# Euroopa Liidu L 10/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 10 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik17. jaanuar 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 10

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik17. jaanuar 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/54, 21. oktoober 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/692 seoses täiendavate nõuetega teatavate liidust pärit kabiloomade liitu sissetoomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile ning tuuakse seejärel liitu tagasi (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/55, 9. november 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/403 seoses uue sertifikaadi näidise lisamisega teatavate selliste liidust pärit kabiloomade liitu sissetoomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile ning tuuakse seejärel liitu tagasi, ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/404 nende kolmandate riikide loetelu osas, kust on lubatud kabiloomi liitu tuua (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/56, 14. jaanuar 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/921, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/57, 14. jaanuar 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/1379, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis laieneb Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt, Tuneesiast, Kambodžast, Pakistanist ja Filipiinidelt lähetatud jalgrataste impordile, olenemata sellest, kas need riigid on deklareeritud päritolumaana või mitte | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/58, 14. jaanuar 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest pärit teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 17 |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2022/59, 10. jaanuar 2022, millega nimetatakse ametisse Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2021/5 (BiH/32/2022) | 77 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/60, 12. jaanuar 2022, mis käsitleb rände välismõõtme operatiivse koordineerimise mehhanismi | 79 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2022/61, 14. jaanuar 2022, kõrgemate tööinspektorite komitee liikmete uueks ametiajaks ametissemääramise kohta | 82 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/62, 14. jaanuar 2022, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 320 all)

   (
  1
  ) | 84 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/54, 21. oktoober 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/692 seoses täiendavate nõuetega teatavate liidust pärit kabiloomade liitu sissetoomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile ning tuuakse seejärel liitu tagasi (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/55, 9. november 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/403 seoses uue sertifikaadi näidise lisamisega teatavate selliste liidust pärit kabiloomade liitu sissetoomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile ning tuuakse seejärel liitu tagasi, ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/404 nende kolmandate riikide loetelu osas, kust on lubatud kabiloomi liitu tuua (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/56, 14. jaanuar 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/921, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/57, 14. jaanuar 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/1379, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis laieneb Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt, Tuneesiast, Kambodžast, Pakistanist ja Filipiinidelt lähetatud jalgrataste impordile, olenemata sellest, kas need riigid on deklareeritud päritolumaana või mitte

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/58, 14. jaanuar 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest pärit teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

17

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2022/59, 10. jaanuar 2022, millega nimetatakse ametisse Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2021/5 (BiH/32/2022)

77

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/60, 12. jaanuar 2022, mis käsitleb rände välismõõtme operatiivse koordineerimise mehhanismi

79

*

Komisjoni otsus (EL) 2022/61, 14. jaanuar 2022, kõrgemate tööinspektorite komitee liikmete uueks ametiajaks ametissemääramise kohta

82

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/62, 14. jaanuar 2022, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 320 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 320 all)

1

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/54,

21. oktoober 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/692 seoses täiendavate nõuetega teatavate liidust pärit kabiloomade liitu sissetoomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile ning tuuakse seejärel liitu tagasi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 239 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on muu hulgas kehtestatud loomatervisenõuded teatavate peetavate maismaaloomade saadetiste liitu sissetoomise suhtes. Täpsemalt on kõnealuse delegeeritud määruse VI osas sätestatud liitu sissetoomise erieeskirjad teatavatele liidust pärit ja sinna tagasi saadetavatele kaupadele. Praegu on delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklis 177 sätestatud erieeskirjad üksnes seoses liidust pärit ja sinna naasvate registreeritud hobuste sissetoomisega pärast ajutist eksporti kolmandasse riiki, kolmandale territooriumile või selle tsooni võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on muu hulgas kehtestatud loomatervisenõuded teatavate peetavate maismaaloomade saadetiste liitu sissetoomise suhtes. Täpsemalt on kõnealuse delegeeritud määruse VI osas sätestatud liitu sissetoomise erieeskirjad teatavatele liidust pärit ja sinna tagasi saadetavatele kaupadele. Praegu on delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklis 177 sätestatud erieeskirjad üksnes seoses liidust pärit ja sinna naasvate registreeritud hobuste sissetoomisega pärast ajutist eksporti kolmandasse riiki, kolmandale territooriumile või selle tsooni võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalemiseks.

| (2) | Selleks et hõlbustada selliste loomade osalemist väljaspool liitu toimuvatel üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel (edaspidi „üritused“), on vaja ette näha erand teatavatest delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklis 11 sätestatud üldistest loomatervisenõuetest selliste liidust pärit kabiloomade saadetiste puhul, kes viiakse üritustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni ning tuuakse seejärel viivitamata liitu tagasi. Selleks et minimeerida loomaterviseriske ja arvestades praegust loomatervise olukorda seoses sigade ja kodulindude teatavate haigustega, peaks kõnealune erand piirduma kabiloomade konkreetsete liikidega, nimelt veiste, lammaste ja kitsedega (edaspidi „kabiloomade suhtes kohaldatav erand“). Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklit 177 muuta, et lisada kabiloomade suhtes kohaldatav erand. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et hõlbustada selliste loomade osalemist väljaspool liitu toimuvatel üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel (edaspidi „üritused“), on vaja ette näha erand teatavatest delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklis 11 sätestatud üldistest loomatervisenõuetest selliste liidust pärit kabiloomade saadetiste puhul, kes viiakse üritustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni ning tuuakse seejärel viivitamata liitu tagasi. Selleks et minimeerida loomaterviseriske ja arvestades praegust loomatervise olukorda seoses sigade ja kodulindude teatavate haigustega, peaks kõnealune erand piirduma kabiloomade konkreetsete liikidega, nimelt veiste, lammaste ja kitsedega (edaspidi „kabiloomade suhtes kohaldatav erand“). Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklit 177 muuta, et lisada kabiloomade suhtes kohaldatav erand.

| (3) | Kabiloomade suhtes kohaldatava erandi puhul tuleks erieeskirjades arvesse võtta võimalikke loomaterviseriske, mis võivad tekkida selliste üritustel osalemiseks vajalike liikumiste korral, ning need eeskirjad peaksid olema kaasnevate loomaterviseriskidega proportsionaalsed. Seepärast peaksid kõnealused erieeskirjad olema piisavalt ranged tagamaks, et üritustel osalevad loomad ei puutu kokku halvema tervisestaatusega loomadega, kes ei vasta kõigile liidu õiguses sätestatud loomatervisenõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Kabiloomade suhtes kohaldatava erandi puhul tuleks erieeskirjades arvesse võtta võimalikke loomaterviseriske, mis võivad tekkida selliste üritustel osalemiseks vajalike liikumiste korral, ning need eeskirjad peaksid olema kaasnevate loomaterviseriskidega proportsionaalsed. Seepärast peaksid kõnealused erieeskirjad olema piisavalt ranged tagamaks, et üritustel osalevad loomad ei puutu kokku halvema tervisestaatusega loomadega, kes ei vasta kõigile liidu õiguses sätestatud loomatervisenõuetele.

| (4) | Võttes arvesse asjaolu, et ürituste ja kogumiskeskuses kogumise vahel on olemas sarnasus, on asjakohane kehtestada samaväärsed nõuded kolmandate riikide või territooriumide kogumiskeskuste suhtes kohaldatavate nõuetega, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artikli 20 lõike 2 punktis b ning põhinevad liidus kohaldatavatel nõuetel, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/2035 (3). |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse asjaolu, et ürituste ja kogumiskeskuses kogumise vahel on olemas sarnasus, on asjakohane kehtestada samaväärsed nõuded kolmandate riikide või territooriumide kogumiskeskuste suhtes kohaldatavate nõuetega, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artikli 20 lõike 2 punktis b ning põhinevad liidus kohaldatavatel nõuetel, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/2035 (3).

| (5) | Lisaks kõigile kõnealustele riskivähendusmeetmetele on vaja ka piirata ajavahemikku, mille jooksul loomad puutuvad kokku võimalike loomaterviseriskidega, mida põhjustavad üritustel osalemiseks vajalik liikumine ja viibimine väljaspool liidu territooriumi. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks kõigile kõnealustele riskivähendusmeetmetele on vaja ka piirata ajavahemikku, mille jooksul loomad puutuvad kokku võimalike loomaterviseriskidega, mida põhjustavad üritustel osalemiseks vajalik liikumine ja viibimine väljaspool liidu territooriumi.

| (6) | Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklit 177 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklit 177 vastavalt muuta.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklit 177 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 177
  Täiendavad nõuded teatavate liidust pärit kabiloomade liitu sissetoomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni ning tuuakse seejärel liitu tagasi“ |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 177

Täiendavad nõuded teatavate liidust pärit kabiloomade liitu sissetoomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni ning tuuakse seejärel liitu tagasi“

| 2) | Lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Erandina artiklist 11 lubatakse liidust pärit veiste, lammaste ja kitsede saadetisi, mis viiakse mitte rohkem kui 15 päevaks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni, et osaleda üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel (edaspidi „üritus“), kõnealusest kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt liitu sisse tuua juhul, kui need saadetised vastavad järgmistele tingimustele:






  a) | kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kus üritus toimub, on kantud konkreetsete loomaliikide liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine lõige:

„3.   Erandina artiklist 11 lubatakse liidust pärit veiste, lammaste ja kitsede saadetisi, mis viiakse mitte rohkem kui 15 päevaks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni, et osaleda üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel (edaspidi „üritus“), kõnealusest kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt liitu sisse tuua juhul, kui need saadetised vastavad järgmistele tingimustele:

a)

kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kus üritus toimub, on kantud konkreetsete loomaliikide liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| b) | ettevõte, kus üritus toimub, vastab järgmistele tingimustele:






  i) | ettevõte vastab kabiloomade kogumisega tegelevate ettevõtete suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud artikli 20 lõike 2 punktis b; |
| --- | --- | --- |

b)

ettevõte, kus üritus toimub, vastab järgmistele tingimustele:

i)

ettevõte vastab kabiloomade kogumisega tegelevate ettevõtete suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud artikli 20 lõike 2 punktis b;

| ii) | saadetise saabumisel ettevõttesse ja kogu ürituse vältel peetakse seal ainult selliseid veiseid, lambaid või kitsi, kes vastavad kõigile liidu õiguses sätestatud asjakohastele nõuetele selliste loomade liitu sissetoomiseks; |
| --- | --- |

ii)

saadetise saabumisel ettevõttesse ja kogu ürituse vältel peetakse seal ainult selliseid veiseid, lambaid või kitsi, kes vastavad kõigile liidu õiguses sätestatud asjakohastele nõuetele selliste loomade liitu sissetoomiseks;

| c) | loomade saadetise lähetamine liidust punktis b osutatud ettevõttesse ja kõnealusest ettevõttest liitu toimub veovahenditega, mis vastavad maismaaloomade veovahendeid käsitlevatele üldnõuetele, mis on sätestatud artiklis 17, ning ilma mahalaadimiseta mis tahes muus kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis; |
| --- | --- |

c)

loomade saadetise lähetamine liidust punktis b osutatud ettevõttesse ja kõnealusest ettevõttest liitu toimub veovahenditega, mis vastavad maismaaloomade veovahendeid käsitlevatele üldnõuetele, mis on sätestatud artiklis 17, ning ilma mahalaadimiseta mis tahes muus kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis;

| d) | alates saadetises olevate loomade laadimisest lähetamiseks liidust punktis b osutatud ettevõttesse ning kogu ürituse jooksul kuni nende liitu tagasi saabumiseni ei puutunud nad kokku muude halvema tervisestaatusega loomadega.“ |
| --- | --- |

d)

alates saadetises olevate loomade laadimisest lähetamiseks liidust punktis b osutatud ettevõttesse ning kogu ürituse jooksul kuni nende liitu tagasi saabumiseni ei puutunud nad kokku muude halvema tervisestaatusega loomadega.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (ELT L 314, 5.12.2019, lk 115).

3

---

| 17.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/55,

9. november 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/403 seoses uue sertifikaadi näidise lisamisega teatavate selliste liidust pärit kabiloomade liitu sissetoomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile ning tuuakse seejärel liitu tagasi, ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/404 nende kolmandate riikide loetelu osas, kust on lubatud kabiloomi liitu tuua

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (edaspidi „loomatervise määrus“), (1) eriti selle artikli 230 lõiget 1, artikli 238 lõiget 3 ja artikli 239 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (2) eriti selle artikli 90 esimese lõigu punkte a ja e ning artikli 126 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud eeskirjad loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide kohta, sh nõuded ametlike loomatervise sertifikaatide väljaandmiseks loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste mitmesuguse liikumise puhul, sh nende liitu toomiseks. Kõnealuseid liitu toomisega seotud nõudeid on täpsustatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (3). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud eeskirjad loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide kohta, sh nõuded ametlike loomatervise sertifikaatide väljaandmiseks loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste mitmesuguse liikumise puhul, sh nende liitu toomiseks. Kõnealuseid liitu toomisega seotud nõudeid on täpsustatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (3).

| (2) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 239 lõike 2 punkti a alapunktis iv on sätestatud, et komisjon võib vastu võtta erieeskirju, mis käsitlevad erandeid üldnõuetest, mida kohaldatakse liitu toodavate loomade suhtes, kes on pärit liidust ja keda viiakse kolmandasse riiki või territooriumile ja tuuakse seejärel nimetatud kolmandast riigist või territooriumilt tagasi liitu. Kõnealuse artikli alusel on delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklit 177 muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/54, (4) et sätestada erieeskirjad selliste liidust pärit kabiloomade liitu toomise kohta, kes viiakse kolmandasse riiki või territooriumile, et osaleda väljaspool liitu korraldatavatel üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel (üritused), ning tuuakse seejärel viivitamata liitu tagasi. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 239 lõike 2 punkti a alapunktis iv on sätestatud, et komisjon võib vastu võtta erieeskirju, mis käsitlevad erandeid üldnõuetest, mida kohaldatakse liitu toodavate loomade suhtes, kes on pärit liidust ja keda viiakse kolmandasse riiki või territooriumile ja tuuakse seejärel nimetatud kolmandast riigist või territooriumilt tagasi liitu. Kõnealuse artikli alusel on delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklit 177 muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/54, (4) et sätestada erieeskirjad selliste liidust pärit kabiloomade liitu toomise kohta, kes viiakse kolmandasse riiki või territooriumile, et osaleda väljaspool liitu korraldatavatel üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel (üritused), ning tuuakse seejärel viivitamata liitu tagasi.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/403 (5) II lisas on muu hulgas sätestatud loomatervise/ametlike sertifikaatide näidised ja deklaratsioonide näidised maismaaloomade liitu toomiseks ja nende transiidiks läbi liidu. Kõnealune rakendusmäärus ei sisalda siiski asjaomast näidissertifikaati, mis peab olema kaasas selliste kabiloomade saadetistega, kes on pärit liidust ja kes viiakse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile, et osaleda väljaspool liitu korraldatavatel üritustel, ning tuuakse seejärel viivitamata liitu tagasi. Kõnealuses sertifikaadis peaks selle kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, kus üritus toimub, esitama vajalikud tagatised loomatervisenõuete täitmise kohta seoses loomade sissetoomisega sellisel juhul, mis on sätestatud muudetud delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklis 177. Põhjendamatute kaubandushäirete vältimiseks on vaja muuta rakendusmäärust (EL) 2021/403, et sätestada kõnealuste saadetiste puhul nõue käesoleva näidissertifikaadi kaasasolu kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/403 (5) II lisas on muu hulgas sätestatud loomatervise/ametlike sertifikaatide näidised ja deklaratsioonide näidised maismaaloomade liitu toomiseks ja nende transiidiks läbi liidu. Kõnealune rakendusmäärus ei sisalda siiski asjaomast näidissertifikaati, mis peab olema kaasas selliste kabiloomade saadetistega, kes on pärit liidust ja kes viiakse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile, et osaleda väljaspool liitu korraldatavatel üritustel, ning tuuakse seejärel viivitamata liitu tagasi. Kõnealuses sertifikaadis peaks selle kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, kus üritus toimub, esitama vajalikud tagatised loomatervisenõuete täitmise kohta seoses loomade sissetoomisega sellisel juhul, mis on sätestatud muudetud delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklis 177. Põhjendamatute kaubandushäirete vältimiseks on vaja muuta rakendusmäärust (EL) 2021/403, et sätestada kõnealuste saadetiste puhul nõue käesoleva näidissertifikaadi kaasasolu kohta.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (6) on kehtestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, kust on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvaid loomaliike ja -kategooriaid. Eelkõige on kõnealuse rakendusmääruse II lisa 1. osas sätestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelu, millest on lubatud liitu tuua kabiloomi. Kõnealuse lisa 4. osas on sätestatud teatavad loomatervise tagatised, mida võib kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikliga 237 määrata teatavatele kolmandatele riikidele, territooriumidele või nende tsoonidele. Seoses loomaterviseriskidega, mida võib endast kujutada selliste liidust pärit kabiloomade liikumine, kes viiakse kolmandasse riiki või territooriumile ja seejärel tuuakse viivitamata tagasi liitu, peaks delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklis 177 sätestatud võimalus tuua sellised kabiloomad pärast väljaspool liitu korraldatud üritustel osalemist tagasi liitu piirduma teatavate kolmandate riikide ja territooriumidega, kes esitavad vajalikud tagatised. Seepärast tuleks seda võimalust kirjeldada loomatervise tagatisena rakendusmääruse (EL) 2021/404 II lisa 4. osas ning see peaks piirduma kõnealuse lisa 1. osas teatavate kolmandate riikide või territooriumidega, kust on lubatud liitu tuua kabiloomi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (6) on kehtestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, kust on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvaid loomaliike ja -kategooriaid. Eelkõige on kõnealuse rakendusmääruse II lisa 1. osas sätestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelu, millest on lubatud liitu tuua kabiloomi. Kõnealuse lisa 4. osas on sätestatud teatavad loomatervise tagatised, mida võib kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikliga 237 määrata teatavatele kolmandatele riikidele, territooriumidele või nende tsoonidele. Seoses loomaterviseriskidega, mida võib endast kujutada selliste liidust pärit kabiloomade liikumine, kes viiakse kolmandasse riiki või territooriumile ja seejärel tuuakse viivitamata tagasi liitu, peaks delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklis 177 sätestatud võimalus tuua sellised kabiloomad pärast väljaspool liitu korraldatud üritustel osalemist tagasi liitu piirduma teatavate kolmandate riikide ja territooriumidega, kes esitavad vajalikud tagatised. Seepärast tuleks seda võimalust kirjeldada loomatervise tagatisena rakendusmääruse (EL) 2021/404 II lisa 4. osas ning see peaks piirduma kõnealuse lisa 1. osas teatavate kolmandate riikide või territooriumidega, kust on lubatud liitu tuua kabiloomi.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusmäärusi (EL) 2021/403 ja (EL) 2021/404 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusmäärusi (EL) 2021/403 ja (EL) 2021/404 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2021/403 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 14 punkti k järele lisatakse punkt l:






  „l) | vastavalt II lisa 12. peatükis esitatud näidisele koostatud ENTRY-EVENTS teatavate selliste liidust pärit kabiloomade liitu sissetoomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile ning tuuakse seejärel liitu tagasi.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 14 punkti k järele lisatakse punkt l:

„l)

vastavalt II lisa 12. peatükis esitatud näidisele koostatud ENTRY-EVENTS teatavate selliste liidust pärit kabiloomade liitu sissetoomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile ning tuuakse seejärel liitu tagasi.“

| 2. | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

2.

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu toomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

3

(4)  Komisjoni 21. oktoobri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/54, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/692 seoses täiendavate nõuetega teatavate liidust pärit kabiloomade liitu sissetoomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile ning tuuakse seejärel liitu tagasi (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/403, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses teatavatesse kategooriatesse kuuluvate maismaaloomade ja nende paljundusmaterjali saadetiste liitu toomiseks ja liikmesriikidevaheliseks liikumiseks kasutatavate loomatervise sertifikaatide näidiste ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidistega, selliste sertifikaatidega seotud ametliku sertifitseerimisega ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/470/EL (ELT L 113, 31.3.2021, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

6

---

I LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/403 II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | kabiloomi käsitlevasse osasse lisatakse kande „CAM-CER“ järele järgmine kanne, milles loetletakse loomatervise sertifikaatide näidised ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidised ja deklaratsioonid liitu toomiseks ja läbi liidu toimuvaks transiidiks: |
| --- | --- |
| „ENTRY-EVENTS | 12a. peatükk. Loomatervise sertifikaadi näidis teatavate selliste liidust pärit kabiloomade liitu toomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile ning tuuakse seejärel liitu tagasi“ |

1.

kabiloomi käsitlevasse osasse lisatakse kande „CAM-CER“ järele järgmine kanne, milles loetletakse loomatervise sertifikaatide näidised ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidised ja deklaratsioonid liitu toomiseks ja läbi liidu toimuvaks transiidiks:

„ENTRY-EVENTS

12a. peatükk. Loomatervise sertifikaadi näidis teatavate selliste liidust pärit kabiloomade liitu toomiseks, kes viiakse üritustel, näitustel, väljapanekutel ja esitlustel osalemiseks kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile ning tuuakse seejärel liitu tagasi“

| 2. | pärast 12. peatükki ja enne 13. peatükki lisatakse 12a peatükk:

  „12A PEATÜKK.

  LOOMATERVISE SERTIFIKAADI NÄIDIS TEATAVATE SELLISTE LIIDUST PÄRIT KABILOOMADE LIITU TOOMISEKS, KES VIIAKSE ÜRITUSTEL, NÄITUSTEL, VÄLJAPANEKUTEL JA ESITLUSTEL OSALEMISEKS KOLMANDASSE RIIKI VÕI KOLMANDALE TERRITOORIUMILE NING TUUAKSE SEEJÄREL LIITU TAGASI (NÄIDIS „ENTRY-EVENTS“)




















  “ |
| --- | --- |

2.

pärast 12. peatükki ja enne 13. peatükki lisatakse 12a peatükk:

„12A PEATÜKK.

