taastekava.

Makseturvalisuse seisukohast kriitilise tähtsusega süsteemide üle teostatakse seiret ning infoturvasündmused registreeritakse. Võimalike probleemide tuvastamiseks infosüsteemis kasutatakse operaatorilogisid. Operaatorilogid vaadatakse valimi alusel korrapäraselt läbi, sõltuvalt operatsiooni kriitilisusest. Makseturvalisuse seisukohast kriitilise tähtsusega kontrollimeetmete tulemuslikkuse ja juurdepääsupoliitikale vastavuse kontrollimiseks kasutatakse süsteemiseiret.

Organisatsioonidevaheline teabevahetus peab põhinema ametlikul teabevahetuspoliitikal, mida viiakse ellu asjaomaste poolte vahel sõlmitud teabevahetuse lepingu alusel ning mis peab olema kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega. TARGET2ga teabe vahetamisel kasutatavaid kolmanda isiku tarkvarakomponente (nt teenusbüroolt saadud tarkvara TARGET2 enesesertifitseerimise dokumendi kohaldamisala punktis osutatud stsenaariumi nr 2 puhul) kasutatakse kolmanda isikuga sõlmitud lepingu alusel.

Nõue 1.9: Juurdepääsu reguleerimine

Juurdepääs teabevarale peab olema põhjendatud ärivajadustega (teadmisvajadus (1)) ning vastama kehtestatud poliitikaraamistikule (sealhulgas infoturvapoliitika). Juurdepääsu reguleerimiseks kehtestatakse minimaalõiguste printsiibil (2) põhinevad eeskirjad, mis võtavad küllaldaselt arvesse vastavate äri- ja IT-protsesside vajadusi. Asjakohastel juhtudel (nt varukoopiate haldamiseks) peaksid loogilise juurdepääsu meetmed olema kooskõlas füüsilise juurdepääsu meetmetega, välja arvatud juhul, kui on kehtestatud piisavad täiendavad kontrollimeetmed (nt krüpteerimine, isikuandmete anonüümseks muutmine).

Maksetehingute ahelaga hõlmatud infosüsteemidele ja teenustele juurdepääsuõiguste andmise kontrollimiseks kehtestatakse ametlik, dokumenteeritud kord. Asjaomane kord peab hõlmama kasutaja juurdepääsuõiguse elutsükli kõiki etappe, alates uue kasutaja esmasest registreerimisest kuni kasutaja lõpliku registrist kustutamiseni, kui kasutaja enam juurdepääsu ei vaja.

Asjakohastel juhtudel pööratakse eritähelepanu kriitilise tähtsusega juurdepääsuõiguste andmisele, mille kuritarvitamisega võib kaasneda tõsine kahjulik mõju osaleja tegevusele (nt juurdepääsuõigused, mis võimaldavad süsteemihaldust, süsteemi kontrollimeetmete sürjutamist, otsejuurdepääsu äriandmetele).

Kasutajate tuvastamiseks ja autentimiseks ning kasutajaõiguste andmiseks organisatsiooni võrgustiku konkreetsetes punktides, nt kohalikuks ja kaugjuurdepääsuks maksetehingute ahela süsteemidele, kehtestatakse nõuetekohased kontrollimeetmed. Vastutuse tagamiseks ei ole lubatud isikliku konto jagatud kasutamine.

Salasõnade kasutamiseks kehtestatakse ja jõustatakse eeskirjad, mis sisaldavad konkreetseid kontrollimeetmeid tagamaks, et salasõnu ei oleks lihtne välja lugeda, nt salasõnade keerukusnõuded ja piiratud kehtivusaeg. Kehtestatakse salasõna turvalise taastamise ja/või lähtestamise kord.

Teabe konfidentsiaalsuse, autentsuse ja tervikluse kaitsmiseks töötatakse välja ja rakendatakse krüptokontrollide läbiviimise poliitika. Krüptokontrollide läbiviimise toetamiseks kehtestatakse võtmehalduspoliitika.

Loata juurdepääsu ohu maandamiseks kehtestatakse konfidentsiaalse teabe ekraanil või paberkandjal vaatamise poliitika (nt puhta ekraani ja puhta laua poliitika).

Kaugtöö korraldamisel arvestatakse vähem kaitstud keskkonnas töötamise riskidega ning rakendatakse asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi kontrollimeetmeid.

Nõue 1.10: Infosüsteemide soetamine, arendus ja hooldus

Turvanõuded määratakse kindlaks ja lepitakse kokku enne infosüsteemide arendamist ja/või juurutamist.