LOOMATERVISE SERTIFIKAADI NÄIDIS TEATAVATE SELLISTE LIIDUST PÄRIT KABILOOMADE LIITU TOOMISEKS, KES VIIAKSE ÜRITUSTEL, NÄITUSTEL, VÄLJAPANEKUTEL JA ESITLUSTEL OSALEMISEKS KOLMANDASSE RIIKI VÕI KOLMANDALE TERRITOORIUMILE NING TUUAKSE SEEJÄREL LIITU TAGASI (NÄIDIS „ENTRY-EVENTS“)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

  “

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Ühendkuningriiki ja Guernseyt käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:














  „GB

  Ühendkuningriik | GB-1 | Veised | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad | BOV-X, BOV-Y | | BRU, EBL, EVENTS | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lambad ja kitsed | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad | OV/CAP-X, OV/CAP-Y | | BRU, EVENTS | | | |
| Sead | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad | SUI-X, SUI-Y | | ADV | | | |
| Kaamellased | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 | CAM-CER | | | | | |
| Hirvlased | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 | CAM-CER | | | | | |
| Muud kabiloomad | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 | RUM, RHINO, HIPPO | | | | | |
| GB-2 | Veised | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad | BOV-X, BOV-Y | | TB, BRU, EBL, EVENTS | | | |
| Lambad ja kitsed | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad | OV/CAP-X, OV/CAP-Y | | BRU, EVENTS | | | |
| Sead | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad | SUI-X, SUI-Y | | ADV | | | |
| Kaamellased | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 | CAM-CER | | | | | |
| Hirvlased | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 | CAM-CER | | | | | |
| Muud kabiloomad | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 | RUM, RHINO, HIPPO | | | | | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Veised | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad | BOV-X, BOV-Y | | EVENTS | | | |
| Lambad ja kitsed | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 | OV/CAP-X | | BRU, EVENTS | | | |
| Sead | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 | SUI-X | | ADV | | | |
| Muud kabiloomad | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 | RUM, RHINO, HIPPO“ | | | | | |

1.

1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Ühendkuningriiki ja Guernseyt käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-1

Veised

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad

BOV-X, BOV-Y

BRU, EBL, EVENTS

Lambad ja kitsed

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad

OV/CAP-X, OV/CAP-Y

BRU, EVENTS

Sead

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad

SUI-X, SUI-Y

ADV

Kaamellased

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1

CAM-CER

Hirvlased

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1

CAM-CER

Muud kabiloomad

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1

RUM, RHINO, HIPPO

GB-2

Veised

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad

BOV-X, BOV-Y

TB, BRU, EBL, EVENTS

Lambad ja kitsed

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad

OV/CAP-X, OV/CAP-Y

BRU, EVENTS

Sead

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad

SUI-X, SUI-Y

ADV

Kaamellased

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1

CAM-CER

Hirvlased

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1

CAM-CER

Muud kabiloomad

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1

RUM, RHINO, HIPPO

GG

Guernsey

GG-0

Veised

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad

BOV-X, BOV-Y

EVENTS

Lambad ja kitsed

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1

OV/CAP-X

BRU, EVENTS

Sead

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1

SUI-X

ADV

Muud kabiloomad

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1

RUM, RHINO, HIPPO“

| ii) | Mani saart käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  „IM

  Mani saar | IM-0 | Veised | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad | BOV-X, BOV-Y | | TB, BRU, EBL, EVENTS | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lambad ja kitsed | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad | OV/CAP-X, OV/CAP-Y | | BRU, EVENTS“ | | | |

ii)

Mani saart käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„IM

Mani saar

IM-0

Veised

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad

BOV-X, BOV-Y

TB, BRU, EBL, EVENTS

Lambad ja kitsed

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad

OV/CAP-X, OV/CAP-Y

BRU, EVENTS“

| iii) | Jerseyt käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  „JE

  Jersey | JE-0 | Veised | Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad | BOV-X, BOV-Y | | EBL, EVENTS“ | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Jerseyt käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„JE

Jersey

JE-0

Veised

Edasipidamiseks ettenähtud loomad1 ja tapmiseks ettenähtud loomad

BOV-X, BOV-Y

EBL, EVENTS“

| 2. | 4. osas lisatakse loomatervise tagatist käsitleva kande „ADV“ järele järgmine kanne:






  „EVENTS | Liidust pärit selliste veiste, lammaste või kitsede saadetisi, keda viiakse üritustel, näitustel, näitustel ja näitustel osalemiseks käesoleva lisa 1. osa 2. veerus osutatud tsooni ning tuuakse seejärel tagasi liitu, lubatakse liitu sisse tingimusel, et nendega on kaasas komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/403 (*) sätestatud näidissertifikaat „ENTRY-EVENTS“. |
| --- | --- | --- |

2.

4. osas lisatakse loomatervise tagatist käsitleva kande „ADV“ järele järgmine kanne:

„EVENTS

Liidust pärit selliste veiste, lammaste või kitsede saadetisi, keda viiakse üritustel, näitustel, näitustel ja näitustel osalemiseks käesoleva lisa 1. osa 2. veerus osutatud tsooni ning tuuakse seejärel tagasi liitu, lubatakse liitu sisse tingimusel, et nendega on kaasas komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/403 (*) sätestatud näidissertifikaat „ENTRY-EVENTS“.

---

---

| 17.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/56,

14. jaanuar 2022,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/921, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artiklit 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe importimise suhtes kohaldatakse lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/921 (2). |
| --- | --- |

(1)

Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe importimise suhtes kohaldatakse lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/921 (2).

| (2) | Äriühing Ninghai Organic Chemical Factory, TARICi (3) lisakood A689, kelle suhtes kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära 8,3 %, teatas komisjonile 3. juunil 2021, et ta on muutnud oma nime, mis on nüüd Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Äriühing Ninghai Organic Chemical Factory, TARICi (3) lisakood A689, kelle suhtes kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära 8,3 %, teatas komisjonile 3. juunil 2021, et ta on muutnud oma nime, mis on nüüd Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd.

| (3) | See äriühing palus komisjonil kinnitada, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust individuaalsele dumpinguvastasele tollimaksule, mida tema suhtes eelmise nime all kohaldati. |
| --- | --- |

(3)

See äriühing palus komisjonil kinnitada, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust individuaalsele dumpinguvastasele tollimaksule, mida tema suhtes eelmise nime all kohaldati.

| (4) | Komisjon vaatas saadud teabe läbi ja jõudis järeldusele, et nimemuutus on asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ning uusi suhteid teiste äriühingurühmadega, mida komisjon ei ole uurinud, pole selle tagajärjel loodud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon vaatas saadud teabe läbi ja jõudis järeldusele, et nimemuutus on asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ning uusi suhteid teiste äriühingurühmadega, mida komisjon ei ole uurinud, pole selle tagajärjel loodud.

| (5) | Seega ei mõjuta nimemuutus rakendusmääruse (EL) 2018/921 järeldusi ega eelkõige äriühingu suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(5)

Seega ei mõjuta nimemuutus rakendusmääruse (EL) 2018/921 järeldusi ega eelkõige äriühingu suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (6) | Toimikus sisalduvad tõendid kinnitasid ka, et nimemuutust kohaldati alates 16. maist 2019, kuna Ninghai maakonna turujärelevalve- ja haldusbüroo registreeris muudatuse sellel päeval. Nimemuutus peaks seega jõustuma alates nimetatud kuupäevast. |
| --- | --- |

(6)

Toimikus sisalduvad tõendid kinnitasid ka, et nimemuutust kohaldati alates 16. maist 2019, kuna Ninghai maakonna turujärelevalve- ja haldusbüroo registreeris muudatuse sellel päeval. Nimemuutus peaks seega jõustuma alates nimetatud kuupäevast.

| (7) | Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmäärust (EL) 2018/921, et võtta arvesse selle äriühingu muutunud nime, kellele oli varem määratud TARICi lisakood A689. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmäärust (EL) 2018/921, et võtta arvesse selle äriühingu muutunud nime, kellele oli varem määratud TARICi lisakood A689.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruse (EL) 2018/921 artikli 1 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

| „Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | A689“ |
| --- | --- |

„Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

A689“

asendatakse järgmisega:

| „Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd., Ninghai | A689“ |
| --- | --- |

„Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd., Ninghai

A689“

2.   Äriühingu Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd. valmistatud toodete impordilt tasutud lõplik tollimaks, mis ületab rakendusmääruse (EL) 2018/921 artikli 1 lõikes 2 Ninghai Organic Chemical Factory suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, makstakse tagasi või seda vähendatakse kooskõlas kohaldatavate tollialaste õigusaktidega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 164, 29.6.2018, lk 14.

2

(3)  Euroopa Liidu integreeritud tariifistik.

3

---

| 17.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/57,

14. jaanuar 2022,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/1379, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis laieneb Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt, Tuneesiast, Kambodžast, Pakistanist ja Filipiinidelt lähetatud jalgrataste impordile, olenemata sellest, kas need riigid on deklareeritud päritolumaana või mitte

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1379 (2). |
| --- | --- |

(1)

Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1379 (2).

| (2) | Äriühing Oyama Bicycles (Taicang) Co., Ltd (edaspidi „Oyama“), mille TARICi (3) lisakood on B773 ja mille suhtes kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära 0 %, teatas komisjonile, et tulenevalt äritegevuse arendamise vajadusest muutis ta oma nime, mis on nüüd Oyama Technology (Jiangsu) Co., Ltd, ja lisas äritegevusse täiendava valdkonna „mootorite ja nende kontrollisüsteemide uurimine ja arendamine“. Pärast nimemuutust (4) palus kõnealune äriühing 23. novembril 2020 komisjonilt kinnitust, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust individuaalsele dumpinguvastasele tollimaksule, mida tema suhtes kohaldati eelmise nime all. |
| --- | --- |

(2)

Äriühing Oyama Bicycles (Taicang) Co., Ltd (edaspidi „Oyama“), mille TARICi (3) lisakood on B773 ja mille suhtes kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära 0 %, teatas komisjonile, et tulenevalt äritegevuse arendamise vajadusest muutis ta oma nime, mis on nüüd Oyama Technology (Jiangsu) Co., Ltd, ja lisas äritegevusse täiendava valdkonna „mootorite ja nende kontrollisüsteemide uurimine ja arendamine“. Pärast nimemuutust (4) palus kõnealune äriühing 23. novembril 2020 komisjonilt kinnitust, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust individuaalsele dumpinguvastasele tollimaksule, mida tema suhtes kohaldati eelmise nime all.

| (3) | Komisjon vaatas toimikus oleva teabe läbi ja jõudis järeldusele, et nimemuutus on asjaomases ametiasutuses (Taicang City Market Supervision & Administration Bureau) 3. novembril 2020 nõuetekohaselt registreeritud ning uusi suhteid teiste kontsernidega, mida komisjon ei ole uurinud, pole selle tagajärjel loodud. Seega ei mõjuta nimemuutus rakendusmääruse (EL) 2019/1379 järeldusi ega eelkõige äriühingu suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon vaatas toimikus oleva teabe läbi ja jõudis järeldusele, et nimemuutus on asjaomases ametiasutuses (Taicang City Market Supervision & Administration Bureau) 3. novembril 2020 nõuetekohaselt registreeritud ning uusi suhteid teiste kontsernidega, mida komisjon ei ole uurinud, pole selle tagajärjel loodud. Seega ei mõjuta nimemuutus rakendusmääruse (EL) 2019/1379 järeldusi ega eelkõige äriühingu suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (4) | Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmäärust (EL) 2019/1379, et võtta arvesse selle äriühingu muutunud nime, kellele oli varem määratud TARICi lisakood B773 ning asjaolu, et nimemuutus peaks jõustuma alates registreerimise kuupäevast ehk 3. novembrist 2020. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmäärust (EL) 2019/1379, et võtta arvesse selle äriühingu muutunud nime, kellele oli varem määratud TARICi lisakood B773 ning asjaolu, et nimemuutus peaks jõustuma alates registreerimise kuupäevast ehk 3. novembrist 2020.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruse (EL) 2019/1379 artikli 1 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

| „Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.“ | B773 |
| --- | --- |

„Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.“

B773

asendatakse järgmisega:

| „Oyama Technology (Jiangsu) Co., Ltd“ | B773 |
| --- | --- |

„Oyama Technology (Jiangsu) Co., Ltd“

B773

2.   TARICi lisakoodi B773, mis oli varem määratud äriühingule Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd., kohaldatakse alates 3. novembrist 2020 äriühingu Oyama Technology (Jiangsu) Co., Ltd suhtes.

3.   Äriühingu Oyama Technology (Jiangsu) Co., Ltd toodete impordilt tasutud lõplik tollimaks, mis ületab rakendusmääruse (EL) 2019/1379 artikli 1 lõikega 2 äriühingu Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, makstakse tagasi või seda vähendatakse vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 28. august 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1379, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis laieneb Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt, Tuneesiast, Kambodžast, Pakistanist ja Filipiinidelt lähetatud jalgrataste impordile, olenemata sellest, kas need riigid on deklareeritud päritolumaana või mitte (ELT L 225, 29.8.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Liidu integreeritud tariifistik.

3

(4)  Amendment Registration Approval Notice (nimemuutuse registreerimise kinnitus), Taicang City Market Supervision & Administration Bureau, Foreign Investment Company Change Registration No 11030002, 3. november 2020.

4

---

| 17.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/58,

14. jaanuar 2022,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest pärit teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Esialgne uurimine ja kehtivad meetmed

Esialgne uurimine ja kehtivad meetmed

| (1) | Rakendusmäärusega (EL) 2015/1953 (2) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „Hiina“), Jaapanist, Korea Vabariigist (edaspidi „Lõuna-Korea“), Venemaa Föderatsioonist (edaspidi „Venemaa“) ja Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“) pärit teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmäärusega (EL) 2015/1953 (2) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „Hiina“), Jaapanist, Korea Vabariigist (edaspidi „Lõuna-Korea“), Venemaa Föderatsioonist (edaspidi „Venemaa“) ja Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“) pärit teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks.

2

| (2) | Esialgse uurimise konkreetsete asjaolude põhjal otsustas komisjon, et meetmete kõige asjakohasem vorm oli muutuv tollimaks elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kolme eri tootekategooria minimaalse impordihinna alusel järgmistel põhjustel.






  — | Esiteks võimaldaksid need kolm minimaalset impordihinda liidu tootjatel toibuda kahjustava dumpingu mõjust. Need oleksid turvavõrk, mis võimaldab neil taastada kasumlikkuse ja stimuleerib neid tegema vajalikke investeeringuid selleks, et toota proportsionaalselt rohkem samasuguse toote suure läbitavusega liike. |
| --- | --- | --- |

(2)

Esialgse uurimise konkreetsete asjaolude põhjal otsustas komisjon, et meetmete kõige asjakohasem vorm oli muutuv tollimaks elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kolme eri tootekategooria minimaalse impordihinna alusel järgmistel põhjustel.

—

Esiteks võimaldaksid need kolm minimaalset impordihinda liidu tootjatel toibuda kahjustava dumpingu mõjust. Need oleksid turvavõrk, mis võimaldab neil taastada kasumlikkuse ja stimuleerib neid tegema vajalikke investeeringuid selleks, et toota proportsionaalselt rohkem samasuguse toote suure läbitavusega liike.

| — | Teiseks peaks nende kolme minimaalse impordihinna abil olema võimalik vältida ka uurimisperioodijärgsete põhjendamatute hinnatõusude võimalikku kahjulikku mõju kasutajate äritegevusele. |
| --- | --- |

—

Teiseks peaks nende kolme minimaalse impordihinna abil olema võimalik vältida ka uurimisperioodijärgsete põhjendamatute hinnatõusude võimalikku kahjulikku mõju kasutajate äritegevusele.

| — | Kolmandaks võetaks nende puhul arvesse kasutajate muresid, kes kartsid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete nappust, eriti nende tooteliikide nappust, mille maksimaalne rauaskadu on kuni 0,90 W/kg ja mis olid tol ajal hädavajalikud ökodisaini määruse 1. etapi tõhususeesmärkide täitmiseks. Üldisemalt hoiaksid need ära tõsised tarnehäired liidu turul. |
| --- | --- |

—

Kolmandaks võetaks nende puhul arvesse kasutajate muresid, kes kartsid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete nappust, eriti nende tooteliikide nappust, mille maksimaalne rauaskadu on kuni 0,90 W/kg ja mis olid tol ajal hädavajalikud ökodisaini määruse 1. etapi tõhususeesmärkide täitmiseks. Üldisemalt hoiaksid need ära tõsised tarnehäired liidu turul.

| (3) | Kõnealused kolm minimaalset impordihinda jäävad vahemikku 1 536–2 043 eurot/tonn. Neid kohaldatakse kõikide asjaomaste riikide, see tähendab Hiina RV, Jaapani, Korea Vabariigi, Venemaa Föderatsiooni ja Ameerika Ühendriikide kõikide individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate suhtes, kelle puhul määrati kindlaks individuaalsed dumpingumarginaalid:






  — | kui CIF-hind liidu piiril on minimaalse impordihinnaga võrdne või sellest suurem, siis ei tule tollimaksu tasuda; |
| --- | --- | --- |

(3)

Kõnealused kolm minimaalset impordihinda jäävad vahemikku 1 536–2 043 eurot/tonn. Neid kohaldatakse kõikide asjaomaste riikide, see tähendab Hiina RV, Jaapani, Korea Vabariigi, Venemaa Föderatsiooni ja Ameerika Ühendriikide kõikide individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate suhtes, kelle puhul määrati kindlaks individuaalsed dumpingumarginaalid:

—

kui CIF-hind liidu piiril on minimaalse impordihinnaga võrdne või sellest suurem, siis ei tule tollimaksu tasuda;

| — | kui ekspordihind on minimaalsest impordihinnast väiksem, on kohaldatav tollimaksumäär madalaim järgmistest: kohaldatava minimaalse impordihinna ja liidu piiril kohaldatava tollimaksueelse netohinna vahe liidu tollipiiril või väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu määr. Seega kohaldatakse iga eksportiva tootja suhtes individuaalset tollimaksu. Mitte mingil juhul ei tohi dumpinguvastase tollimaksu summa olla suurem kui väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu määr, mis on iga asjaomase riigi iga eksportiva tootja jaoks individuaalne. |
| --- | --- |

—

kui ekspordihind on minimaalsest impordihinnast väiksem, on kohaldatav tollimaksumäär madalaim järgmistest: kohaldatava minimaalse impordihinna ja liidu piiril kohaldatava tollimaksueelse netohinna vahe liidu tollipiiril või väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu määr. Seega kohaldatakse iga eksportiva tootja suhtes individuaalset tollimaksu. Mitte mingil juhul ei tohi dumpinguvastase tollimaksu summa olla suurem kui väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu määr, mis on iga asjaomase riigi iga eksportiva tootja jaoks individuaalne.

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (4) | Pärast meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (3) avaldamist sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse. |
| --- | --- |

(4)

Pärast meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (3) avaldamist sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

3

| (5) | Läbivaatamistaotluse esitas 29. juulil 2020 Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(5)

Läbivaatamistaotluse esitas 29. juulil 2020 Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju jätkumise või kordumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (6) | Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 30. oktoobril 2020 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel Hiinast, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (4) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(6)

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 30. oktoobril 2020 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel Hiinast, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (4) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

4

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (7) | Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5.   Ühendkuningriigi väljaastumine EList

Ühendkuningriigi väljaastumine EList

| (8) | Kõnealune juhtum algatati 30. oktoobril 2020, see tähendab Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodil, mil Ühendkuningriigi suhtes kehtis endiselt liidu õigus. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealune juhtum algatati 30. oktoobril 2020, see tähendab Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodil, mil Ühendkuningriigi suhtes kehtis endiselt liidu õigus. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks.

| (9) | 14. jaanuaril 2021 juhtumi toimikusse lisatud teates (5) kutsus komisjon endaga ühendust võtma Ühendkuningriigi ettevõtteid, kes leiavad, et neid saab sellest hoolimata endiselt käsitada huvitatud isikutena. Ühendkuningriigi ettevõtted märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(9)

14. jaanuaril 2021 juhtumi toimikusse lisatud teates (5) kutsus komisjon endaga ühendust võtma Ühendkuningriigi ettevõtteid, kes leiavad, et neid saab sellest hoolimata endiselt käsitada huvitatud isikutena. Ühendkuningriigi ettevõtted märkusi ei esitanud.

5

1.6.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (10) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon eraldi taotluse esitajat, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid asjaomastes riikides, importijaid, kasutajaid ja kauplejaid, samuti teadaolevaid asjaomaseid ühendusi läbivaatamisega seotud uurimisest ja kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(10)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon eraldi taotluse esitajat, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid asjaomastes riikides, importijaid, kasutajaid ja kauplejaid, samuti teadaolevaid asjaomaseid ühendusi läbivaatamisega seotud uurimisest ja kutsus neid selles osalema.

| (11) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(11)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

| (12) | Komisjon kuulas aegumise läbivaatamise jooksul ära mitu kasutajat ning mitu kasutajate ja eksportivate tootjate ühendust. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon kuulas aegumise läbivaatamise jooksul ära mitu kasutajat ning mitu kasutajate ja eksportivate tootjate ühendust.

1.7.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (13) | Komisjon märkis algatamisteates, et ta võib kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon märkis algatamisteates, et ta võib kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.7.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (14) | Komisjon märkis algatamisteates, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi, mida uuritakse. Algatamisteate avaldamise kuupäeval (30. oktoober 2020) andis komisjon aga välja toimikusse lisatava teate, milles märgiti, et võttes arvesse piiratud arvu teadaolevaid tootjaid Euroopa Liidus, ei peetud ELi tootjate väljavõttelist uuringut vajalikuks, ja kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Märkusi ei esitatud. Seepärast paluti kõigil neljal teadaoleval liidu tootjal esitada üksikasjalikud vastused küsimustikule ning nõustuda küsimustikule antud vastuste kontrollimisega. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon märkis algatamisteates, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi, mida uuritakse. Algatamisteate avaldamise kuupäeval (30. oktoober 2020) andis komisjon aga välja toimikusse lisatava teate, milles märgiti, et võttes arvesse piiratud arvu teadaolevaid tootjaid Euroopa Liidus, ei peetud ELi tootjate väljavõttelist uuringut vajalikuks, ja kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Märkusi ei esitatud. Seepärast paluti kõigil neljal teadaoleval liidu tootjal esitada üksikasjalikud vastused küsimustikule ning nõustuda küsimustikule antud vastuste kontrollimisega.

1.7.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (15) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates täpsustatud teabe. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates täpsustatud teabe.

| (16) | Endast andis teada ja küsitud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija. Seetõttu otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. |
| --- | --- |

(16)

Endast andis teada ja küsitud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija. Seetõttu otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha.

1.7.3.   Asjaomaste riikide tootjate väljavõtteline uuring

Asjaomaste riikide tootjate väljavõtteline uuring

| (17) | Võttes arvesse käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud asjaomaste riikide tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemine. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud asjaomaste riikide tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemine.

| (18) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil asjaomaste riikide tootjatel esitada algatamisteates täpsustatud teabe. Lisaks palus komisjon asjaomaste riikide esindustel teha kindlaks teised tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil asjaomaste riikide tootjatel esitada algatamisteates täpsustatud teabe. Lisaks palus komisjon asjaomaste riikide esindustel teha kindlaks teised tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

| (19) | Neli eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni (kaks Jaapani äriühingut, üks Hiina RV äriühing ja üks Venemaa äriühing) esitasid taotletud teabe ja nõustusid väljavõttelises uuringus osalema. Ükski USA ega Lõuna-Korea tootja, kellega ühendust võeti, ei andnud endast teada ega esitanud taotletud teavet. Koostööd tegevate tootjate väikese arvu tõttu otsustas komisjon, et ühegi asjaomase riigi puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(19)

Neli eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni (kaks Jaapani äriühingut, üks Hiina RV äriühing ja üks Venemaa äriühing) esitasid taotletud teabe ja nõustusid väljavõttelises uuringus osalema. Ükski USA ega Lõuna-Korea tootja, kellega ühendust võeti, ei andnud endast teada ega esitanud taotletud teavet. Koostööd tegevate tootjate väikese arvu tõttu otsustas komisjon, et ühegi asjaomase riigi puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

1.8.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (20) | Juhtumi algatamisel tehti küsimustiku koopiad kättesaadavaks kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (6). |
| --- | --- |

(20)

Juhtumi algatamisel tehti küsimustiku koopiad kättesaadavaks kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (6).

6

| (21) | Samuti saatis komisjon Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste olemasolu kohta Hiina RVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja seega teavitati teda asjaolust, et kooskõlas alusmääruse artikliga 18 tugineb komisjon kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(21)

Samuti saatis komisjon Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste olemasolu kohta Hiina RVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja seega teavitati teda asjaolust, et kooskõlas alusmääruse artikliga 18 tugineb komisjon kättesaadavatele faktidele.

| (22) | Vastused küsimustikule esitasid kõik neli teadaolevat liidu tootjat ja koostööd tegev sõltumatu importija. Seitse kasutajat andsid endast teada ja väljendasid soovi uurimises osaleda. Neil paluti täita kasutajatele mõeldud küsimustik. Käesolevas uurimises tegid neist aga ainult neli täielikult koostööd, esitades terviklikud vastused nii küsimustiku avalikule kui ka konfidentsiaalsele versioonile. |
| --- | --- |

(22)

Vastused küsimustikule esitasid kõik neli teadaolevat liidu tootjat ja koostööd tegev sõltumatu importija. Seitse kasutajat andsid endast teada ja väljendasid soovi uurimises osaleda. Neil paluti täita kasutajatele mõeldud küsimustik. Käesolevas uurimises tegid neist aga ainult neli täielikult koostööd, esitades terviklikud vastused nii küsimustiku avalikule kui ka konfidentsiaalsele versioonile.

| (23) | Küsimustikule esitasid vastused üks Hiina RV eksportivate tootjate kontsern, China Baowu Steel Group Co. Ltd. (edaspidi „Baoshani kontsern“), mis koosneb kahest eksportivast tootjast – Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (edaspidi „Baosteel“) ja Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. (edaspidi „WISCO“) –, ja üks Jaapani eksportivate tootjate kontsern (Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo, Jaapan (edaspidi „Nippon Steel“)). Venemaa tootja Novolipetsk Steel (edaspidi „NLMK“), kes oli algselt nõustunud väljavõttelises uuringus osalema, ei esitanud küsimustikule täielikke vastuseid, kuid andis oma 10. detsembri 2020. aasta esildises teavet enda konkreetse tootmisvõimsuse ja toodangu kohta. Sellest tulenevalt teavitas komisjon äriühingut ja Venemaa Föderatsiooni, et kooskõlas alusmääruse artikliga 18 tugineb ta kättesaadavatele faktidele. NLMK vastas, kuid tegi seda pärast täpsustatud tähtpäeva, ja igal juhul ei oleks tema vastus muutnud komisjoni hinnangut. |
| --- | --- |

(23)

Küsimustikule esitasid vastused üks Hiina RV eksportivate tootjate kontsern, China Baowu Steel Group Co. Ltd. (edaspidi „Baoshani kontsern“), mis koosneb kahest eksportivast tootjast – Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (edaspidi „Baosteel“) ja Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. (edaspidi „WISCO“) –, ja üks Jaapani eksportivate tootjate kontsern (Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo, Jaapan (edaspidi „Nippon Steel“)). Venemaa tootja Novolipetsk Steel (edaspidi „NLMK“), kes oli algselt nõustunud väljavõttelises uuringus osalema, ei esitanud küsimustikule täielikke vastuseid, kuid andis oma 10. detsembri 2020. aasta esildises teavet enda konkreetse tootmisvõimsuse ja toodangu kohta. Sellest tulenevalt teavitas komisjon äriühingut ja Venemaa Föderatsiooni, et kooskõlas alusmääruse artikliga 18 tugineb ta kättesaadavatele faktidele. NLMK vastas, kuid tegi seda pärast täpsustatud tähtpäeva, ja igal juhul ei oleks tema vastus muutnud komisjoni hinnangut.

| (24) | Pärast avalikustamist väitis NLMK, et komisjon ei olnud täpsustanud tähtpäeva, mille jooksul esitada märkusi selle kohta, et komisjon kohaldab alusmääruse artiklit 18. Lisaks väitis NLMK, et tema küsimustikule esitatud vastuste selle osa puhul ei oleks komisjon pidanud artiklit 18 kohaldama. |
| --- | --- |

(24)

Pärast avalikustamist väitis NLMK, et komisjon ei olnud täpsustanud tähtpäeva, mille jooksul esitada märkusi selle kohta, et komisjon kohaldab alusmääruse artiklit 18. Lisaks väitis NLMK, et tema küsimustikule esitatud vastuste selle osa puhul ei oleks komisjon pidanud artiklit 18 kohaldama.

| (25) | Komisjon ei olnud tõepoolest täpsustanud, mis tähtpäevaks tuleks esitada vastus tema kirjale, milles ta märkis, et kavatseb kohaldada artiklit 18. NLMK oli aga juba oma 10. detsembri 2020. aasta esildises osutanud, et ta oli küsimustikule vastuse koostamise erakorraliste asjaolude tõttu lõpetanud ega esita küsimustikule täielikku vastust. Kokkuvõttes esitas NLMK üksnes lünklikku teavet, mis piirdus tema konkreetse tootmisvõimsuse ja tootmismahuga. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon ei olnud tõepoolest täpsustanud, mis tähtpäevaks tuleks esitada vastus tema kirjale, milles ta märkis, et kavatseb kohaldada artiklit 18. NLMK oli aga juba oma 10. detsembri 2020. aasta esildises osutanud, et ta oli küsimustikule vastuse koostamise erakorraliste asjaolude tõttu lõpetanud ega esita küsimustikule täielikku vastust. Kokkuvõttes esitas NLMK üksnes lünklikku teavet, mis piirdus tema konkreetse tootmisvõimsuse ja tootmismahuga.

| (26) | Kuna NLMK ei esitanud tootmisvõimsuse ja tootmismahu kohta piisavalt usaldusväärset teavet, nagu on selgitatud põhjendustes 241–245, kasutas komisjon seega toimikus kättesaadavat teavet. Igal juhul kasutas komisjon sellega seoses võimalikult suures ulatuses NLMK esitatud teavet, nagu on märgitud põhjenduses 242. |
| --- | --- |

(26)

Kuna NLMK ei esitanud tootmisvõimsuse ja tootmismahu kohta piisavalt usaldusväärset teavet, nagu on selgitatud põhjendustes 241–245, kasutas komisjon seega toimikus kättesaadavat teavet. Igal juhul kasutas komisjon sellega seoses võimalikult suures ulatuses NLMK esitatud teavet, nagu on märgitud põhjenduses 242.

| (27) | Teine Jaapani eksportivate tootjate kontsern, JFE Steel Corporation (edaspidi „JFE Steel“), kes oli algselt nõustunud väljavõttelises uuringus osalema, esitas küsimustikule mittetäieliku vastuse, mis piirdus eksportmüügiga ELi ja mujale maailma. Sellest tulenevalt teavitas komisjon äriühingut JFE Steel, et puuduva teabe puhul tugineb ta kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(27)

Teine Jaapani eksportivate tootjate kontsern, JFE Steel Corporation (edaspidi „JFE Steel“), kes oli algselt nõustunud väljavõttelises uuringus osalema, esitas küsimustikule mittetäieliku vastuse, mis piirdus eksportmüügiga ELi ja mujale maailma. Sellest tulenevalt teavitas komisjon äriühingut JFE Steel, et puuduva teabe puhul tugineb ta kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatele faktidele.

| (28) | USA ja Lõuna-Korea tootjad koostööd ei teinud. Sellest tulenevalt teavitas komisjon USAd ja Lõuna-Koread, et kooskõlas alusmääruse artikliga 18 tugineb ta kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(28)

USA ja Lõuna-Korea tootjad koostööd ei teinud. Sellest tulenevalt teavitas komisjon USAd ja Lõuna-Koread, et kooskõlas alusmääruse artikliga 18 tugineb ta kättesaadavatele faktidele.

1.9.   Kontrollimine

Kontrollimine

| (29) | Ilma et see piiraks alusmääruse artikli 18 kohaldamist, kogus komisjon kogu teabe, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks, ja kontrollis seda. |
| --- | --- |

(29)

Ilma et see piiraks alusmääruse artikli 18 kohaldamist, kogus komisjon kogu teabe, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks, ja kontrollis seda.

| (30) | COVID-19 puhangu ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud liikumispiirangute tõttu ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (7) kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuse tegemiseks. Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi huvitatud isikuid:






  — | liidu tootjad (8):






  — | ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

COVID-19 puhangu ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud liikumispiirangute tõttu ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (7) kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuse tegemiseks. Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi huvitatud isikuid:

7

—

liidu tootjad (8):

8

—

ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Prantsusmaa;

| — | ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Saksamaa;

| — | Stalprodukt s.a., Bochnia, Poola; |
| --- | --- |

—

Stalprodukt s.a., Bochnia, Poola;

| — | liidus asuv sõltumatu importija:






  — | Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

—

liidus asuv sõltumatu importija:

—

Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksamaa;

| — | liidus asuvad kasutajad:






  — | SGB-Smit Group, Regensburg, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

—

liidus asuvad kasutajad:

—

SGB-Smit Group, Regensburg, Saksamaa;

| — | Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zagreb, Horvaatia; |
| --- | --- |

—

Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zagreb, Horvaatia;

| — | asjaomaste riikide eksportivad tootjad:






  — | Baosteel, Shanghai, Hiina RV; |
| --- | --- | --- |

—

asjaomaste riikide eksportivad tootjad:

—

Baosteel, Shanghai, Hiina RV;

| — | WISCO Wuhan, Hiina RV; |
| --- | --- |

—

WISCO Wuhan, Hiina RV;

| — | Nippon Steel, Tokyo, Jaapan; |
| --- | --- |

—

Nippon Steel, Tokyo, Jaapan;

| — | seotud importijad/kauplejad:






  — | Wisco Europe, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

—

seotud importijad/kauplejad:

—

Wisco Europe, Saksamaa;

| — | Baosteel Germany, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Baosteel Germany, Saksamaa;

| — | Baosteel Italy, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Baosteel Italy, Itaalia.

1.10.   Avalikustamine

Avalikustamine

| (31) | 21. oktoobril 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. 22. novembril 2021 saatis komisjon äriühingule Nippon Steel täiendavad lõplikud järeldused dumpingu arvutuskäigus tehtud paranduse kohta. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(31)

21. oktoobril 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. 22. novembril 2021 saatis komisjon äriühingule Nippon Steel täiendavad lõplikud järeldused dumpingu arvutuskäigus tehtud paranduse kohta. Märkusi ei esitatud.

| (32) | Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine.

2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (33) | Uurimisalune toode on sama kui esialgses uurimises, nimelt Hiina RVst, Jaapanist, Lõuna-Koreast, Venemaalt ja USAst pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted paksusega üle 0,16 mm, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7225 11 00 (TARICi koodid 7225110011, 7225110015 ja 7225110019) ja ex 7226 11 00 (TARICi koodid 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 ja 7226110096) alla (edaspidi „uurimisalune toode“). |
| --- | --- |

(33)

Uurimisalune toode on sama kui esialgses uurimises, nimelt Hiina RVst, Jaapanist, Lõuna-Koreast, Venemaalt ja USAst pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted paksusega üle 0,16 mm, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7225 11 00 (TARICi koodid 7225110011, 7225110015 ja 7225110019) ja ex 7226 11 00 (TARICi koodid 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 ja 7226110096) alla (edaspidi „uurimisalune toode“).

| (34) | Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid valmistatakse räniga legeeritud terase rullide kuumvaltsimisel erineva paksuseni, kusjuures kristallstruktuur on ühtlaselt orienteeritud nii, et on võimalik saavutada kõrge magnetjuhtivus. Puudujääke nimetatud juhtivuses nimetatakse „rauaskaoks“, mis on toote kvaliteedi esmane näitaja, mida väljendatakse W/kg. Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid võib toota suure läbitavusega suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodetena ning tavapäraste või traditsiooniliste suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodetena. Suure läbitavusega tooteliigid võimaldavad vähendada rauaskadusid mis tahes paksusega teraslehtede puhul. Lisaks sellele on suure läbitavusega tooteliike võimalik toota DR-kvaliteediga veelgi väiksemate rauaskadudega, graveerides terase pinnale õhukesi jooni. |
| --- | --- |

(34)

Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid valmistatakse räniga legeeritud terase rullide kuumvaltsimisel erineva paksuseni, kusjuures kristallstruktuur on ühtlaselt orienteeritud nii, et on võimalik saavutada kõrge magnetjuhtivus. Puudujääke nimetatud juhtivuses nimetatakse „rauaskaoks“, mis on toote kvaliteedi esmane näitaja, mida väljendatakse W/kg. Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid võib toota suure läbitavusega suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodetena ning tavapäraste või traditsiooniliste suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodetena. Suure läbitavusega tooteliigid võimaldavad vähendada rauaskadusid mis tahes paksusega teraslehtede puhul. Lisaks sellele on suure läbitavusega tooteliike võimalik toota DR-kvaliteediga veelgi väiksemate rauaskadudega, graveerides terase pinnale õhukesi jooni.

| (35) | Vaatamata erinevustele läbitavuses, paksuses ja laiuses, on kõigil uurimisalustel toodetel samad peamised füüsikalised omadused ning sisuliselt sama peamine kasutusala. |
| --- | --- |

(35)

Vaatamata erinevustele läbitavuses, paksuses ja laiuses, on kõigil uurimisalustel toodetel samad peamised füüsikalised omadused ning sisuliselt sama peamine kasutusala.

| (36) | Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid kasutatakse peamiselt elektriseadmetes, milles magnetvoogu on võimalik suunata vajalikus suunas, nagu elektrienergia edastamisel pikkade vahemaade vahel. Uurimisalust toodet kasutatakse võimsus- ja jaotustrafode põhimaterjalina. |
| --- | --- |

(36)

Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid kasutatakse peamiselt elektriseadmetes, milles magnetvoogu on võimalik suunata vajalikus suunas, nagu elektrienergia edastamisel pikkade vahemaade vahel. Uurimisalust toodet kasutatakse võimsus- ja jaotustrafode põhimaterjalina.

| (37) | Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid kasutatakse ka šuntreaktorites, mida kasutatakse elektrikõrgepinge edastusvõrkudes pinge stabiliseerimiseks koormuste muutuste ajal. Uurimisalust toodet võib kasutada ka väiksemate trafodega seadmetes, sealhulgas masinates ning kosmose-, lennundus- ja elektroonilistes seadmetes. Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid võib kasutada ka võimsates kõrgefektiivsetes generaatorites juhul, kui projekt võimaldab tõhusalt kasutada suunavaid magnetilisi omadusi. |
| --- | --- |

(37)

Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid kasutatakse ka šuntreaktorites, mida kasutatakse elektrikõrgepinge edastusvõrkudes pinge stabiliseerimiseks koormuste muutuste ajal. Uurimisalust toodet võib kasutada ka väiksemate trafodega seadmetes, sealhulgas masinates ning kosmose-, lennundus- ja elektroonilistes seadmetes. Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid võib kasutada ka võimsates kõrgefektiivsetes generaatorites juhul, kui projekt võimaldab tõhusalt kasutada suunavaid magnetilisi omadusi.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (38) | Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise käigus, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | uurimisalune toode, |
| --- | --- | --- |

(38)

Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise käigus, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

—

uurimisalune toode,

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomaste riikide siseturul, ja |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomaste riikide siseturul, ja

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (39) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(39)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (40) | NLMK ja Venemaa valitsus väitsid, et Venemaa Föderatsioonist pärit impordi madalamad keskmised hinnad on selgitatavad eksporditavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete n-ö teise ja kolmanda klassi (mitmed defektid ja sidused, tasapinnalisuse puudumine) märkimisväärse osakaaluga ning et viimati nimetatud tooteliigid ei konkureeri uurimisaluse toote muude liikidega. Eksporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete teise ja kolmanda klassi näol on tegemist erinevate toodetega, mis ei vasta Euroopa tehnilistele normidele. Seepärast väitsid nad, et nende teise ja kolmanda klassi materjal tuleks kas toote määratlusest välja jätta või määrata sellele eraldi (neljas) minimaalse impordihinna tase, mis kajastab selle erakordselt madalat väärtust turul. |
| --- | --- |

(40)

NLMK ja Venemaa valitsus väitsid, et Venemaa Föderatsioonist pärit impordi madalamad keskmised hinnad on selgitatavad eksporditavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete n-ö teise ja kolmanda klassi (mitmed defektid ja sidused, tasapinnalisuse puudumine) märkimisväärse osakaaluga ning et viimati nimetatud tooteliigid ei konkureeri uurimisaluse toote muude liikidega. Eksporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete teise ja kolmanda klassi näol on tegemist erinevate toodetega, mis ei vasta Euroopa tehnilistele normidele. Seepärast väitsid nad, et nende teise ja kolmanda klassi materjal tuleks kas toote määratlusest välja jätta või määrata sellele eraldi (neljas) minimaalse impordihinna tase, mis kajastab selle erakordselt madalat väärtust turul.

| (41) | Komisjon lükkas eespool kirjeldatud taotlused tagasi, sest aegumise läbivaatamise raamistikus ei saa ei toote määratlust ega minimaalset impordihinda muuta. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon lükkas eespool kirjeldatud taotlused tagasi, sest aegumise läbivaatamise raamistikus ei saa ei toote määratlust ega minimaalset impordihinda muuta.

| (42) | Pärast avalikustamist väitis NLMK, et erapooletu uurimisasutus oleks pidanud kiirkorras algatama osalise vahepealse läbivaatamise, mis oleks piirdunud toote määratlusega ja/või meetmete vormiga. Komisjon lükkas selle väite tagasi, sest tal ei olnud piisavalt tõendeid sellise uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(42)

Pärast avalikustamist väitis NLMK, et erapooletu uurimisasutus oleks pidanud kiirkorras algatama osalise vahepealse läbivaatamise, mis oleks piirdunud toote määratlusega ja/või meetmete vormiga. Komisjon lükkas selle väite tagasi, sest tal ei olnud piisavalt tõendeid sellise uurimise algatamiseks.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (43) | Komisjon kontrollis kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada asjaomastest riikidest pärit dumpingu jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon kontrollis kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada asjaomastest riikidest pärit dumpingu jätkumist või kordumist.

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (44) | Uurimises ei teinud koostööd ükski Venemaa, USA ega Lõuna-Korea tootja. |
| --- | --- |

(44)

Uurimises ei teinud koostööd ükski Venemaa, USA ega Lõuna-Korea tootja.

| (45) | Komisjon teavitas kõigi kolme asjaomase riigi ametiasutusi, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon Venemaa, USA ja Lõuna-Korea kohta tehtavate järelduste puhul kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud kõnealuse kolme riigi ametiasutustelt selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon teavitas kõigi kolme asjaomase riigi ametiasutusi, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon Venemaa, USA ja Lõuna-Korea kohta tehtavate järelduste puhul kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud kõnealuse kolme riigi ametiasutustelt selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

| (46) | Seepärast tugineti kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 Venemaa, USA ja Lõuna-Korea puhul dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusega seonduvate järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele, eelkõige avalikult kättesaadavale teabele, näiteks äriühingute ametlikud veebisaidid, läbivaatamistaotluses esitatud teave ja läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd tegevatelt isikutelt saadud teave. Samuti kasutas komisjon mitmesugust impordistatistikat, sealhulgas Eurostati Comexti impordistatistikat ja andmebaasi Global Trade Atlas (GTA). |
| --- | --- |

(46)

Seepärast tugineti kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 Venemaa, USA ja Lõuna-Korea puhul dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusega seonduvate järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele, eelkõige avalikult kättesaadavale teabele, näiteks äriühingute ametlikud veebisaidid, läbivaatamistaotluses esitatud teave ja läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd tegevatelt isikutelt saadud teave. Samuti kasutas komisjon mitmesugust impordistatistikat, sealhulgas Eurostati Comexti impordistatistikat ja andmebaasi Global Trade Atlas (GTA).

| (47) | Peale selle kohaldas komisjon pärast kaugmeetodil toimunud ristkontrolli Baoshani kontserni puhul alusmääruse artikli 18 lõiget 1 tööjõukulude suhtes. Nimelt ei esitanud see äriühing kinnitatud ja usaldusväärseid tõendeid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele eraldatud töötundide arvutamise kohta, nagu on selgitatud põhjenduses 207 allpool. |
| --- | --- |

(47)

Peale selle kohaldas komisjon pärast kaugmeetodil toimunud ristkontrolli Baoshani kontserni puhul alusmääruse artikli 18 lõiget 1 tööjõukulude suhtes. Nimelt ei esitanud see äriühing kinnitatud ja usaldusväärseid tõendeid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele eraldatud töötundide arvutamise kohta, nagu on selgitatud põhjenduses 207 allpool.