Nõuetekohase töötlemise tagamiseks varustatakse rakendused (sealhulgas kasutaja loodud rakendused) asjakohaste kontrollimeetmetega. Need kontrollimeetmed peavad hõlmama sisendandmete, andmetöötluse ja väljundandmete valideerimist. Tundlikku, väärtuslikku või kriitilise tähtsusega teavet töötlevate või mõjutavate süsteemide puhul võib olla vajalik kohaldada täiendavaid kontrollimeetmeid. Sellised kontrollimeetmed määratakse kindlaks turvanõuete ja riskihinnangu alusel vastavalt kehtestatud poliitikale (nt infoturvapoliitika, krüptokontrolli poliitika).

Uutele süsteemidele kehtestatakse käitamisnõuded, mis dokumenteeritakse ja mida testitakse enne heakskiitmist ja kasutusele võtmist. Võrguturbe tagamiseks tuleks rakendada asjakohaseid kontrollimeetmeid, sealhulgas võrgu segmentimist ja turvalist haldust, lähtudes andmevoogude kriitilisusest ja organisatsiooni võrgupiirkondade riskitasemest. Avalike võrkude kaudu edastatava tundliku teabe kaitsmiseks kehtestatakse erikontrollimeetmed.

Juurdepääsu süsteemifailidele ja programmi lähtekoodile tuleb reguleerida ning IT-projekte ja tugitegevusi ellu viia turvalisel viisil. Hoolitsema peab selle eest, et testkeskkonnas ei kasutataks tundlikke andmeid. Projekti- ja tugikeskkondi tuleb rangelt reguleerida. Muudatuste juurutamist tuleb rangelt reguleerida. Oluliste muudatuste juurutamise osas viiakse läbi riskihindamine.

Süsteemide korrapärane turvatestimine tuleb läbi viia vastavalt riskihindamise tulemustel põhinevale, eelnevalt kindlaksmääratud kavale ning turvatestimine peab hõlmama vähemalt haavatavuse hindamist. Kõiki turvatestimise käigus täheldatud puudusi hinnatakse ning nende kõrvaldamiseks koostatakse tegevuskava, mille järgimist õigeaegselt kontrollitakse.

Nõue 1.11: Infoturve tarnijasuhetes (3)

Selleks et kaitsta osaleja sisemisi teabesüsteeme, mis on tarnijale juurdepääsetavad, tuleb tarnija juurdepääsuga seotud riskide maandamiseks dokumenteerida ja tarnijaga ametlikult kokku leppida teabeturbe nõuded.

Nõue 1.12: Infoturvaintsidentide ja arenduste haldus

Selleks et tagada järjepidev ja tulemuslik infoturvaintsidentide haldamine, sealhulgas turvasündmuste ja -nõrkuste alane teabevahetus, kehtestatakse nii ärilisel kui tehnilisel tasandil rollid, vastutusvaldkonnad ja menetlused ning testitakse neid, et tagada kiire, tulemuslik, nõuetele vastav ja turvaline taastumine infoturvaintsidentidest, sealhulgas kübervaldkonnaga seotud stsenaariumidest (nt välise ründaja või insaideri toime pandud pettused). Nendesse menetlustesse kaasatud töötajad peavad olema asjakohaselt koolitatud.

Nõue 1.13: Tehnilise vastavuse kontroll

Osaleja siseinfosüsteeme (nt sisetalitluste süsteemid, sisevõrgud ja välisvõrkude ühenduvus) tuleb korrapäraselt hinnata, et tagada nende vastavus organisatsioonis kehtestatud poliitikaraamistikule (nt infoturvapoliitika, krüptokontrolli poliitika).

Nõue 1.14: Virtualiseerimine

Külalisvirtuaalmasinad peavad vastama kõikidele riistvara ja süsteemide turvakontrolli nõuetele (nt turvalisuse tugevdamine, logimine). Hüperviisoritega seotud kontrollmeetmed peavad hõlmama järgmist: hüperviisori ja hosti operatsioonisüsteemi turvalisuse tugevdamine, regulaarne paikamine, erinevate keskkondade (nt tootmine ja arendus) range eraldamine. Tsentraliseeritud haldus, logimine ja seire ning juurdepääsuõiguste reguleerimine, eelkõige eeliskontode puhul, peab põhinema riskihinnangul. Ühe ja sama hüperviisori hallatavatel külalisvirtuaalmasinatel peab olema sarnane riskiprofiil.

Nõue 1.15: Pilvandmetöötlus

Avalike ja/või hübriidpilvelahenduste kasutamine maksetehingute ahelas peab põhinema ametlikul riskihinnangul ning võtma arvesse tehnilisi kontrollimeetmeid ja pilvelahendusele ette nähtud lepingutingimusi.

Hübriidpilvelahenduste puhul on süsteemi kriitilisuse tasemeks ühendatud süsteemide kõrgeim tase. Kõik kohapeal asuvad hübriidlahenduste komponendid tuleb eraldada teistest kohapeal asuvatest süsteemidest.