3.2.   Jaapan

Jaapan

3.2.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (48) | Käesolevas uurimises tegi täielikult koostööd ainult üks Jaapani eksportiv tootja (Nippon Steel). Pärast menetluse algatamist andis teine Jaapani eksportiv tootja (JFE Steel) endast teada ja esitas küsimustikule mittetäieliku vastuse, mis piirdus eksportmüügi, toodangu ja tootmisvõimsusega. Sellest tulenevalt teavitas komisjon äriühingut JFE Steel ja Jaapani valitsust oma kavatsusest tugineda kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatele faktidele. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(48)

Käesolevas uurimises tegi täielikult koostööd ainult üks Jaapani eksportiv tootja (Nippon Steel). Pärast menetluse algatamist andis teine Jaapani eksportiv tootja (JFE Steel) endast teada ja esitas küsimustikule mittetäieliku vastuse, mis piirdus eksportmüügi, toodangu ja tootmisvõimsusega. Sellest tulenevalt teavitas komisjon äriühingut JFE Steel ja Jaapani valitsust oma kavatsusest tugineda kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatele faktidele. Märkusi ei esitatud.

| (49) | Seepärast põhinevad käesolevas jaos esitatud järeldused omamaise müügi kohta osaliselt kättesaadavatel faktidel kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Sel eesmärgil kasutati äriühingu Nippon Steel esitatud teavet, JFE esitatud teavet eksportmüügi kohta, aegumise läbivaatamise taotlust, Eurostati statistikat ja avalikult kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

(49)

Seepärast põhinevad käesolevas jaos esitatud järeldused omamaise müügi kohta osaliselt kättesaadavatel faktidel kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Sel eesmärgil kasutati äriühingu Nippon Steel esitatud teavet, JFE esitatud teavet eksportmüügi kohta, aegumise läbivaatamise taotlust, Eurostati statistikat ja avalikult kättesaadavat teavet.

| (50) | Nende kahe Jaapani tootja toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Jaapanist liitu suunatud ekspordist 100 %. |
| --- | --- |

(50)

Nende kahe Jaapani tootja toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Jaapanist liitu suunatud ekspordist 100 %.

3.2.2.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.2.2.1.   Normaalväärtus

| (51) | Äriühingu Nippon Steel puhul tegi komisjon normaalväärtuse kindlaks järgmise põhjal. Kõigepealt uuris komisjon, kas täielikult koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema uurimisaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Sellest lähtuvalt oli ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline. |
| --- | --- |

(51)

Äriühingu Nippon Steel puhul tegi komisjon normaalväärtuse kindlaks järgmise põhjal. Kõigepealt uuris komisjon, kas täielikult koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema uurimisaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Sellest lähtuvalt oli ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

| (52) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(52)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

| (53) | Järgmisena uuris komisjon, kas täielikult koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et kõnealused tooteliigid olid tüüpilised. |
| --- | --- |

(53)

Järgmisena uuris komisjon, kas täielikult koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et kõnealused tooteliigid olid tüüpilised.

| (54) | Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa müüs Nippon Steel tervikuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult siseturul sõltumatutele klientidele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikke omamaiseid müügihindu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4. |
| --- | --- |

(54)

Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa müüs Nippon Steel tervikuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult siseturul sõltumatutele klientidele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikke omamaiseid müügihindu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4.

| (55) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui






  a) | tooteliigi omamaine müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja |
| --- | --- | --- |

(55)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui

a)

tooteliigi omamaine müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (56) | Sel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(56)

Sel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (57) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui






  a) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(57)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui

a)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| b) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

| (58) | Omamaise müügi analüüs näitas, et üle 90 % kogu omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Vastavalt sellele arvutati normaalväärtus olenevalt tooteliigist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud kogu omamaise müügi hinna kaalutud keskmisena põhjenduses 56 kirjeldatud olukorras või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena põhjenduses 57 kirjeldatud olukorras. |
| --- | --- |

(58)

Omamaise müügi analüüs näitas, et üle 90 % kogu omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Vastavalt sellele arvutati normaalväärtus olenevalt tooteliigist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud kogu omamaise müügi hinna kaalutud keskmisena põhjenduses 56 kirjeldatud olukorras või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena põhjenduses 57 kirjeldatud olukorras.

| (59) | Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote teatud liikide müüki ei toimunud või see oli ebapiisav, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6. |
| --- | --- |

(59)

Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote teatud liikide müüki ei toimunud või see oli ebapiisav, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

| (60) | Selliste tooteliikide normaalväärtus arvutati nii, et ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmistele tootmiskuludele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liideti






  a) | ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja |
| --- | --- | --- |

(60)

Selliste tooteliikide normaalväärtus arvutati nii, et ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmistele tootmiskuludele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liideti

a)

ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja

| b) | kaalutud keskmine kasum, mida ainus koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmine kasum, mida ainus koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (61) | Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(61)

Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

| (62) | JFE Steel koostööd ei teinud ja seega kasutas komisjon selle äriühingu omamaise müügi puhul kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Kuna usaldusväärsed andmed äriühingu JFE Steel hindade kohta siseturul ei olnud kättesaadavad, siis kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud metoodikat ja väärtusi. |
| --- | --- |

(62)

JFE Steel koostööd ei teinud ja seega kasutas komisjon selle äriühingu omamaise müügi puhul kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Kuna usaldusväärsed andmed äriühingu JFE Steel hindade kohta siseturul ei olnud kättesaadavad, siis kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud metoodikat ja väärtusi.

3.2.2.2.   Ekspordihind

| (63) | Nippon Steel eksportis liitu ainult seotud kauplejate kaudu. Seepärast arvutati ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel, see tähendab hinna alusel, millega imporditud tooteid sõltumatule ostjale esimest korda edasi müüdi. Hinda kohandati kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude, ning kasumi põhjal. |
| --- | --- |

(63)

Nippon Steel eksportis liitu ainult seotud kauplejate kaudu. Seepärast arvutati ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel, see tähendab hinna alusel, millega imporditud tooteid sõltumatule ostjale esimest korda edasi müüdi. Hinda kohandati kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude, ning kasumi põhjal.

| (64) | JFE Steel eksportis ELi otse ja seepärast oli tema ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui uurimisalust toodet müüdi ekspordiks liitu. |
| --- | --- |

(64)

JFE Steel eksportis ELi otse ja seepärast oli tema ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui uurimisalust toodet müüdi ekspordiks liitu.

3.2.2.3.   Võrdlus

| (65) | Komisjon võrdles eespool kindlaks tehtud normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon võrdles eespool kindlaks tehtud normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (66) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Asjakohastel ja põhjendatud juhtudel võeti kohandamisel arvesse koostööd tegeva eksportiva tootja transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid ning pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid. |
| --- | --- |

(66)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Asjakohastel ja põhjendatud juhtudel võeti kohandamisel arvesse koostööd tegeva eksportiva tootja transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid ning pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid.

| (67) | Nippon Steel ei müünud omamaisel turul mõnda tooteliiki, mida ta eksportis ELi. Võttes arvesse eksportmüügi suurt mahtu, mis võimaldas võrdluse teha, ning asjaolu, et aegumise läbivaatamise kontekstis ei ole vajalik kindlaks määrata dumpingu täpset summat, vaid ainult see, kas dumping võib tulevikus tõenäoliselt jätkuda või korduda, leidis komisjon, et kindlakstehtud võrdlus oli täpne. |
| --- | --- |

(67)

Nippon Steel ei müünud omamaisel turul mõnda tooteliiki, mida ta eksportis ELi. Võttes arvesse eksportmüügi suurt mahtu, mis võimaldas võrdluse teha, ning asjaolu, et aegumise läbivaatamise kontekstis ei ole vajalik kindlaks määrata dumpingu täpset summat, vaid ainult see, kas dumping võib tulevikus tõenäoliselt jätkuda või korduda, leidis komisjon, et kindlakstehtud võrdlus oli täpne.

| (68) | Pärast avalikustamist väitis Nippon Steel, et komisjon oleks pidanud arvutama äriühingu Nippon Steel suhtes kohaldatava dumpingumarginaali ELi suunatud kogu eksportmüügi põhjal, ja osutas olemasolevale kohtupraktikale (9). |
| --- | --- |

(68)

Pärast avalikustamist väitis Nippon Steel, et komisjon oleks pidanud arvutama äriühingu Nippon Steel suhtes kohaldatava dumpingumarginaali ELi suunatud kogu eksportmüügi põhjal, ja osutas olemasolevale kohtupraktikale (9).

9

| (69) | Komisjon tuletas meelde, et dumpingumarginaal ei hõlmanud kogu eksportmüüki ELi, sest nagu on selgitatud põhjenduses 67 eespool, puudus teatavate tooteliikide puhul, mida äriühing ELi eksportis, vastav omamaine müük. Esialgu ei võetud neid tooteliike (mis moodustasid 38 % kogu eksporditud kogusest) dumpingu arvutamisel arvesse, sest äriühing ei olnud esitanud nende vastavaid tootmiskulusid. Selleks et arvutada ELi suunatud kogu eksportmüügi dumpingumarginaal, ja kuna äriühing ei olnud esitanud täpsemaid andmeid, otsustas komisjon liigitada tooteliigid nende laiuse põhjal, kuna see parameeter avaldab tootmiskuludele ja müügihinnale väiksemat mõju kui rauaskadu ja paksus. Selle põhjal arvutati normaalväärtus kõikide tooteliikide puhul. Dumpingu korrigeeritud arvutused avalikustati äriühingule ja nende kohta ei esitatud märkusi. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon tuletas meelde, et dumpingumarginaal ei hõlmanud kogu eksportmüüki ELi, sest nagu on selgitatud põhjenduses 67 eespool, puudus teatavate tooteliikide puhul, mida äriühing ELi eksportis, vastav omamaine müük. Esialgu ei võetud neid tooteliike (mis moodustasid 38 % kogu eksporditud kogusest) dumpingu arvutamisel arvesse, sest äriühing ei olnud esitanud nende vastavaid tootmiskulusid. Selleks et arvutada ELi suunatud kogu eksportmüügi dumpingumarginaal, ja kuna äriühing ei olnud esitanud täpsemaid andmeid, otsustas komisjon liigitada tooteliigid nende laiuse põhjal, kuna see parameeter avaldab tootmiskuludele ja müügihinnale väiksemat mõju kui rauaskadu ja paksus. Selle põhjal arvutati normaalväärtus kõikide tooteliikide puhul. Dumpingu korrigeeritud arvutused avalikustati äriühingule ja nende kohta ei esitatud märkusi.

3.2.2.4.   Dumpingumarginaal

| (70) | Nii äriühingu Nippon Steel kui ka JFE Steel puhul näitas normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus, et nende müük ELi toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhindadega. Tehti kindlaks, et äriühingu Nippon Steel dumpingumarginaal oli ligikaudu 31 % ja äriühingu JFE Steel dumpingumarginaal ligikaudu 19 %. |
| --- | --- |

(70)

Nii äriühingu Nippon Steel kui ka JFE Steel puhul näitas normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus, et nende müük ELi toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhindadega. Tehti kindlaks, et äriühingu Nippon Steel dumpingumarginaal oli ligikaudu 31 % ja äriühingu JFE Steel dumpingumarginaal ligikaudu 19 %.

| (71) | Seepärast järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(71)

Seepärast järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.2.3.   Dumpingu jätkumise tõenäosus

Dumpingu jätkumise tõenäosus

| (72) | Pärast järeldust, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimus dumping, analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui Jaapanist pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes kehtestatud meetmetel lastakse aeguda. Selleks analüüsiti tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust Jaapanis ning liidu turu atraktiivsust. |
| --- | --- |

(72)

Pärast järeldust, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimus dumping, analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui Jaapanist pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes kehtestatud meetmetel lastakse aeguda. Selleks analüüsiti tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust Jaapanis ning liidu turu atraktiivsust.

a)   
  Vaba tootmisvõimsus

Vaba tootmisvõimsus

| (73) | Jaapani kahe teadaoleva eksportiva tootja küsimustikule antud vastuste põhjal tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Jaapani tootmisvõimsus [350 000 – 410 000] tonni. |
| --- | --- |

(73)

Jaapani kahe teadaoleva eksportiva tootja küsimustikule antud vastuste põhjal tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Jaapani tootmisvõimsus [350 000 – 410 000] tonni.

| (74) | Sama andmekogumi põhjal tegi komisjon kindlaks, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete vaba tootmisvõimsus Jaapanis oli ligikaudu [50 000 – 110 000] tonni. |
| --- | --- |

(74)

Sama andmekogumi põhjal tegi komisjon kindlaks, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete vaba tootmisvõimsus Jaapanis oli ligikaudu [50 000 – 110 000] tonni.

| (75) | Äriühingu Nippon Steel väitel oli Jaapani vaba tootmisvõimsus ülehinnatud, sest komisjon ei võtnud arvesse asjaolu, et Jaapanis keskendutakse kõige õhemat liiki elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetele, mille saagise maht on väiksem kui liidu tootmisharu poolt ja asjaomastes riikides toodetavatel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liikidel. |
| --- | --- |

(75)

Äriühingu Nippon Steel väitel oli Jaapani vaba tootmisvõimsus ülehinnatud, sest komisjon ei võtnud arvesse asjaolu, et Jaapanis keskendutakse kõige õhemat liiki elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetele, mille saagise maht on väiksem kui liidu tootmisharu poolt ja asjaomastes riikides toodetavatel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liikidel.

| (76) | Liitu ja teistesse peamistesse ekspordiriikidesse Indiasse ja Mehhikosse eksporditud mudelite analüüs näitas, et valdav osa äriühingu Nippon Steel eksporditud mudelitest olid sarnase või suurema paksusega kui liidu tootmisharu toodetavad tooted. Samuti oli ELi eksporditud õhemat liiki elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete osakaal suur ja liidu turul oli seda liiki toote järele tõepoolest nõudlus. Teiste sõnadega, isegi kui vaba tootmisvõimsus oleks piisav üksnes õhemate toodete tootmiseks (mida see ei olnud), oleks liidu turul selliste toodete järele nõudlus. |
| --- | --- |

(76)

Liitu ja teistesse peamistesse ekspordiriikidesse Indiasse ja Mehhikosse eksporditud mudelite analüüs näitas, et valdav osa äriühingu Nippon Steel eksporditud mudelitest olid sarnase või suurema paksusega kui liidu tootmisharu toodetavad tooted. Samuti oli ELi eksporditud õhemat liiki elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete osakaal suur ja liidu turul oli seda liiki toote järele tõepoolest nõudlus. Teiste sõnadega, isegi kui vaba tootmisvõimsus oleks piisav üksnes õhemate toodete tootmiseks (mida see ei olnud), oleks liidu turul selliste toodete järele nõudlus.

| (77) | Peale selle põhines komisjoni hinnang vaba tootmisvõimsuse kohta Jaapani eksportivate tootjate esitatud teabel. Seega ei mõistnud komisjon, kuidas ta oleks saanud vaba tootmisvõimsust üle hinnata, kui eksportivad tootjad ise olid andmed esitanud. Igal juhul leidis komisjon, et saagist käsitlev väide ei olnud piisavalt üksikasjalik ega põhjendatud, sest selles ei esitatud väidetavale saagise erinevusele vastavat erinevust tootmisvõimsuses ega vabas tootmisvõimsuses. Peale selle esitas selle väite ainult Nippon Steel ja see ei sisaldanud mingit teavet Jaapani teise peamise eksportiva tootja toodete paksusvahemike kohta. Eespool kirjeldatu põhjal lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(77)

Peale selle põhines komisjoni hinnang vaba tootmisvõimsuse kohta Jaapani eksportivate tootjate esitatud teabel. Seega ei mõistnud komisjon, kuidas ta oleks saanud vaba tootmisvõimsust üle hinnata, kui eksportivad tootjad ise olid andmed esitanud. Igal juhul leidis komisjon, et saagist käsitlev väide ei olnud piisavalt üksikasjalik ega põhjendatud, sest selles ei esitatud väidetavale saagise erinevusele vastavat erinevust tootmisvõimsuses ega vabas tootmisvõimsuses. Peale selle esitas selle väite ainult Nippon Steel ja see ei sisaldanud mingit teavet Jaapani teise peamise eksportiva tootja toodete paksusvahemike kohta. Eespool kirjeldatu põhjal lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (78) | Peale selle leidis komisjon, et Jaapani eksportivad tootjad toodavad ka suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilist terast. Nii elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kui ka suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks kasutatakse samu seadmeid. See tähendab, et tehniliselt on võimalik vabastada suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase arvelt tootmisvõimsust ja minna üle elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele. Selline üleminek võib tulevikus toimuda, kui Jaapani eksportivatel tootjatel on selleks majanduslik stiimul. Selle tulemusel võib vaba tootmisvõimsus veelgi suureneda. |
| --- | --- |

(78)

Peale selle leidis komisjon, et Jaapani eksportivad tootjad toodavad ka suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilist terast. Nii elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kui ka suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks kasutatakse samu seadmeid. See tähendab, et tehniliselt on võimalik vabastada suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase arvelt tootmisvõimsust ja minna üle elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele. Selline üleminek võib tulevikus toimuda, kui Jaapani eksportivatel tootjatel on selleks majanduslik stiimul. Selle tulemusel võib vaba tootmisvõimsus veelgi suureneda.

| (79) | Pärast avalikustamist väitsid Jaapani valitsus ja Nippon Steel, et Jaapani tootjad ei saa vabastada suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks ette nähtud tootmisvõimsust ELi eksporditavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks, sest Nippon Steel on sõlminud suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks siduvad lepingud elektrisõidukite tootjatega. Sellega seoses väitis ta, et vaba tootmisvõimsuse hindamine ei peaks põhinema sellel elemendil. |
| --- | --- |

(79)

Pärast avalikustamist väitsid Jaapani valitsus ja Nippon Steel, et Jaapani tootjad ei saa vabastada suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks ette nähtud tootmisvõimsust ELi eksporditavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks, sest Nippon Steel on sõlminud suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks siduvad lepingud elektrisõidukite tootjatega. Sellega seoses väitis ta, et vaba tootmisvõimsuse hindamine ei peaks põhinema sellel elemendil.

| (80) | Komisjon võttis arvesse elektrisõidukite tootjatega suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks sõlmitud siduvate lepingute olemasolu, mis iseenesest ei võimalda tootmisvõimsust elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks otsekohe vabastada. Komisjon leidis aga ka seda, et kui elektrisõidukite turu suundumused arenevad negatiivses suunas, siis saaksid Jaapani eksportivad tootjad kasutada rohkem tootmisvõimsust elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks, sest tootjad kasutavad nii suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase kui ka elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks samu seadmeid. Olenemata suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase nõudluse arengust tulevastel aastatel leidis komisjon igal juhul, et tema järeldused vaba tootmisvõimsuse hindamise kohta, nagu on märgitud põhjenduses 74, kehtivad jätkuvalt, sest need põhinesid üksnes elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete jaoks mõeldud märkimisväärsel vabal tootmisvõimsusel, millele ei lisatud suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmisega seotud tootmisvõimsuse täiendavat vabastamist. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon võttis arvesse elektrisõidukite tootjatega suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks sõlmitud siduvate lepingute olemasolu, mis iseenesest ei võimalda tootmisvõimsust elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks otsekohe vabastada. Komisjon leidis aga ka seda, et kui elektrisõidukite turu suundumused arenevad negatiivses suunas, siis saaksid Jaapani eksportivad tootjad kasutada rohkem tootmisvõimsust elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks, sest tootjad kasutavad nii suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase kui ka elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks samu seadmeid. Olenemata suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase nõudluse arengust tulevastel aastatel leidis komisjon igal juhul, et tema järeldused vaba tootmisvõimsuse hindamise kohta, nagu on märgitud põhjenduses 74, kehtivad jätkuvalt, sest need põhinesid üksnes elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete jaoks mõeldud märkimisväärsel vabal tootmisvõimsusel, millele ei lisatud suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmisega seotud tootmisvõimsuse täiendavat vabastamist.

b)   
  Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (81) | Liidu turg on üks suurimaid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete turge maailmas (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tarbiti üle 265 000 – 280 000 tonni). Asjaomastest riikidest on vaid Hiina RV siseturg ELi omast suurem, samal ajal kui USA, Lõuna-Korea, Venemaa ja Jaapani sisetarbimine on palju väiksem. |
| --- | --- |

(81)

Liidu turg on üks suurimaid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete turge maailmas (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tarbiti üle 265 000 – 280 000 tonni). Asjaomastest riikidest on vaid Hiina RV siseturg ELi omast suurem, samal ajal kui USA, Lõuna-Korea, Venemaa ja Jaapani sisetarbimine on palju väiksem.

| (82) | Kindlakstehtud vaba tootmisvõimsus moodustab [28–31 %] liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kirjeldatud põhjenduses 259 allpool. Samal ajal on tõenäoline, et meetmete aegumise korral kasutatakse vaba tootmisvõimsust suures koguses toodete liidu turule suunamiseks. Jaapani siseturg kasutab ära ligikaudu veerandi Jaapani tootmisvõimsusest ja tavapäraselt täidab omamaine tootmine peaaegu 100 % siseturu nõudlusest. |
| --- | --- |

(82)

Kindlakstehtud vaba tootmisvõimsus moodustab [28–31 %] liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kirjeldatud põhjenduses 259 allpool. Samal ajal on tõenäoline, et meetmete aegumise korral kasutatakse vaba tootmisvõimsust suures koguses toodete liidu turule suunamiseks. Jaapani siseturg kasutab ära ligikaudu veerandi Jaapani tootmisvõimsusest ja tavapäraselt täidab omamaine tootmine peaaegu 100 % siseturu nõudlusest.

| (83) | Peale selle on Jaapani elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu orienteeritud ekspordile – üle [70–80 %] kogu toodangust on ette nähtud ekspordiks. Samuti on Hiinas ja USAs kehtestatud kaubanduse kaitseks tollimaksud, mis sisuliselt piiravad Jaapani eksportivate tootjate juurdepääsu nendele olulistele turgudele. Eelkõige vähenes järsult Jaapani eksport Hiina RVsse vahetult pärast seda, kui Hiina meetmed kehtestas. |
| --- | --- |

(83)

Peale selle on Jaapani elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu orienteeritud ekspordile – üle [70–80 %] kogu toodangust on ette nähtud ekspordiks. Samuti on Hiinas ja USAs kehtestatud kaubanduse kaitseks tollimaksud, mis sisuliselt piiravad Jaapani eksportivate tootjate juurdepääsu nendele olulistele turgudele. Eelkõige vähenes järsult Jaapani eksport Hiina RVsse vahetult pärast seda, kui Hiina meetmed kehtestas.

| (84) | Lisaks on Jaapani eksportivad tootjad loonud Euroopa Liidus turustussüsteemi ja suudavad seega kiiresti liidu turule rohkem tooteid tarnida. |
| --- | --- |

(84)

Lisaks on Jaapani eksportivad tootjad loonud Euroopa Liidus turustussüsteemi ja suudavad seega kiiresti liidu turule rohkem tooteid tarnida.

| (85) | Eespool kirjeldatud kaalutlusi arvesse võttes võib põhjendatult eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks oluline osa Jaapani praegusest ekspordist ja vabast tootmisvõimsusest ümber liitu. |
| --- | --- |

(85)

Eespool kirjeldatud kaalutlusi arvesse võttes võib põhjendatult eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks oluline osa Jaapani praegusest ekspordist ja vabast tootmisvõimsusest ümber liitu.

| (86) | Pärast avalikustamist väitsid Jaapani valitsus ja Nippon Steel, et liidu turg ei ole enam atraktiivne, nagu see oli esialgse uurimise ajal, ning et Jaapani tootjad kavatsevad hõivata kasvavad Aasia turud ja Jaapanist pärit eksport ei ujuta meetmete lõpetamise korral liidu turgu üle. |
| --- | --- |

(86)

Pärast avalikustamist väitsid Jaapani valitsus ja Nippon Steel, et liidu turg ei ole enam atraktiivne, nagu see oli esialgse uurimise ajal, ning et Jaapani tootjad kavatsevad hõivata kasvavad Aasia turud ja Jaapanist pärit eksport ei ujuta meetmete lõpetamise korral liidu turgu üle.

| (87) | Samuti leidis Nippon Steel, et komisjoni järeldus liidu turu atraktiivsuse kohta ei ole põhjendatud, sest see põhineb üksnes turu suurusel. Ta juhtis tähelepanu muudele liidu turu atraktiivsusega seotud elementidele, nagu hinnatase, tugeva omamaise tootmisharu olemasolu, nõudlus teatavat liiki toote järele, kaubanduse kaitsemeetmed ja/või transpordiga seotud takistavad asjaolud. |
| --- | --- |

(87)

Samuti leidis Nippon Steel, et komisjoni järeldus liidu turu atraktiivsuse kohta ei ole põhjendatud, sest see põhineb üksnes turu suurusel. Ta juhtis tähelepanu muudele liidu turu atraktiivsusega seotud elementidele, nagu hinnatase, tugeva omamaise tootmisharu olemasolu, nõudlus teatavat liiki toote järele, kaubanduse kaitsemeetmed ja/või transpordiga seotud takistavad asjaolud.

| (88) | Komisjon leidis, et Aasia turgu käsitlev väide ei olnud tõenditega põhjendatud. Igal juhul jätkasid Jaapani tootjad vaatlusalusel perioodil oluliste koguste liitu eksportimist ja säilitasid seal oma turuosa, hoolimata äriühingu Nippon Steel kõikidest väidetest, tarbimise vähenemisest ja kehtivatest meetmetest. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon leidis, et Aasia turgu käsitlev väide ei olnud tõenditega põhjendatud. Igal juhul jätkasid Jaapani tootjad vaatlusalusel perioodil oluliste koguste liitu eksportimist ja säilitasid seal oma turuosa, hoolimata äriühingu Nippon Steel kõikidest väidetest, tarbimise vähenemisest ja kehtivatest meetmetest.

| (89) | Peale selle oli ELi turg Jaapani eksportivate tootjate jaoks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuruselt kolmas eksporditurg (10). Lisaks näitas Jaapani kahe eksportiva tootja eksportmüügi arengu analüüs, et nende eksport ELi-välistesse riikidesse vähenes vaatlusalusel perioodil palju rohkem (–[25–35] %) kui eksport ELi samal ajavahemikul (–[5–15] %). |
| --- | --- |

(89)

Peale selle oli ELi turg Jaapani eksportivate tootjate jaoks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuruselt kolmas eksporditurg (10). Lisaks näitas Jaapani kahe eksportiva tootja eksportmüügi arengu analüüs, et nende eksport ELi-välistesse riikidesse vähenes vaatlusalusel perioodil palju rohkem (–[25–35] %) kui eksport ELi samal ajavahemikul (–[5–15] %).

10

| (90) | Peale ELi turu suuruse ja suurte koguste, mida Jaapani eksportivad tootjad saavad seal müüa, märkis komisjon ka seda, et liidu turgu iseloomustavad kõrged hinnatasemed ja impordi märkimisväärne osakaal, mis näitab selle atraktiivsust ELi-väliste elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjate jaoks. Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(90)

Peale ELi turu suuruse ja suurte koguste, mida Jaapani eksportivad tootjad saavad seal müüa, märkis komisjon ka seda, et liidu turgu iseloomustavad kõrged hinnatasemed ja impordi märkimisväärne osakaal, mis näitab selle atraktiivsust ELi-väliste elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjate jaoks. Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi.

c)   
  Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (91) | Komisjon järeldas eespool kirjeldatu põhjal, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping tulevikus tõenäoliselt jätkub. Võttes arvesse liitu suunatud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete dumpinguhindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vaba tootmisvõimsust Jaapanis ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon samuti, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks liidu turule tõenäoliselt märkimisväärne kogus Jaapanist pärit dumpinguhinna tasemel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon järeldas eespool kirjeldatu põhjal, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping tulevikus tõenäoliselt jätkub. Võttes arvesse liitu suunatud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete dumpinguhindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vaba tootmisvõimsust Jaapanis ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon samuti, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks liidu turule tõenäoliselt märkimisväärne kogus Jaapanist pärit dumpinguhinna tasemel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid.

3.3.   Korea Vabariik

Korea Vabariik

3.3.1.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.3.1.1.   Sissejuhatavad märkused

| (92) | Kuna ükski Lõuna-Korea eksportiv tootja koostööd ei teinud, nagu on märgitud põhjenduses 28, lähtus komisjon alusmääruse artikli 18 kohaselt oma üldises analüüsis, sealhulgas dumpingu arvutamisel, kättesaadavatest faktidest. |
| --- | --- |

(92)

Kuna ükski Lõuna-Korea eksportiv tootja koostööd ei teinud, nagu on märgitud põhjenduses 28, lähtus komisjon alusmääruse artikli 18 kohaselt oma üldises analüüsis, sealhulgas dumpingu arvutamisel, kättesaadavatest faktidest.

| (93) | Sellest tulenevalt kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisel aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet koos Eurostati andmete ja andmebaasis GTA sisalduva ekspordistatistikaga. |
| --- | --- |

(93)

Sellest tulenevalt kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisel aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet koos Eurostati andmete ja andmebaasis GTA sisalduva ekspordistatistikaga.

3.3.1.2.   Dumping

a)   
  Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (94) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon sama metoodikat, mida kohaldas taotluse esitaja taotluses. Kuna usaldusväärsed andmed hindade kohta Lõuna-Korea siseturul ei olnud kättesaadavad, siis kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud metoodikat ja väärtusi. |
| --- | --- |

(94)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon sama metoodikat, mida kohaldas taotluse esitaja taotluses. Kuna usaldusväärsed andmed hindade kohta Lõuna-Korea siseturul ei olnud kättesaadavad, siis kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud metoodikat ja väärtusi.

b)   
  Ekspordihinnad

Ekspordihinnad

| (95) | Liitu suunatud ekspordi hinnad tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(95)

Liitu suunatud ekspordi hinnad tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal.

c)   
  Võrdlus

Võrdlus

| (96) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Selleks arvati taotluses kättesaadava teabe alusel maha tarne- ja kindlustuskulud (115,82 eurot/tonn). Sel viisil kindlakstehtud normaalväärtus tehasest hankimise tasandil oli 1 893 eurot/tonn, samal ajal kui ekspordihind tehasest hankimise tasandil oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 880 eurot/tonn. |
| --- | --- |

(96)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Selleks arvati taotluses kättesaadava teabe alusel maha tarne- ja kindlustuskulud (115,82 eurot/tonn). Sel viisil kindlakstehtud normaalväärtus tehasest hankimise tasandil oli 1 893 eurot/tonn, samal ajal kui ekspordihind tehasest hankimise tasandil oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 880 eurot/tonn.

d)   
  Dumping

Dumping

| (97) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et liitu suunatud Lõuna-Korea ekspordi dumpingumarginaal on miinimumtasemel, see tähendab alla 2 %, väljendatuna protsendimäärana ekspordihinnast. |
| --- | --- |

(97)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et liitu suunatud Lõuna-Korea ekspordi dumpingumarginaal on miinimumtasemel, see tähendab alla 2 %, väljendatuna protsendimäärana ekspordihinnast.

3.3.2.   Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (98) | Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine on tõenäoline, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Analüüsi käigus uuris komisjon Lõuna-Korea eksportijate käitumist muudel turgudel, tootmist ja vaba tootmisvõimsust Lõuna-Koreas ning liidu turu atraktiivsust. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine on tõenäoline, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Analüüsi käigus uuris komisjon Lõuna-Korea eksportijate käitumist muudel turgudel, tootmist ja vaba tootmisvõimsust Lõuna-Koreas ning liidu turu atraktiivsust.

a)   
  Eksport kolmandatesse riikidesse

Eksport kolmandatesse riikidesse

| (99) | Komisjon analüüsis muudele kolmandatele turgudele suunatud Lõuna-Korea ekspordi hindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on esitatud andmebaasis GTA sisalduvas Lõuna-Korea ametlikus ekspordistatistikas, ning võrdles neid hinnatasemeid impordihindadega. Kõnealune analüüs näitas, et Lõuna-Korea eksport mitmele muule tema peamisele eksporditurule toimus ELi suunatud ekspordi hindadest madalamate hindadega. Tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kolmandatele turgudele suunatud ekspordi keskmine hind 1 442 eurot/tonn, mis on madalam kui ELis kohaldatav madalaim minimaalne impordihind ja palju madalam ELi suunatud ekspordi keskmisest tehasehinnast. Nende kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade võrdlus arvutatud normaalväärtusega näitas ligikaudu 30 % hinnaerinevust. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon analüüsis muudele kolmandatele turgudele suunatud Lõuna-Korea ekspordi hindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on esitatud andmebaasis GTA sisalduvas Lõuna-Korea ametlikus ekspordistatistikas, ning võrdles neid hinnatasemeid impordihindadega. Kõnealune analüüs näitas, et Lõuna-Korea eksport mitmele muule tema peamisele eksporditurule toimus ELi suunatud ekspordi hindadest madalamate hindadega. Tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kolmandatele turgudele suunatud ekspordi keskmine hind 1 442 eurot/tonn, mis on madalam kui ELis kohaldatav madalaim minimaalne impordihind ja palju madalam ELi suunatud ekspordi keskmisest tehasehinnast. Nende kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade võrdlus arvutatud normaalväärtusega näitas ligikaudu 30 % hinnaerinevust.

| (100) | Seepärast peeti tõenäoliseks, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral hakkavad Lõuna-Korea eksportivad tootjad müüma tooteid liitu dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(100)

Seepärast peeti tõenäoliseks, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral hakkavad Lõuna-Korea eksportivad tootjad müüma tooteid liitu dumpinguhinnaga.

b)   
  Vaba tootmisvõimsus

Vaba tootmisvõimsus

| (101) | Läbivaatamistaotluses esitatud kättesaadavate faktide kohaselt oli Lõuna-Korea tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt 280 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 24 000 tonni. Seega vastas Lõuna-Korea vaba tootmisvõimsus ligikaudu [7–10] % liidu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(101)

Läbivaatamistaotluses esitatud kättesaadavate faktide kohaselt oli Lõuna-Korea tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt 280 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 24 000 tonni. Seega vastas Lõuna-Korea vaba tootmisvõimsus ligikaudu [7–10] % liidu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

c)   
  Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (102) | Komisjon tegi kindlaks, et liidu turg on Lõuna-Korea tootjate jaoks atraktiivne järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon tegi kindlaks, et liidu turg on Lõuna-Korea tootjate jaoks atraktiivne järgmistel põhjustel.

| (103) | Esiteks, nagu on osutatud põhjenduses 81 eespool, on liidu turg üks suurimaid turge maailmas. Teiseks katab omamaine tootmine valdava osa Lõuna-Korea sisetarbimisest – import moodustab sellest vaid ligikaudu 19 %. Selle tulemusel on eksportivad tootjad orienteeritud peamiselt ekspordile. |
| --- | --- |

(103)

Esiteks, nagu on osutatud põhjenduses 81 eespool, on liidu turg üks suurimaid turge maailmas. Teiseks katab omamaine tootmine valdava osa Lõuna-Korea sisetarbimisest – import moodustab sellest vaid ligikaudu 19 %. Selle tulemusel on eksportivad tootjad orienteeritud peamiselt ekspordile.

| (104) | Kolmandaks on Lõuna-Korea eksport Hiinasse viimastel aastatel järsult vähenenud pärast seda, kui Hiina RVs kehtestati muu hulgas Lõuna-Korea suhtes dumpinguvastased meetmed ja Hiina enda omamaine tootmisvõimsus suurenes. See omakorda muudab liidu turu atraktiivsemaks, tekitades seega ohu, et toimuda võib kaubavahetuse teatav ümbersuunamine liitu. |
| --- | --- |

(104)

Kolmandaks on Lõuna-Korea eksport Hiinasse viimastel aastatel järsult vähenenud pärast seda, kui Hiina RVs kehtestati muu hulgas Lõuna-Korea suhtes dumpinguvastased meetmed ja Hiina enda omamaine tootmisvõimsus suurenes. See omakorda muudab liidu turu atraktiivsemaks, tekitades seega ohu, et toimuda võib kaubavahetuse teatav ümbersuunamine liitu.

d)   
  Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (105) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping tulevikus tõenäoliselt korduks. Võttes arvesse vaba tootmisvõimsust Lõuna-Koreas, kolmandatesse riikidesse suunatud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete ekspordi madalat hinnataset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – normaalväärtusega võrreldes toimus eksport dumpinguhindadega – ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon samuti, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks liidu turule tõenäoliselt märkimisväärne kogus Lõuna-Koreast pärit dumpinguhinna tasemel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. |
| --- | --- |

(105)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping tulevikus tõenäoliselt korduks. Võttes arvesse vaba tootmisvõimsust Lõuna-Koreas, kolmandatesse riikidesse suunatud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete ekspordi madalat hinnataset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – normaalväärtusega võrreldes toimus eksport dumpinguhindadega – ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon samuti, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks liidu turule tõenäoliselt märkimisväärne kogus Lõuna-Koreast pärit dumpinguhinna tasemel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid.

3.4.   Ameerika Ühendriigid

Ameerika Ühendriigid

3.4.1.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.4.1.1.   Sissejuhatavad märkused

| (106) | Kuna ükski USA eksportiv tootja koostööd ei teinud, nagu on märgitud põhjenduses 28, lähtus komisjon alusmääruse artikli 18 kohaselt oma üldises analüüsis, sealhulgas dumpingu arvutamisel, kättesaadavatest faktidest. |
| --- | --- |

(106)

Kuna ükski USA eksportiv tootja koostööd ei teinud, nagu on märgitud põhjenduses 28, lähtus komisjon alusmääruse artikli 18 kohaselt oma üldises analüüsis, sealhulgas dumpingu arvutamisel, kättesaadavatest faktidest.

| (107) | Sellest tulenevalt kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisel aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet koos muude teabeallikatega, nagu Eurostat ja andmebaas GTA. |
| --- | --- |

(107)

Sellest tulenevalt kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisel aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet koos muude teabeallikatega, nagu Eurostat ja andmebaas GTA.

3.4.1.2.   Dumping

a)   
  Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (108) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon sama metoodikat, mida kohaldas taotluse esitaja taotluses. Kuna usaldusväärsed andmed hindade kohta USA siseturul ei olnud kättesaadavad, siis kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud metoodikat ja väärtusi. |
| --- | --- |

(108)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon sama metoodikat, mida kohaldas taotluse esitaja taotluses. Kuna usaldusväärsed andmed hindade kohta USA siseturul ei olnud kättesaadavad, siis kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud metoodikat ja väärtusi.

b)   
  Ekspordihinnad

Ekspordihinnad

| (109) | Liitu suunatud ekspordi hinnad tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(109)

Liitu suunatud ekspordi hinnad tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal.

c)   
  Võrdlus

Võrdlus

| (110) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Selleks arvati taotluses kättesaadava teabe alusel maha tarne- ja kindlustuskulud (166,66 eurot/tonn). Seega tehti kindlaks, et normaalväärtus tehasest hankimise tasandil oli 2 310 eurot/tonn, samal ajal kui ekspordihind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 880 eurot/tonn. |
| --- | --- |

(110)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Selleks arvati taotluses kättesaadava teabe alusel maha tarne- ja kindlustuskulud (166,66 eurot/tonn). Seega tehti kindlaks, et normaalväärtus tehasest hankimise tasandil oli 2 310 eurot/tonn, samal ajal kui ekspordihind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 880 eurot/tonn.

d)   
  Dumping

Dumping

| (111) | Eespool kirjeldatu põhjal määras komisjon dumpingumarginaaliks ligikaudu 21 %. Seepärast järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(111)

Eespool kirjeldatu põhjal määras komisjon dumpingumarginaaliks ligikaudu 21 %. Seepärast järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.4.2.   Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (112) | Komisjon analüüsis, kas dumpingu jätkumine oleks tõenäoline, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Analüüsi käigus uuris komisjon tootmist ja vaba tootmisvõimsust USAs ja liidu turu atraktiivsust. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon analüüsis, kas dumpingu jätkumine oleks tõenäoline, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Analüüsi käigus uuris komisjon tootmist ja vaba tootmisvõimsust USAs ja liidu turu atraktiivsust.

a)   
  Vaba tootmisvõimsus

Vaba tootmisvõimsus

| (113) | Läbivaatamistaotluses esitatud teabe kohaselt oli USA tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt 265 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 77 000 tonni. Seega on üksnes USA vaba tootmisvõimsuse abil võimalik katta [27–30] % liidu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kogutarbimisest. |
| --- | --- |

(113)

Läbivaatamistaotluses esitatud teabe kohaselt oli USA tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt 265 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 77 000 tonni. Seega on üksnes USA vaba tootmisvõimsuse abil võimalik katta [27–30] % liidu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kogutarbimisest.

b)   
  Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (114) | Uurimine kinnitas, et liidu turg on USA tootjate jaoks atraktiivne järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(114)

Uurimine kinnitas, et liidu turg on USA tootjate jaoks atraktiivne järgmistel põhjustel.

| (115) | Esiteks, nagu on osutatud põhjenduses 81 eespool, on liidu turg üks suurimaid turge maailmas. |
| --- | --- |

(115)

Esiteks, nagu on osutatud põhjenduses 81 eespool, on liidu turg üks suurimaid turge maailmas.

| (116) | Teiseks katab omamaine tootmine juba valdava osa USA sisetarbimisest – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas import sellest vaid ligikaudu 15 %. Selle tulemusel on eksportivad tootjad orienteeritud ekspordile. |
| --- | --- |

(116)

Teiseks katab omamaine tootmine juba valdava osa USA sisetarbimisest – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas import sellest vaid ligikaudu 15 %. Selle tulemusel on eksportivad tootjad orienteeritud ekspordile.

c)   
  Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (117) | Komisjon järeldas eespool kirjeldatu põhjal, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping tulevikus tõenäoliselt jätkub. Võttes arvesse liitu suunatud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete dumpinguhindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, suurt vaba tootmisvõimsust USAs ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon samuti, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks liidu turule tõenäoliselt märkimisväärne kogus USAst pärit dumpinguhinna tasemel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon järeldas eespool kirjeldatu põhjal, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping tulevikus tõenäoliselt jätkub. Võttes arvesse liitu suunatud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete dumpinguhindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, suurt vaba tootmisvõimsust USAs ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon samuti, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks liidu turule tõenäoliselt märkimisväärne kogus USAst pärit dumpinguhinna tasemel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid.