Talitluspidevuse juhtimine (kohaldatakse ainult kriitiliste osalejate suhtes)

Talitluspidevuse juhtimise suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid (2.1 kuni 2.6). Iga TARGET2 osaleja, keda eurosüsteem käsitleb TARGET2 sujuvaks toimimiseks kriitilise tähtsusega osalejana, peab koostama talitluspidevuse strateegia, mis koosneb järgmistest elementidest.

| Nõue 2.1 | : | Välja tuleb töötada talitluspidevusplaanid ja kehtestada nende elluviimise kord. |
| --- | --- | --- |
| Nõue 2.2 | : | Tagada tuleb alternatiivse tegevuskoha olemasolu. |
| Nõue 2.3 | : | Alternatiivse tegevuskoha riskiprofiil peab erinema peamise tegevuskoha riskiprofiilist, et vältida olukorda, kus üks ja sama sündmus mõjutab mõlemat tegevuskohta üheaegselt. Näiteks peaks alternatiivne tegevuskoht olema ühendatud teise elektrivõrku ja kesksesse sideliini kui peamine tegevuskoht. |
| Nõue 2.4 | : | Olulise talitlushäire korral, mis muudab peamise tegevuskoha juurdepääsmatuks ja/või kriitilise tähtsusega töötajad kättesaamatuks, peab kriitilise tähtsusega osalejal olema võimalik taastada tavapärane tegevus alternatiivses tegevuskohas ning tööpäev nõuetekohaselt lõpetada ja alustada järgmis(t)e tööpäeva(de)ga. |
| Nõue 2.5 | : | Kehtestatud peab olema kord, mis tagab, et tehingute töötlemine taastatakse alternatiivsest tegevuskohast mõistliku aja jooksul pärast algset teenusekatkestust, vastavalt häiritud tegevuse olulisuse tasemele. |
| Nõue 2.6 | : | Talitlushäiretega toimetuleku suutlikkust peab testima vähemalt kord aastas ning kriitilise tähtsusega töötajad peavad olema asjakohaselt koolitatud. Testide vaheline ajavahemik ei tohi olla pikem kui üks aasta. |

Nõue 2.1

:

Välja tuleb töötada talitluspidevusplaanid ja kehtestada nende elluviimise kord.

Nõue 2.2

:

Tagada tuleb alternatiivse tegevuskoha olemasolu.

Nõue 2.3

:

Alternatiivse tegevuskoha riskiprofiil peab erinema peamise tegevuskoha riskiprofiilist, et vältida olukorda, kus üks ja sama sündmus mõjutab mõlemat tegevuskohta üheaegselt. Näiteks peaks alternatiivne tegevuskoht olema ühendatud teise elektrivõrku ja kesksesse sideliini kui peamine tegevuskoht.

Nõue 2.4

:

Olulise talitlushäire korral, mis muudab peamise tegevuskoha juurdepääsmatuks ja/või kriitilise tähtsusega töötajad kättesaamatuks, peab kriitilise tähtsusega osalejal olema võimalik taastada tavapärane tegevus alternatiivses tegevuskohas ning tööpäev nõuetekohaselt lõpetada ja alustada järgmis(t)e tööpäeva(de)ga.

Nõue 2.5

:

Kehtestatud peab olema kord, mis tagab, et tehingute töötlemine taastatakse alternatiivsest tegevuskohast mõistliku aja jooksul pärast algset teenusekatkestust, vastavalt häiritud tegevuse olulisuse tasemele.

Nõue 2.6

:

Talitlushäiretega toimetuleku suutlikkust peab testima vähemalt kord aastas ning kriitilise tähtsusega töötajad peavad olema asjakohaselt koolitatud. Testide vaheline ajavahemik ei tohi olla pikem kui üks aasta.

---

(1)  Teadmisvajaduse põhimõtte kohaselt määratletakse teabekogum, millele isik vajab juurdepääsu oma ülesannete täitmiseks.

1

(2)  Minimaalõiguste printsiibi kohaselt määratletakse IT-süsteemi juurdepääsuprofiil, mis on kooskõlas asjaomaste ärivajadustega.

2

(3)  Tarnija all tuleb siin mõista mis tahes kolmandat isikut (ja tema töötajaid), kes on krediidiasutuse või investeerimisühinguga sõlminud teenuse osutamiseks lepingu (kokkuleppe), ning asjaomase teenuslepingu alusel on kolmandale isikule (ja tema töötajatele) antud kaugjuurdepääs või kohalik juurdepääs selle krediidiasutuse või investeerimisühingu teabe- ja/või infosüsteemidele ja/või andmetöötlusrajatistele TARGET2 enesesertifitseerimise ulatuses või sellega seotult.

3

---