3.5.   Hiina Rahvavabariik

Hiina Rahvavabariik

3.5.1.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.5.1.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel

| (118) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(118)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (119) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud: „Kui [---] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(119)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud: „Kui [---] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (120) | Arvestades uurimise algatamise ajal kättesaadavaid piisavaid tõendeid, mis osutavad Hiina RVs oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine selle riigi eksportivate tootjate suhtes, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. |
| --- | --- |

(120)

Arvestades uurimise algatamise ajal kättesaadavaid piisavaid tõendeid, mis osutavad Hiina RVs oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine selle riigi eksportivate tootjate suhtes, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a.

| (121) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon seega algatamisteates Hiina RV tootjaid üles esitama teavet uurimisaluse toote tootmiseks kasutatavate sisendite kohta. Taotletud teabe esitas üks eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(121)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon seega algatamisteates Hiina RV tootjaid üles esitama teavet uurimisaluse toote tootmiseks kasutatavate sisendite kohta. Taotletud teabe esitas üks eksportiv tootja.

| (122) | Komisjon saatis küsimustiku ka Hiina valitsusele, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks väidetavate oluliste moonutuste uurimiseks. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul alates algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei esitatud ühtegi seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon saatis küsimustiku ka Hiina valitsusele, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks väidetavate oluliste moonutuste uurimiseks. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul alates algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei esitatud ühtegi seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

| (123) | 30. novembril 2020 avaldas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teisele taandele esimese toimikusse lisatud teate (edaspidi „esimene teade“), milles küsiti huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjon võib normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uurimisaluse toote tootmisel kasutavad. Lisaks nimetas komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumidele tuginedes kaks võimalikku võrdlusriiki: Brasiilia ja Venemaa. |
| --- | --- |

(123)

30. novembril 2020 avaldas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teisele taandele esimese toimikusse lisatud teate (edaspidi „esimene teade“), milles küsiti huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjon võib normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uurimisaluse toote tootmisel kasutavad. Lisaks nimetas komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumidele tuginedes kaks võimalikku võrdlusriiki: Brasiilia ja Venemaa.

| (124) | Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Märkusi esitasid Eurofer ja Baoshani kontsern. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Märkusi esitasid Eurofer ja Baoshani kontsern.

| (125) | Esimese teate kohta esitatud märkusi käsitleti teises teates, mille komisjon andis välja 20. juulil 2021 ja milles ta teavitas huvitatud isikuid asjaomastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, kasutades võrdlusriigina Brasiiliat. Samuti teavitas komisjon huvitatud isikuid sellest, et ta määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi tootja Aperam Inox América so Sul S.A. (edaspidi „Aperam“) andmete põhjal. Märkusi esitasid Eurofer ja Baoshani kontsern. |
| --- | --- |

(125)

Esimese teate kohta esitatud märkusi käsitleti teises teates, mille komisjon andis välja 20. juulil 2021 ja milles ta teavitas huvitatud isikuid asjaomastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, kasutades võrdlusriigina Brasiiliat. Samuti teavitas komisjon huvitatud isikuid sellest, et ta määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi tootja Aperam Inox América so Sul S.A. (edaspidi „Aperam“) andmete põhjal. Märkusi esitasid Eurofer ja Baoshani kontsern.

3.5.1.2.   Hiina valitsuse keeldumine koostööst

| (126) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel uurimise algatamisel saatis komisjon Hiina valitsusele küsimustiku moonutuste olemasolu kohta. Hiina valitsus vastust ei esitanud. Komisjon teavitas Hiina valitsust 24. septembri 2021. aasta verbaalnoodiga, et kavatseb kasutada alusmääruse artiklit 18 seoses Hiina elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete siseturul võimalike oluliste moonutustega olemasoluga alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses. Komisjon kutsus Hiina valitsust üles esitama artikli 18 kohaldamise kohta märkusi. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(126)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel uurimise algatamisel saatis komisjon Hiina valitsusele küsimustiku moonutuste olemasolu kohta. Hiina valitsus vastust ei esitanud. Komisjon teavitas Hiina valitsust 24. septembri 2021. aasta verbaalnoodiga, et kavatseb kasutada alusmääruse artiklit 18 seoses Hiina elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete siseturul võimalike oluliste moonutustega olemasoluga alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses. Komisjon kutsus Hiina valitsust üles esitama artikli 18 kohaldamise kohta märkusi. Märkusi ei esitatud.

3.5.1.3.   Oluliste moonutuste olemasolu

| (127) | Hiina RV terasesektorit käsitlenud hiljutiste uurimiste (11) käigus leidis komisjon, et esines olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon järeldas käesolevas uurimises, et kättesaadavate tõendite põhjal oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine samuti asjakohane. |
| --- | --- |

(127)

Hiina RV terasesektorit käsitlenud hiljutiste uurimiste (11) käigus leidis komisjon, et esines olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon järeldas käesolevas uurimises, et kättesaadavate tõendite põhjal oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine samuti asjakohane.

11

| (128) | Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et Hiina RVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (12). Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et oluline osa terasesektorist, kuhu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted kuuluvad, on jätkuvalt Hiina valitsuse omanduses alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (13) ning lisaks sellele on Hiina valitsusel võimalik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (14). Peale selle leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Hiina RV planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (15). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu Hiina RVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (16). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (17) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses Hiina RV ettevõtete juurdepääsuga kapitalile (18). |
| --- | --- |

(128)

Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et Hiina RVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (12). Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et oluline osa terasesektorist, kuhu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted kuuluvad, on jätkuvalt Hiina valitsuse omanduses alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (13) ning lisaks sellele on Hiina valitsusel võimalik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (14). Peale selle leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Hiina RV planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (15). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu Hiina RVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (16). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (17) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses Hiina RV ettevõtete juurdepääsuga kapitalile (18).

12

13

14

15

16

17

18

| (129) | Nagu eelmistes Hiina RV terasesektorit käsitlenud uurimistes, kontrollis komisjon ka käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada Hiina RV omamaiseid hindu ja kulusid, sest esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses, samuti avalikult kättesaadavatel allikatel põhinevas aruandes sisalduvate tõendite alusel. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist Hiina RV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mille kaudu kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiina RVs, nagu ta oli kindlaks teinud ka oma varasemates sellekohastes uurimistes. |
| --- | --- |

(129)

Nagu eelmistes Hiina RV terasesektorit käsitlenud uurimistes, kontrollis komisjon ka käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada Hiina RV omamaiseid hindu ja kulusid, sest esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses, samuti avalikult kättesaadavatel allikatel põhinevas aruandes sisalduvate tõendite alusel. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist Hiina RV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mille kaudu kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiina RVs, nagu ta oli kindlaks teinud ka oma varasemates sellekohastes uurimistes.

| (130) | Taotlus sisaldas teavet terase 13. viisaastakuplaani moonutava mõju kohta terasetööstusele. Lisaks osutati taotluses USA valitsuse järeldustele riigi suhteliselt tugeva kontrolli kohta Hiina terasesektori üle riigivarade järelevalve ja haldamise komisjoni (SASAC) kaudu ja absoluutse kontrolli kohta elektrienergia üle (19). Peale selle täheldati taotluses, et sarnaselt orgaanilise kattega terastoodetega toodetakse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid kuumvaltsitud rullidest. Seepärast esinevad samad moonutused, mida komisjon täheldas komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/687 (20) seoses orgaanilise kattega terastoodetega, ka elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete puhul. Lisaks märgiti taotluses, et kaks peamist elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid käsitleva uurimisega hõlmatud Hiina eksportivat tootjat, Baosteel ja WISCO, on ühtlasi orgaanilise kattega terastoodete eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse toote suhtes kehtestatud lõplikke meetmeid. 2016. aasta lõpus Baosteel ja WISCO ühinesid ning neist sai Hiina suurim terasetootja. Taotluses osutati ka terasest kuumvaltsitud lehttoodetega seotud subsiidiumidevastasele menetlusele, (21) mille käigus komisjon tegi kindlaks mitu subsiidiumi, mis näitavad moonutuste olemasolu selles sektoris. Samuti mainiti taotluses Baosteeli ja teiste tootjate saadud rahalist toetust, mida tõendavad terasetootjate ühenduse koostatud aruanne (22) ja Ameerika Ühendriikide mitmes tasakaalustavaid tollimakse käsitlevas uurimises tehtud järeldused (23). |
| --- | --- |

(130)

Taotlus sisaldas teavet terase 13. viisaastakuplaani moonutava mõju kohta terasetööstusele. Lisaks osutati taotluses USA valitsuse järeldustele riigi suhteliselt tugeva kontrolli kohta Hiina terasesektori üle riigivarade järelevalve ja haldamise komisjoni (SASAC) kaudu ja absoluutse kontrolli kohta elektrienergia üle (19). Peale selle täheldati taotluses, et sarnaselt orgaanilise kattega terastoodetega toodetakse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid kuumvaltsitud rullidest. Seepärast esinevad samad moonutused, mida komisjon täheldas komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/687 (20) seoses orgaanilise kattega terastoodetega, ka elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete puhul. Lisaks märgiti taotluses, et kaks peamist elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid käsitleva uurimisega hõlmatud Hiina eksportivat tootjat, Baosteel ja WISCO, on ühtlasi orgaanilise kattega terastoodete eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse toote suhtes kehtestatud lõplikke meetmeid. 2016. aasta lõpus Baosteel ja WISCO ühinesid ning neist sai Hiina suurim terasetootja. Taotluses osutati ka terasest kuumvaltsitud lehttoodetega seotud subsiidiumidevastasele menetlusele, (21) mille käigus komisjon tegi kindlaks mitu subsiidiumi, mis näitavad moonutuste olemasolu selles sektoris. Samuti mainiti taotluses Baosteeli ja teiste tootjate saadud rahalist toetust, mida tõendavad terasetootjate ühenduse koostatud aruanne (22) ja Ameerika Ühendriikide mitmes tasakaalustavaid tollimakse käsitlevas uurimises tehtud järeldused (23).

19

20

21

22

23

| (131) | Nagu on märgitud põhjenduses 126, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toimikus, sealhulgas aruandes sisalduvaid ning kaebuse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleva juhtumi puhul toetaksid või need ümber lükkaksid. |
| --- | --- |

(131)

Nagu on märgitud põhjenduses 126, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toimikus, sealhulgas aruandes sisalduvaid ning kaebuse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleva juhtumi puhul toetaksid või need ümber lükkaksid.

| (132) | Konkreetselt terasesektoris, kuhu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted kuuluvad, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Paljud suurimad tootjad kuuluvad riigile. Näiteks on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete peamine eksportija Baosteel Hiina riigile kuuluv ettevõte, mis tegeleb terase tootmisega ja kuulub hiljuti konsolideeritud kontserni China Baowu Steel Group Co. Ltd (varem Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. ja Wuhan Iron & Steel) (24). Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraomanduses olevate ettevõtete nominaalne jaotus on hinnangute järgi peaaegu võrdne, on maailma kümne suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (25). Ehkki 2016. aastal andsid kümme suurimat tootjat vaid ligikaudu 36 % tootmisharu kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgi koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest umbes kümnesse suurettevõttesse (26). Hiina valitsus kordas seda kavatsust 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (27). Selline konsolideerimine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (28). Kaks Hiina elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjat, Baosteel ja WISCO (mis mõlemad kuuluvad Baoshani kontserni), on riigi omanduses. |
| --- | --- |

(132)

Konkreetselt terasesektoris, kuhu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted kuuluvad, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Paljud suurimad tootjad kuuluvad riigile. Näiteks on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete peamine eksportija Baosteel Hiina riigile kuuluv ettevõte, mis tegeleb terase tootmisega ja kuulub hiljuti konsolideeritud kontserni China Baowu Steel Group Co. Ltd (varem Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. ja Wuhan Iron & Steel) (24). Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraomanduses olevate ettevõtete nominaalne jaotus on hinnangute järgi peaaegu võrdne, on maailma kümne suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (25). Ehkki 2016. aastal andsid kümme suurimat tootjat vaid ligikaudu 36 % tootmisharu kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgi koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest umbes kümnesse suurettevõttesse (26). Hiina valitsus kordas seda kavatsust 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (27). Selline konsolideerimine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (28). Kaks Hiina elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjat, Baosteel ja WISCO (mis mõlemad kuuluvad Baoshani kontserni), on riigi omanduses.

24

25

26

27

28

| (133) | Seoses sellega, et Hiina valitsus võib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses oma esindatuse tõttu ettevõtetes mõjutada terasesektori hindu ja kulusid, tehti uurimise käigus kindlaks isiklikud sidemed uurimisaluse toote tootjate ja HKP vahel, näiteks HKP liikmed Baoshani kontserni kõrgemas juhtkonnas või direktorite nõukogu liikmete hulgas. |
| --- | --- |

(133)

Seoses sellega, et Hiina valitsus võib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses oma esindatuse tõttu ettevõtetes mõjutada terasesektori hindu ja kulusid, tehti uurimise käigus kindlaks isiklikud sidemed uurimisaluse toote tootjate ja HKP vahel, näiteks HKP liikmed Baoshani kontserni kõrgemas juhtkonnas või direktorite nõukogu liikmete hulgas.

| (134) | Elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Järgmised näited illustreerivad Hiina valitsuse üha ulatuslikuma asjaomasesse sektorisse sekkumise suundumust, nagu on kirjeldatud eespool. Kaks elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjat rõhutavad oma veebisaitidel sõnaselgelt parteitööd, nende ettevõtte juhatuses on partei liikmeid ja nad toonitavad oma seotust HKPga. Uurimine näitas, et parteitööd tehakse nii Baosteelis kui ka WISCOs. Baosteel kirjeldab parteitööd järgmiselt. „Võtta põhivastutus partei rangeks ja igakülgseks juhtimiseks, juhtida äriühingu ideoloogilist ja poliitilist tööd ning ühise rindena töötamist, tuginedes spirituaalsele tsivilisatsioonile, ehitada üles äriühingu kultuur ja selline massitöö nagu ametiühingud ja kommunistlike noorte liiga, suunata partei stiilis ausa juhtimise ülesehitamist, toetada distsiplinaarkomisjone nende järelevalveülesannete tõhusal täitmisel (29).“ WISCO märgib oma veebisaidil, et äriühingu WISCO Group Co., Ltd. Hiina Kommunistliku Partei liikmete esimesel kongressil 22. jaanuaril 2021„otsustati anda parteikomiteele täielik juhtroll „juhtimisel, üldise olukorra haldamisel ja rakendamise tagamisel“, parandada poliitilist positsiooni, suurendada vastutust ning teha kõik arengustrateegia „1345“ elluviimise edendamiseks (30)“. |
| --- | --- |

(134)

Elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Järgmised näited illustreerivad Hiina valitsuse üha ulatuslikuma asjaomasesse sektorisse sekkumise suundumust, nagu on kirjeldatud eespool. Kaks elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjat rõhutavad oma veebisaitidel sõnaselgelt parteitööd, nende ettevõtte juhatuses on partei liikmeid ja nad toonitavad oma seotust HKPga. Uurimine näitas, et parteitööd tehakse nii Baosteelis kui ka WISCOs. Baosteel kirjeldab parteitööd järgmiselt. „Võtta põhivastutus partei rangeks ja igakülgseks juhtimiseks, juhtida äriühingu ideoloogilist ja poliitilist tööd ning ühise rindena töötamist, tuginedes spirituaalsele tsivilisatsioonile, ehitada üles äriühingu kultuur ja selline massitöö nagu ametiühingud ja kommunistlike noorte liiga, suunata partei stiilis ausa juhtimise ülesehitamist, toetada distsiplinaarkomisjone nende järelevalveülesannete tõhusal täitmisel (29).“ WISCO märgib oma veebisaidil, et äriühingu WISCO Group Co., Ltd. Hiina Kommunistliku Partei liikmete esimesel kongressil 22. jaanuaril 2021„otsustati anda parteikomiteele täielik juhtroll „juhtimisel, üldise olukorra haldamisel ja rakendamise tagamisel“, parandada poliitilist positsiooni, suurendada vastutust ning teha kõik arengustrateegia „1345“ elluviimise edendamiseks (30)“.

29

30

| (135) | Peale selle on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektoris kehtestatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohane poliitika, mis soosib omamaiseid tootjaid või mõjutab turgu muul viisil. |
| --- | --- |

(135)

Peale selle on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektoris kehtestatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohane poliitika, mis soosib omamaiseid tootjaid või mõjutab turgu muul viisil.

| (136) | Kuigi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektor on spetsialiseerunud tootmisharu ja uurimise käigus ei olnud võimalik leida konkreetseid poliitikadokumente, mis suunavad spetsiaalselt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu arengut, saab see tootmisharu valitsuselt juhiseid ja valitsus sekkub elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete peamiste toorainete, nimelt terase ja rauamaagi valdkonnas. |
| --- | --- |

(136)

Kuigi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektor on spetsialiseerunud tootmisharu ja uurimise käigus ei olnud võimalik leida konkreetseid poliitikadokumente, mis suunavad spetsiaalselt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu arengut, saab see tootmisharu valitsuselt juhiseid ja valitsus sekkub elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete peamiste toorainete, nimelt terase ja rauamaagi valdkonnas.

| (137) | Hiina valitsus peab terasetööstust võtmetähtsusega tootmisharuks (31). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasele keskendunud kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks uurimisperioodil kehtinud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava aastateks 2016–2020. Kavas on rõhutatud, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“ (32). Kavas sätestatud peamised ülesanded ja eesmärgid hõlmavad kõiki tootmisharu arendamise aspekte (33). Uurimisperioodil kohaldatava majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaaniga (34) nähti ette kõrgekvaliteetsete terasetoodete liike tootvatele ettevõtetele toetuse andmine. Samuti keskendutakse selles toote kvaliteedi, vastupidavuse ja usaldusväärsuse saavutamisele, toetades äriühinguid, kes kasutavad puhta terasetootmise, täppisvaltsimise ja kvaliteedi parandamise tehnoloogiaid (35). |
| --- | --- |

(137)

Hiina valitsus peab terasetööstust võtmetähtsusega tootmisharuks (31). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasele keskendunud kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks uurimisperioodil kehtinud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava aastateks 2016–2020. Kavas on rõhutatud, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“ (32). Kavas sätestatud peamised ülesanded ja eesmärgid hõlmavad kõiki tootmisharu arendamise aspekte (33). Uurimisperioodil kohaldatava majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaaniga (34) nähti ette kõrgekvaliteetsete terasetoodete liike tootvatele ettevõtetele toetuse andmine. Samuti keskendutakse selles toote kvaliteedi, vastupidavuse ja usaldusväärsuse saavutamisele, toetades äriühinguid, kes kasutavad puhta terasetootmise, täppisvaltsimise ja kvaliteedi parandamise tehnoloogiaid (35).

31

32

33

34

35

| (138) | Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (36) (edaspidi „kataloog“) nimetatakse terasesektorit soodustatud tootmisharuks. Üks oluline elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatav tooraine on raud. Uurimisperioodil kohaldati rauamaagi suhtes riiklikku maavarade plaani 2016–2020. Muu hulgas tuli plaani kohaselt „tagada ettevõtete koondumine ning kujundada välja turul konkurentsivõimelised suured ja keskmise suurusega kaevandused“, „tagada kohalike ressursside suunamine, et koondada need suurte kaevanduskontsernide kätte“, „vähendada rauamaagisektoris tegutsevate ettevõtete koormust, suurendada omamaiste rauamaagisektoris tegutsevate ettevõtete konkurentsivõimet“ ja „piisavalt kontrollida 1 000 meetri sügavuste kaevanduste ja madala kvaliteediklassi rauamaagi kaevanduste arendamist“. |
| --- | --- |

(138)

Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (36) (edaspidi „kataloog“) nimetatakse terasesektorit soodustatud tootmisharuks. Üks oluline elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatav tooraine on raud. Uurimisperioodil kohaldati rauamaagi suhtes riiklikku maavarade plaani 2016–2020. Muu hulgas tuli plaani kohaselt „tagada ettevõtete koondumine ning kujundada välja turul konkurentsivõimelised suured ja keskmise suurusega kaevandused“, „tagada kohalike ressursside suunamine, et koondada need suurte kaevanduskontsernide kätte“, „vähendada rauamaagisektoris tegutsevate ettevõtete koormust, suurendada omamaiste rauamaagisektoris tegutsevate ettevõtete konkurentsivõimet“ ja „piisavalt kontrollida 1 000 meetri sügavuste kaevanduste ja madala kvaliteediklassi rauamaagi kaevanduste arendamist“.

36

| (139) | Rauamaaki on nimetatud ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud terase 13. viisaastakuplaanis 2016–2020. Plaanis on seoses rauamaagiga ette nähtud järgmine: „jätkata uuringute toetamist peamistes omamaiste maavarade valdkondades, [...], toetada mitut olemasolevat ja väga konkurentsivõimelist rauamaagisektoris tegutsevat omamaist ettevõtet ulatuslikuma ja aktiivsema arendamise kaudu, [...], ning tugevdada omamaiste maavarabaaside rolli (varustus)kindluses“. |
| --- | --- |

(139)

Rauamaaki on nimetatud ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud terase 13. viisaastakuplaanis 2016–2020. Plaanis on seoses rauamaagiga ette nähtud järgmine: „jätkata uuringute toetamist peamistes omamaiste maavarade valdkondades, [...], toetada mitut olemasolevat ja väga konkurentsivõimelist rauamaagisektoris tegutsevat omamaist ettevõtet ulatuslikuma ja aktiivsema arendamise kaudu, [...], ning tugevdada omamaiste maavarabaaside rolli (varustus)kindluses“.

| (140) | Rauamaagitööstus on liigitatud strateegiliseks kujunemisjärgus tööstusharuks ja seega on see hõlmatud strateegiliste kujunemisjärgus tööstusharude 13. viisaastakuplaaniga. Rauamaak, toormalm ja ferrosulamid on kõik loetletud ka riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2019. aasta suuniskataloogis tööstuse kohandamise kohta. Ferrosulameid on nimetatud tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi 2018. aasta tööstuse arendamise ja ülemineku suuniskataloogis. |
| --- | --- |

(140)

Rauamaagitööstus on liigitatud strateegiliseks kujunemisjärgus tööstusharuks ja seega on see hõlmatud strateegiliste kujunemisjärgus tööstusharude 13. viisaastakuplaaniga. Rauamaak, toormalm ja ferrosulamid on kõik loetletud ka riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2019. aasta suuniskataloogis tööstuse kohandamise kohta. Ferrosulameid on nimetatud tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi 2018. aasta tööstuse arendamise ja ülemineku suuniskataloogis.

| (141) | Nagu ilmneb terast ja rauda käsitlevatest näidetest eespool, suunab Hiina valitsus peale selle elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektori arengut mitmesuguste poliitiliste vahendite ja suunistega ning kontrollib praktiliselt kõiki sektori arendamise ja toimimise aspekte. Seega saab elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu valitsuselt juhiseid ning valitsus sekkub terase ja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete peamise tooraine, see tähendab raua osas. |
| --- | --- |

(141)

Nagu ilmneb terast ja rauda käsitlevatest näidetest eespool, suunab Hiina valitsus peale selle elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektori arengut mitmesuguste poliitiliste vahendite ja suunistega ning kontrollib praktiliselt kõiki sektori arendamise ja toimimise aspekte. Seega saab elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu valitsuselt juhiseid ning valitsus sekkub terase ja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete peamise tooraine, see tähendab raua osas.

| (142) | Lisaks eespool kirjeldatule saavad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjad riigilt ka subsiidiume, mis viitab selgelt riigi huvile selles sektoris. Komisjon tegi uurimise käigus kindlaks, et kaks elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjat, Baosteel (37) ja WISCO, (38) said riigilt otseseid subsiidiume. |
| --- | --- |

(142)

Lisaks eespool kirjeldatule saavad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjad riigilt ka subsiidiume, mis viitab selgelt riigi huvile selles sektoris. Komisjon tegi uurimise käigus kindlaks, et kaks elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjat, Baosteel (37) ja WISCO, (38) said riigilt otseseid subsiidiume.

37

38

| (143) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega sunnitakse ettevõtteid järgima avaliku poliitika eesmärki toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas terase ja raua tootmist, mis hõlmab elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(143)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega sunnitakse ettevõtteid järgima avaliku poliitika eesmärki toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas terase ja raua tootmist, mis hõlmab elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

| (144) | Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane ja eespool põhjenduses 128 osutatud pankroti- ja asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või täitmise ebapiisav tagamine elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid. |
| --- | --- |

(144)

Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane ja eespool põhjenduses 128 osutatud pankroti- ja asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või täitmise ebapiisav tagamine elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid.

| (145) | Nagu eespool põhjenduses 128 samuti viidatud, mõjutavad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektorit ka alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased palgakulude moonutused. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiina RVs sama tööhõivesüsteemi) (39). |
| --- | --- |

(145)

Nagu eespool põhjenduses 128 samuti viidatud, mõjutavad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektorit ka alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased palgakulude moonutused. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiina RVs sama tööhõivesüsteemi) (39).

39

| (146) | Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektorit ei mõjuta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohane ja samuti eespool põhjenduses 128 osutatud valitsuse sekkumine finantssüsteemi. Riigi oluline sekkumine finantssüsteemi mõjutab seega tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(146)

Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektorit ei mõjuta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohane ja samuti eespool põhjenduses 128 osutatud valitsuse sekkumine finantssüsteemi. Riigi oluline sekkumine finantssüsteemi mõjutab seega tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

| (147) | Samuti tuletab komisjon meelde, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks on vaja palju sisendeid. Kui elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjad neid sisendeid ostavad või tellivad, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused, nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused, ja nende suhtes kohaldatakse planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(147)

Samuti tuletab komisjon meelde, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks on vaja palju sisendeid. Kui elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjad neid sisendeid ostavad või tellivad, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused, nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused, ja nende suhtes kohaldatakse planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (148) | Seetõttu ei ole asjakohane mitte üksnes jätta kasutamata elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete omamaised müügihinnad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali eraldamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal Hiina RVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud Hiina RVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. |
| --- | --- |

(148)

Seetõttu ei ole asjakohane mitte üksnes jätta kasutamata elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete omamaised müügihinnad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali eraldamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal Hiina RVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud Hiina RVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta.

| (149) | Hiina valitsus ei ole esitanud ühtegi vastupidist tõendit ega väidet. Üks eksportivate tootjate kontsern, nimelt Baosteel ja WISCO (edaspidi „Baoshani kontsern“), esitas märkusi oluliste moonutuste olemasolu kohta. |
| --- | --- |

(149)

Hiina valitsus ei ole esitanud ühtegi vastupidist tõendit ega väidet. Üks eksportivate tootjate kontsern, nimelt Baosteel ja WISCO (edaspidi „Baoshani kontsern“), esitas märkusi oluliste moonutuste olemasolu kohta.

| (150) | Esiteks rõhutas Baoshani kontsern, et väidet „oluliste moonutuste“ kohta Hiinas ei tohiks käsitada eelnevalt kindlakstehtud järeldusena. Baoshani kontsern väitis, et komisjon ei tohiks koguda normaalväärtuse arvutamiseks vajalikku teavet võrdlusriigi meetodil uurimise alguses, see tähendab enne seda, kui asjaomase uurimise puhul on olulised moonutused kindlaks tehtud ja kinnitust leidnud. Baoshani kontserni väitel tuleks seda teavet koguda alles pärast seda, kui komisjon on alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätete kohaldamiseks vajalikud faktid kinnitanud. Samuti täheldas kontsern, et taotluses tugineti suurel määral Hiinat käsitlevale aruandele, mis Baoshani kontserni sõnade kohaselt ei vasta erapooletute ja objektiivsete tõendite standardile, sest selle koostamise eesmärk oli hõlbustada Euroopa tootmisharul kaebusi esitada. Peale selle väitis Baoshani kontsern, et komisjoni aruandes sisalduva teabe täpsus ja selle asjakohasus praeguse menetluse seisukohast on äärmiselt kaheldavad, sest aruanne avaldati 2017. aastal ning selle sisu ja viited käsitlevad 2016. ja varasemaid aastaid ning seepärast ei ole see kohaldatav käesoleva uurimise uurimisperioodi suhtes. Ühtlasi märkis Baoshani kontsern, et Hiinat käsitlev aruanne ei hõlma elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid, vaid ainult terasesektorit, ja et terase kohta tehtud järeldused ei pruugi olla elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete puhul asjakohased. |
| --- | --- |

(150)

Esiteks rõhutas Baoshani kontsern, et väidet „oluliste moonutuste“ kohta Hiinas ei tohiks käsitada eelnevalt kindlakstehtud järeldusena. Baoshani kontsern väitis, et komisjon ei tohiks koguda normaalväärtuse arvutamiseks vajalikku teavet võrdlusriigi meetodil uurimise alguses, see tähendab enne seda, kui asjaomase uurimise puhul on olulised moonutused kindlaks tehtud ja kinnitust leidnud. Baoshani kontserni väitel tuleks seda teavet koguda alles pärast seda, kui komisjon on alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätete kohaldamiseks vajalikud faktid kinnitanud. Samuti täheldas kontsern, et taotluses tugineti suurel määral Hiinat käsitlevale aruandele, mis Baoshani kontserni sõnade kohaselt ei vasta erapooletute ja objektiivsete tõendite standardile, sest selle koostamise eesmärk oli hõlbustada Euroopa tootmisharul kaebusi esitada. Peale selle väitis Baoshani kontsern, et komisjoni aruandes sisalduva teabe täpsus ja selle asjakohasus praeguse menetluse seisukohast on äärmiselt kaheldavad, sest aruanne avaldati 2017. aastal ning selle sisu ja viited käsitlevad 2016. ja varasemaid aastaid ning seepärast ei ole see kohaldatav käesoleva uurimise uurimisperioodi suhtes. Ühtlasi märkis Baoshani kontsern, et Hiinat käsitlev aruanne ei hõlma elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid, vaid ainult terasesektorit, ja et terase kohta tehtud järeldused ei pruugi olla elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete puhul asjakohased.

| (151) | Komisjon leidis, et algatamisteates nimetatud tõendite loetelu oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel uurimise algatamiseks piisav. Kui oluliste moonutuste tegelik olemasolu tehakse kindlaks ja sellest tulenevat artikli 2 lõike 6a punktis a ettenähtud meetodit kasutatakse üksnes ajutiste ja/või lõplike järelduste avaldamise ajal, siis artikli 2 lõike 6a punktis e on sätestatud kohustus koguda selle meetodi kohaldamiseks vajalikke andmeid pärast selle alusel uurimise algatamist. Käesoleval juhul pidas komisjon taotluse esitaja esitatud tõendeid oluliste moonutuste kohta piisavaks, et algatada nende alusel uurimine. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e sätestatud kohustusega täpsustati seda sõnaselgelt algatamisteate punktis 3. Seetõttu tegi komisjon kõik vajaliku, et ta saaks rakendada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohast metoodikat, kui oluliste moonutuste olemasolu leiab uurimise käigus kinnitust. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon leidis, et algatamisteates nimetatud tõendite loetelu oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel uurimise algatamiseks piisav. Kui oluliste moonutuste tegelik olemasolu tehakse kindlaks ja sellest tulenevat artikli 2 lõike 6a punktis a ettenähtud meetodit kasutatakse üksnes ajutiste ja/või lõplike järelduste avaldamise ajal, siis artikli 2 lõike 6a punktis e on sätestatud kohustus koguda selle meetodi kohaldamiseks vajalikke andmeid pärast selle alusel uurimise algatamist. Käesoleval juhul pidas komisjon taotluse esitaja esitatud tõendeid oluliste moonutuste kohta piisavaks, et algatada nende alusel uurimine. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e sätestatud kohustusega täpsustati seda sõnaselgelt algatamisteate punktis 3. Seetõttu tegi komisjon kõik vajaliku, et ta saaks rakendada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohast metoodikat, kui oluliste moonutuste olemasolu leiab uurimise käigus kinnitust.

| (152) | Seoses aruande erapoolikust käsitleva väitega märgib komisjon, et aruanne on terviklik dokument, mis tugineb ulatuslikele erapooletutele tõenditele, sealhulgas Hiina valitsuse avaldatud õigusaktidele, määrustele ja muudele ametlikele poliitikadokumentidele, rahvusvaheliste organisatsioonide esitatud kolmandate isikute aruannetele, akadeemilistele uuringutele ja teadlaste artiklitele ning muudele usaldusväärsetele sõltumatutele allikatele. See on avalikkusele kättesaadav alates 2017. aasta detsembrist, nii et kõigil huvitatud isikutel on olnud piisavalt võimalusi seda ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, täiendada või kommenteerida. Seoses aruande aegumist käsitleva väitega tuletab komisjon meelde, et siiani ei ole esitatud tõendeid, millest ilmneks, et aruanne on aegunud. Vastupidi – eelkõige märgib komisjon, et aruandes sisalduvad peamised poliitikadokumendid ja tõendid, sealhulgas uurimisaluse toote puhul kehtivad asjaomased viisaastakuplaanid ja õigusaktid, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt asjakohased ning et ei Baoshani kontsern ega teised isikud ole tõendanud, et see enam nii ei olnud. |
| --- | --- |

(152)

Seoses aruande erapoolikust käsitleva väitega märgib komisjon, et aruanne on terviklik dokument, mis tugineb ulatuslikele erapooletutele tõenditele, sealhulgas Hiina valitsuse avaldatud õigusaktidele, määrustele ja muudele ametlikele poliitikadokumentidele, rahvusvaheliste organisatsioonide esitatud kolmandate isikute aruannetele, akadeemilistele uuringutele ja teadlaste artiklitele ning muudele usaldusväärsetele sõltumatutele allikatele. See on avalikkusele kättesaadav alates 2017. aasta detsembrist, nii et kõigil huvitatud isikutel on olnud piisavalt võimalusi seda ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, täiendada või kommenteerida. Seoses aruande aegumist käsitleva väitega tuletab komisjon meelde, et siiani ei ole esitatud tõendeid, millest ilmneks, et aruanne on aegunud. Vastupidi – eelkõige märgib komisjon, et aruandes sisalduvad peamised poliitikadokumendid ja tõendid, sealhulgas uurimisaluse toote puhul kehtivad asjaomased viisaastakuplaanid ja õigusaktid, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt asjakohased ning et ei Baoshani kontsern ega teised isikud ole tõendanud, et see enam nii ei olnud.

| (153) | Mis puudutab väidet, et komisjoni aruanne ei sisalda eraldi peatükki elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kohta, vaid üksnes terase kohta üldiselt, siis märkis komisjon, et esiteks on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete näol tegemist terase eriliigiga ja seega on terast käsitlevad sätted üldjoontes kohaldatavad ka elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suhtes. Teiseks ei ole oluliste moonutuste olemasolu, mis annab aluse alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks, seotud uurimisalust toodet käsitleva konkreetse valdkondliku peatüki olemasoluga. Aruandes on kirjeldatud Hiina RVs esinevaid eri liiki moonutusi, mis on valdkonnaülesed ja laienevad kogu Hiina majandusele ning mõjutavad uurimisaluse toote hindu ja/või tooraineid ja tootmiskulusid. Seega lükati Baoshani kontserni esitatud väited tagasi. |
| --- | --- |

(153)

Mis puudutab väidet, et komisjoni aruanne ei sisalda eraldi peatükki elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kohta, vaid üksnes terase kohta üldiselt, siis märkis komisjon, et esiteks on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete näol tegemist terase eriliigiga ja seega on terast käsitlevad sätted üldjoontes kohaldatavad ka elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suhtes. Teiseks ei ole oluliste moonutuste olemasolu, mis annab aluse alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks, seotud uurimisalust toodet käsitleva konkreetse valdkondliku peatüki olemasoluga. Aruandes on kirjeldatud Hiina RVs esinevaid eri liiki moonutusi, mis on valdkonnaülesed ja laienevad kogu Hiina majandusele ning mõjutavad uurimisaluse toote hindu ja/või tooraineid ja tootmiskulusid. Seega lükati Baoshani kontserni esitatud väited tagasi.

| (154) | Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobilik kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seepärast arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, see tähendab käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(154)

Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobilik kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seepärast arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, see tähendab käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.5.1.4.   Võrdlusriik

a)   
  Üldised märkused

Üldised märkused

| (155) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest.






  — | Hiinaga sarnane majanduse arengutase. Sellega seoses kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga (40). |
| --- | --- | --- |

(155)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest.

—

Hiinaga sarnane majanduse arengutase. Sellega seoses kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga (40).

40

| — | Uurimisaluse toote tootmine selles riigis (41). |
| --- | --- |

—

Uurimisaluse toote tootmine selles riigis (41).

41

| — | Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis. |
| --- | --- |

—

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis.

| — | Kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

—

Kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (156) | Nagu on selgitatud põhjendustes 123 ja 125, avaldas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud allikate kohta kaks toimikusse lisatud teadet: 30. novembri 2020. aasta esimene tootmistegureid käsitlev teade (edaspidi „esimene teade“) ja 20. juuli 2021. aasta teine tootmistegureid käsitlev teade (edaspidi „teine teade“). Nendes teadetes kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mis pooltelt nende asjaolude ja allikate kohta saadi. Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest käsitada käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Brasiiliat, kui leiab kinnitust oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a. |
| --- | --- |

(156)

Nagu on selgitatud põhjendustes 123 ja 125, avaldas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud allikate kohta kaks toimikusse lisatud teadet: 30. novembri 2020. aasta esimene tootmistegureid käsitlev teade (edaspidi „esimene teade“) ja 20. juuli 2021. aasta teine tootmistegureid käsitlev teade (edaspidi „teine teade“). Nendes teadetes kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mis pooltelt nende asjaolude ja allikate kohta saadi. Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest käsitada käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Brasiiliat, kui leiab kinnitust oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a.

b)   
  Hiina RVga sarnane majandusarengu tase

Hiina RVga sarnane majandusarengu tase

| (157) | Esimeses teates pidas komisjon Maailmapanga andmetel Hiinaga sarnase majanduse arengutasemega riikideks, kus uurimisalust toodet teadaolevalt toodetakse, Brasiiliat ja Venemaad (st Maailmapank on kogurahvatulu alusel liigitanud mõlemad suurema keskmise sissetulekuga riikideks). Liidu tootmisharu pakkus väidetavalt sobiva võrdlusriigina välja ka Lõuna-Korea. Võttes aga arvesse Lõuna-Korea majandusarengu taset vastavalt Maailmapanga liigitusele, ei olnud võimalik kaaluda selle riigi kasutamist võrdlusriigina. |
| --- | --- |

(157)

Esimeses teates pidas komisjon Maailmapanga andmetel Hiinaga sarnase majanduse arengutasemega riikideks, kus uurimisalust toodet teadaolevalt toodetakse, Brasiiliat ja Venemaad (st Maailmapank on kogurahvatulu alusel liigitanud mõlemad suurema keskmise sissetulekuga riikideks). Liidu tootmisharu pakkus väidetavalt sobiva võrdlusriigina välja ka Lõuna-Korea. Võttes aga arvesse Lõuna-Korea majandusarengu taset vastavalt Maailmapanga liigitusele, ei olnud võimalik kaaluda selle riigi kasutamist võrdlusriigina.

| (158) | Pärast esimese teate avaldamist väitis liidu tootmisharu, et alusmääruse artikli 2 lõikega 6a antakse komisjonile sobiva võrdlusriigi määramisel ulatuslik kaalutlusõigus ega piirata sarnase majandusarengu taseme põhimõtet riikidega, kelle Maailmapank on liigitanud samasse kogurahvatulu rühma. Eelkõige väitis liidu tootmisharu, et kuigi Maailmapanga liigitus kogurahvatulu põhjal võib olla paljudel juhtudel loogiline, ei ole see mõistlik elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu puhul, mida käesolev uurimine käsitleb. Selle põhjus on asjaolu, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete näol on tegemist ainulaadse kõrgtehnoloogilise terasetootega ning Hiina eksportiva tootja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tehased vastavad kõrgeimatele rahvusvahelistele normidele ja ta ekspordib Euroopa Liitu peamiselt suure läbitavusega (kõrgesse kvaliteediklassi kuuluvaid) elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. Samuti väitis liidu tootmisharu, et Brasiilia tootja ei suuda saavutada sama kvaliteeditaset, seevastu on Hiina eksportiv tootja majanduslikult ja tehnoloogiliselt samal tasemel kui Lõuna-Korea tehas POSCO, seega oli Lõuna-Korea tema arvamuse kohaselt kõige sobivam võrdlusriik. |
| --- | --- |

(158)

Pärast esimese teate avaldamist väitis liidu tootmisharu, et alusmääruse artikli 2 lõikega 6a antakse komisjonile sobiva võrdlusriigi määramisel ulatuslik kaalutlusõigus ega piirata sarnase majandusarengu taseme põhimõtet riikidega, kelle Maailmapank on liigitanud samasse kogurahvatulu rühma. Eelkõige väitis liidu tootmisharu, et kuigi Maailmapanga liigitus kogurahvatulu põhjal võib olla paljudel juhtudel loogiline, ei ole see mõistlik elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu puhul, mida käesolev uurimine käsitleb. Selle põhjus on asjaolu, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete näol on tegemist ainulaadse kõrgtehnoloogilise terasetootega ning Hiina eksportiva tootja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tehased vastavad kõrgeimatele rahvusvahelistele normidele ja ta ekspordib Euroopa Liitu peamiselt suure läbitavusega (kõrgesse kvaliteediklassi kuuluvaid) elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. Samuti väitis liidu tootmisharu, et Brasiilia tootja ei suuda saavutada sama kvaliteeditaset, seevastu on Hiina eksportiv tootja majanduslikult ja tehnoloogiliselt samal tasemel kui Lõuna-Korea tehas POSCO, seega oli Lõuna-Korea tema arvamuse kohaselt kõige sobivam võrdlusriik.

| (159) | Mis puudutab Maailmapanga liigitust, siis on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et normaalväärtuse arvutamisel riikide puhul, kus esineb olulisi moonutusi, võib komisjon kasutada võrdlusriiki, mille majanduse arengu tase on sarnane ekspordiriigi omaga. Et määrata iga juhtumi puhul kindlaks, millised riigid on eksportiva riigiga sarnasel majandusarengu tasemel, kasutab komisjon riike, mille Maailmapank on liigitanud samasse sissetulekukategooriasse. Seejuures kasutab komisjon talle seoses alusmääruse tõlgendamise ja kohaldamisega antud kaalutlusõigust, mida on korduvalt kinnitanud Euroopa Kohus olukordades, kus komisjonile on selline õigus jäetud. Komisjon leiab, et see andmebaas sisaldab piisavat arvu potentsiaalselt sobilikke sarnase arengutasemega riike, kelle seast valida kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(159)

Mis puudutab Maailmapanga liigitust, siis on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et normaalväärtuse arvutamisel riikide puhul, kus esineb olulisi moonutusi, võib komisjon kasutada võrdlusriiki, mille majanduse arengu tase on sarnane ekspordiriigi omaga. Et määrata iga juhtumi puhul kindlaks, millised riigid on eksportiva riigiga sarnasel majandusarengu tasemel, kasutab komisjon riike, mille Maailmapank on liigitanud samasse sissetulekukategooriasse. Seejuures kasutab komisjon talle seoses alusmääruse tõlgendamise ja kohaldamisega antud kaalutlusõigust, mida on korduvalt kinnitanud Euroopa Kohus olukordades, kus komisjonile on selline õigus jäetud. Komisjon leiab, et see andmebaas sisaldab piisavat arvu potentsiaalselt sobilikke sarnase arengutasemega riike, kelle seast valida kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a sobiv võrdlusriik.

| (160) | Käesoleval juhul on asjakohane suurema keskmise sissetulekuga riikide kategooria, kuhu Maailmapank on Hiina RV liigitanud. Seepärast ei ole Lõuna-Korea majandusarengu tase sama kui Hiina RV-l ja leiti, et see riik ei vasta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumile. |
| --- | --- |

(160)

Käesoleval juhul on asjakohane suurema keskmise sissetulekuga riikide kategooria, kuhu Maailmapank on Hiina RV liigitanud. Seepärast ei ole Lõuna-Korea majandusarengu tase sama kui Hiina RV-l ja leiti, et see riik ei vasta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumile.

| (161) | Pärast teise teate avaldamist väitis Eurofer, et komisjoni hinnang, mis põhines terve riigi majandusarengu tasemel ja milles viidati Maailmapanga liigitusele, ei ole loogiline ning et sellesse tuleks hõlmata Hiina elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu majandusareng. Sellega seoses väitis Eurofer, et Lõuna-Korea ja Jaapani elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharude majandusareng on Hiina tootmisharuga sarnasel tasemel. Kuna Lõuna-Korea eksportivad tootjad koostööd ei teinud, siis väitis Eurofer, et komisjon saaks kasutada Hiina puhul võrdlusriigina Jaapanit ja normaalväärtuse kindlaksmääramiseks äriühingu Nippon Steel esitatud teavet. |
| --- | --- |

(161)

Pärast teise teate avaldamist väitis Eurofer, et komisjoni hinnang, mis põhines terve riigi majandusarengu tasemel ja milles viidati Maailmapanga liigitusele, ei ole loogiline ning et sellesse tuleks hõlmata Hiina elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu majandusareng. Sellega seoses väitis Eurofer, et Lõuna-Korea ja Jaapani elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharude majandusareng on Hiina tootmisharuga sarnasel tasemel. Kuna Lõuna-Korea eksportivad tootjad koostööd ei teinud, siis väitis Eurofer, et komisjon saaks kasutada Hiina puhul võrdlusriigina Jaapanit ja normaalväärtuse kindlaksmääramiseks äriühingu Nippon Steel esitatud teavet.

| (162) | Komisjon leidis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande sõnastus ei võimalda sellist kitsast tõlgendust, sest selles ei ole osutatud sektoripõhisele lähenemisviisile. Peale selle ei esitanud Eurofer mingeid sõltumatuid allikaid, millele komisjon oleks saanud tugineda selle kindlakstegemiseks, et Lõuna-Korea ja Jaapani elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu on sarnasel majandusarengu tasemel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(162)

Komisjon leidis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande sõnastus ei võimalda sellist kitsast tõlgendust, sest selles ei ole osutatud sektoripõhisele lähenemisviisile. Peale selle ei esitanud Eurofer mingeid sõltumatuid allikaid, millele komisjon oleks saanud tugineda selle kindlakstegemiseks, et Lõuna-Korea ja Jaapani elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu on sarnasel majandusarengu tasemel. Seepärast lükati see väide tagasi.

c)   
  Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (163) | Esimeses teates osutas komisjon, et nendes riikides, mille puhul tehti kindlaks, et seal toodetakse uurimisalust toodet, see tähendab Brasiilias ja Venemaal, olid avalikult kättesaadavad ainult ühe uurimisaluse toote tootja – äriühingu Aperam Inox América do Sul S.A. (Aperam) – andmed 2019. kalendriaasta kohta. Sellega seoses kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja pakkuma vajaduse korral välja selliseid teisi uurimisaluse toote tootjaid nende valitud ja alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kriteeriumidele vastavas võrdlusriigis, kelle puhul asjaomaseid andmeid sisaldavad finantsaruanded on hõlpsalt kättesaadavad. |
| --- | --- |

(163)

Esimeses teates osutas komisjon, et nendes riikides, mille puhul tehti kindlaks, et seal toodetakse uurimisalust toodet, see tähendab Brasiilias ja Venemaal, olid avalikult kättesaadavad ainult ühe uurimisaluse toote tootja – äriühingu Aperam Inox América do Sul S.A. (Aperam) – andmed 2019. kalendriaasta kohta. Sellega seoses kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja pakkuma vajaduse korral välja selliseid teisi uurimisaluse toote tootjaid nende valitud ja alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kriteeriumidele vastavas võrdlusriigis, kelle puhul asjaomaseid andmeid sisaldavad finantsaruanded on hõlpsalt kättesaadavad.

| (164) | Pärast esimese teate avaldamist ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi Aperami kohta ega asjaomaseid avalikke finantsandmeid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja kohta võimalikus võrdlusriigis. |
| --- | --- |

(164)

Pärast esimese teate avaldamist ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi Aperami kohta ega asjaomaseid avalikke finantsandmeid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja kohta võimalikus võrdlusriigis.

| (165) | Pärast teise teate avaldamist nõustus Eurofer, et Brasiilia on sobivam võrdlusriik kui Venemaa. Sellest hoolimata väitis Eurofer, et Aperam ei ole tehniliselt suuteline tootma kõrge kvaliteediklassiga tooteid, mida Baoshani kontsern ELi ekspordib, sest ta ei ole investeerinud tehnoloogiasse, protsessidesse ja oskusteabesse, mis on selliste kvaliteediklasside puhul vajalikud. Eelkõige osutas Eurofer kulumi tasemele, mis oli väidetavalt liiga madal ja mida tuleks korrigeerida vastavalt liidu või Lõuna-Korea tootjate kulumi tasemele. |
| --- | --- |

(165)

Pärast teise teate avaldamist nõustus Eurofer, et Brasiilia on sobivam võrdlusriik kui Venemaa. Sellest hoolimata väitis Eurofer, et Aperam ei ole tehniliselt suuteline tootma kõrge kvaliteediklassiga tooteid, mida Baoshani kontsern ELi ekspordib, sest ta ei ole investeerinud tehnoloogiasse, protsessidesse ja oskusteabesse, mis on selliste kvaliteediklasside puhul vajalikud. Eelkõige osutas Eurofer kulumi tasemele, mis oli väidetavalt liiga madal ja mida tuleks korrigeerida vastavalt liidu või Lõuna-Korea tootjate kulumi tasemele.

| (166) | Nagu on selgitatud põhjenduses 180, ei tuginenud komisjon normaalväärtuse arvutamisel Aperami kulumi tasemele. Aperami andmed, mida normaalväärtuse arvutamiseks kasutati, käsitlesid ainult müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsendimäära. Mis puudutab kulumit ja muid üldkulusid, siis tugined komisjon Baoshani kontserni üldkuludele, väljendatuna protsendina muudest tootmiskuludest, ja kohaldas seda protsendimäära ümberarvutatud tootmiskulude suhtes. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(166)

Nagu on selgitatud põhjenduses 180, ei tuginenud komisjon normaalväärtuse arvutamisel Aperami kulumi tasemele. Aperami andmed, mida normaalväärtuse arvutamiseks kasutati, käsitlesid ainult müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsendimäära. Mis puudutab kulumit ja muid üldkulusid, siis tugined komisjon Baoshani kontserni üldkuludele, väljendatuna protsendina muudest tootmiskuludest, ja kohaldas seda protsendimäära ümberarvutatud tootmiskulude suhtes. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (167) | Pärast teise teate avaldamist väitis Eurofer ka seda, et komisjon peaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutamisel lähtuma ka Aperami 2020. kalendriaasta finantsandmetest. |
| --- | --- |

(167)

Pärast teise teate avaldamist väitis Eurofer ka seda, et komisjon peaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutamisel lähtuma ka Aperami 2020. kalendriaasta finantsandmetest.

| (168) | Komisjon nõustus selle väitega, ent tugines lõpuks ainult 2020. aasta andmetele, sest nagu on märgitud põhjenduses 203, siis pärast muude kui tegevuskulude väljajätmist ei kajastanud 2019. aasta finantsaruanded kasumit. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon nõustus selle väitega, ent tugines lõpuks ainult 2020. aasta andmetele, sest nagu on märgitud põhjenduses 203, siis pärast muude kui tegevuskulude väljajätmist ei kajastanud 2019. aasta finantsaruanded kasumit.

| (169) | Esimeses teates loetles komisjon kõik elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmistegurid, nagu toorained, tööjõud ja energia. Samas teates leidis komisjon, et tööstusliku tooraine ekspordipiirangute OECD andmebaasi (42) ning eelkõige Brasiiliat (HS-koodid 7225 11 ja 7226 11) ja Venemaad (HS-koodid 7204 10 kuni 7204 50) käsitlevate tööstusliku tooraine ekspordipiirangute loetelu põhjal esineb teatavate tootmistegurite puhul kaubanduspiiranguid. Peale selle on komisjoni talituste töödokumendis Venemaa Föderatsiooni majanduses esinevate oluliste moonutuste kohta kaubanduskaitse uurimise seisukohast (SWD(2020) 242) Venemaa puhul kindlaks tehtud olulised moonutused maagaasi- (43) ja elektrisektoris, (44) riigi ulatuslik sekkumine peamistesse toorainesektoritesse, terasetööstusse ja transporti ning suur kontsentreeritus ja vertikaalne integratsioon nendes sektorites (45) ning elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete (HS-koodid 7225 11 ja 7226 11) suhtes imporditollimaksude kohaldamine. Neid kaubanduspiiranguid ja olulisi moonutusi arvesse võttes leidis komisjon selles etapis, et Brasiilia oleks sobiv võrdlusriik, ja kutsus pooli esitama märkusi võimalike võrdlusriikide sobivuse kohta. |
| --- | --- |

(169)

Esimeses teates loetles komisjon kõik elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmistegurid, nagu toorained, tööjõud ja energia. Samas teates leidis komisjon, et tööstusliku tooraine ekspordipiirangute OECD andmebaasi (42) ning eelkõige Brasiiliat (HS-koodid 7225 11 ja 7226 11) ja Venemaad (HS-koodid 7204 10 kuni 7204 50) käsitlevate tööstusliku tooraine ekspordipiirangute loetelu põhjal esineb teatavate tootmistegurite puhul kaubanduspiiranguid. Peale selle on komisjoni talituste töödokumendis Venemaa Föderatsiooni majanduses esinevate oluliste moonutuste kohta kaubanduskaitse uurimise seisukohast (SWD(2020) 242) Venemaa puhul kindlaks tehtud olulised moonutused maagaasi- (43) ja elektrisektoris, (44) riigi ulatuslik sekkumine peamistesse toorainesektoritesse, terasetööstusse ja transporti ning suur kontsentreeritus ja vertikaalne integratsioon nendes sektorites (45) ning elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete (HS-koodid 7225 11 ja 7226 11) suhtes imporditollimaksude kohaldamine. Neid kaubanduspiiranguid ja olulisi moonutusi arvesse võttes leidis komisjon selles etapis, et Brasiilia oleks sobiv võrdlusriik, ja kutsus pooli esitama märkusi võimalike võrdlusriikide sobivuse kohta.

42

43

44

45

| (170) | Pärast esimese teate avaldamist esitas liidu tootmisharu lisaks esimeses teates sisalduvatele argumentidele täiendavaid argumente selle kohta, miks Venemaa oli vähem sobiv võrdlusriik kui Brasiilia. |
| --- | --- |

(170)

Pärast esimese teate avaldamist esitas liidu tootmisharu lisaks esimeses teates sisalduvatele argumentidele täiendavaid argumente selle kohta, miks Venemaa oli vähem sobiv võrdlusriik kui Brasiilia.

| (171) | Peale selle märkis komisjon, et ükski pool ei vaidlustanud tema järeldusi Venemaa kui võrdlusriigi puhul kindlakstehtud puuduste kohta, mis esitati esimese teate punktis 2. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik, sest ta vastas kõikidele kriteeriumidele, see tähendab tema arengutase on võrreldav Hiina omaga, riigis tegutseb elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja ja kõnealust tootjat käsitlevad andmed läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta on hõlpsalt kättesaadavad. |
| --- | --- |

(171)

Peale selle märkis komisjon, et ükski pool ei vaidlustanud tema järeldusi Venemaa kui võrdlusriigi puhul kindlakstehtud puuduste kohta, mis esitati esimese teate punktis 2. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik, sest ta vastas kõikidele kriteeriumidele, see tähendab tema arengutase on võrreldav Hiina omaga, riigis tegutseb elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja ja kõnealust tootjat käsitlevad andmed läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta on hõlpsalt kättesaadavad.

d)   
  Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (172) | Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(172)

Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

e)   
  Järeldus

Järeldus

| (173) | Eespool esitatud analüüsi põhjal otsustas komisjon käsitada Brasiiliat sobiva võrdlusriigina alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(173)

Eespool esitatud analüüsi põhjal otsustas komisjon käsitada Brasiiliat sobiva võrdlusriigina alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses.

3.5.1.5.   Moonutamata kulud ja võrdlusalused

a)   
  Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (174) | Komisjon esitas esimeses teates loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportiv tootja uurimisaluse toote tootmisel kasutab, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta. |
| --- | --- |

(174)

Komisjon esitas esimeses teates loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportiv tootja uurimisaluse toote tootmisel kasutab, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta.

| (175) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tegi komisjon kindlaks ka allikad moonutamata hindade ja võrdlusaluste kindlaksmääramiseks. Peamine allikas, mida komisjon kavatses kasutada, oli andmebaas Global Trade Atlas (GTA). Samuti esitas komisjon samas teates tootmistegurite harmoneeritud süsteemi (HS) kohased koodid või kaubakoodid, mida kasutatakse muu hulgas ELis, Kanadas või Brasiilias ning mida huvitatud isikute esitatud teabe põhjal kavatseti esialgu GTA andmebaasil põhinevas analüüsis kasutada. |
| --- | --- |

(175)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tegi komisjon kindlaks ka allikad moonutamata hindade ja võrdlusaluste kindlaksmääramiseks. Peamine allikas, mida komisjon kavatses kasutada, oli andmebaas Global Trade Atlas (GTA). Samuti esitas komisjon samas teates tootmistegurite harmoneeritud süsteemi (HS) kohased koodid või kaubakoodid, mida kasutatakse muu hulgas ELis, Kanadas või Brasiilias ning mida huvitatud isikute esitatud teabe põhjal kavatseti esialgu GTA andmebaasil põhinevas analüüsis kasutada.

| (176) | Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta. |
| --- | --- |

(176)

Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta.

| (177) | Lähtudes ettepanekust kasutada võrdlusriigina Brasiiliat, teavitas komisjon teises teates huvitatud isikuid sellest, et ta kasutab enamiku toorainete moonutamata kulude kindlakstegemiseks GTA andmebaasi. |
| --- | --- |

(177)

Lähtudes ettepanekust kasutada võrdlusriigina Brasiiliat, teavitas komisjon teises teates huvitatud isikuid sellest, et ta kasutab enamiku toorainete moonutamata kulude kindlakstegemiseks GTA andmebaasi.

b)   
  Normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud andmed

Normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud andmed

| (178) | Komisjon koostas tootmistegurite ja allikate loetelu, mida ta kavatses kasutada kõikide tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uurimisaluse toote tootmisel kasutavad. Komisjon ei saanud tootmistegurite loetelu kohta ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(178)

Komisjon koostas tootmistegurite ja allikate loetelu, mida ta kavatses kasutada kõikide tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uurimisaluse toote tootmisel kasutavad. Komisjon ei saanud tootmistegurite loetelu kohta ühtegi märkust.

| (179) | Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kaugmeetodil toimunud ristkontrollide käigus kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1


  Elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmistegurid









  Tootmistegur | Kaubakood | Moonutamata väärtus | Mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toorained |
| Rauamaak | 2601 11 | 729,85 | Tonn |
| Paagutatud | 2601 12 10 , 2601 12 90 | 945,20 | Tonn |
| rauamaak |
| Rauaräbu | 2619 | 712,97 | Tonn |
| Koksisüsi | 2701 12 | 1 076,38 | Tonn |
| Terasejäägid | 7204 10 | 865,57 | Tonn |
| Ferrosiliitsium | 7202 21 | 12 766,44 | Tonn |
| Ferronioobium | 7202 93 | 155 625,46 | Tonn |
| Alumiinium | 7601 10 | 14 547,25 | Tonn |
| Ferrokroom | 7202 41 | 9 107,45 | Tonn |
| Vask | 7402 | 42 514,89 | Tonn |
| Lubjakivi | 2521 | 98,65 | Tonn |
| Kaltsiumoksiid | 2522 10 | 1 091,01 | Tonn |
| Tina | 8001 10 | 586 967,35 | Tonn |
| Ferrofosfor | 7202 99 10 | 33 143,39 | Tonn |
| Mangaan | 8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90 | 16 138,58 | Tonn |
| Magneesiumoksiid (MgO) | 2519 90 10 , 2519 90 90 (Prantsusmaa) | 44 837,45 | Tonn |
| Kulumaterjalid |
| Tööjõud |
| Tööjõud | | 84,59 | Töötunni kohta |
| Energia |
| Elektrienergia | 2716 | 8 251,91 | kWh |
| Maagaas | 2711 11 | 3,42 –3,72 | m3 |
| Nafta | 2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99 | 2,29 | 1 000 m3 |
| Koks | 2704 00 11 , 2704 00 12 , | 1 878,96 | Tonn |
| 2704 00 90 |
| Kivisüsi | 2701 11 | 768,01 | Tonn |
| Kivisöegaas | 2705 | 0,59 | 1 000 m3 |
| Vesinik | 2804 10 (Kanada) | 2,74 | m3 |

(179)

Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kaugmeetodil toimunud ristkontrollide käigus kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1

Tabel 1

Elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmistegurid

Elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmistegurid

Tootmistegur

Kaubakood

Moonutamata väärtus

Mõõtühik

Toorained

Toorained

Rauamaak

2601 11

729,85

Tonn

Paagutatud

2601 12 10 , 2601 12 90

945,20

Tonn

rauamaak

Rauaräbu

2619

712,97

Tonn

Koksisüsi

2701 12

1 076,38

Tonn

Terasejäägid

7204 10

865,57

Tonn

Ferrosiliitsium

7202 21

12 766,44

Tonn

Ferronioobium

7202 93

155 625,46

Tonn

Alumiinium

7601 10

14 547,25

Tonn

Ferrokroom

7202 41

9 107,45

Tonn

Vask

7402

42 514,89

Tonn

Lubjakivi

2521

98,65

Tonn

Kaltsiumoksiid

2522 10

1 091,01

Tonn

Tina

8001 10

586 967,35

Tonn

Ferrofosfor

7202 99 10

33 143,39

Tonn

Mangaan

8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90

16 138,58

Tonn

Magneesiumoksiid (MgO)

2519 90 10 , 2519 90 90 (Prantsusmaa)

44 837,45

Tonn

Kulumaterjalid

Kulumaterjalid

Tööjõud

Tööjõud

Tööjõud

84,59

Töötunni kohta

Energia

Energia

Elektrienergia

2716

8 251,91

kWh

Maagaas

2711 11

3,42 –3,72

m3

3

Nafta

2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99

2,29

1 000 m3

3

Koks

2704 00 11 , 2704 00 12 ,

1 878,96

Tonn

2704 00 90

Kivisüsi

2701 11

768,01

Tonn

Kivisöegaas

2705

0,59

1 000 m3

3

Vesinik

2804 10 (Kanada)

2,74

m3

3

| (180) | Samuti lisas komisjon tootmise üldkulude näitaja, et hõlmata kulud, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma, nagu kulum ja muud püsikulud, mida ei saa kvantifitseerida. Kuna Aperami avalikult kättesaadavad finantsandmed ei sisaldanud asjakohaseid andmeid üldkulude summa kindlakstegemiseks, kasutati nende asemel eksportiva tootja äriühingupõhiseid andmeid, mida kohaldati ümberarvutatud tootmiskulude suhtes. Metoodikat on nõuetekohaselt selgitatud punktis 3.5.1.6. |
| --- | --- |

(180)

Samuti lisas komisjon tootmise üldkulude näitaja, et hõlmata kulud, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma, nagu kulum ja muud püsikulud, mida ei saa kvantifitseerida. Kuna Aperami avalikult kättesaadavad finantsandmed ei sisaldanud asjakohaseid andmeid üldkulude summa kindlakstegemiseks, kasutati nende asemel eksportiva tootja äriühingupõhiseid andmeid, mida kohaldati ümberarvutatud tootmiskulude suhtes. Metoodikat on nõuetekohaselt selgitatud punktis 3.5.1.6.

| (181) | Pärast toimikusse lisatud teise teate avaldamist palus Eurofer komisjonil arvutada normaalväärtus otse eurodes, et vältida jüaani vahetuskursist tingitud moonutusi. Mis puudutab dumpingu arvutamiseks kasutatud vääringut, siis ei esitanud Eurofer moonutuste kohta mingeid tõendeid. Selle põhjal arvutas komisjon dumpingu vastavalt oma tavapraktikale, see tähendab kasutades eksportiva riigi vääringut. |
| --- | --- |

(181)

Pärast toimikusse lisatud teise teate avaldamist palus Eurofer komisjonil arvutada normaalväärtus otse eurodes, et vältida jüaani vahetuskursist tingitud moonutusi. Mis puudutab dumpingu arvutamiseks kasutatud vääringut, siis ei esitanud Eurofer moonutuste kohta mingeid tõendeid. Selle põhjal arvutas komisjon dumpingu vastavalt oma tavapraktikale, see tähendab kasutades eksportiva riigi vääringut.

c)   
  Toorained

Toorained

| (182) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda, mis on esitatud GTAs ning millele lisati imporditollimaksud ja transpordikulud. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (46) 1. lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta välja Hiina RVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas põhjenduses 154, ei ole Hiina RV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste tõttu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Pärast Hiina RVst võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline (keskmiselt üle 90 %). |
| --- | --- |

(182)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda, mis on esitatud GTAs ning millele lisati imporditollimaksud ja transpordikulud. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (46) 1. lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta välja Hiina RVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas põhjenduses 154, ei ole Hiina RV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste tõttu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Pärast Hiina RVst võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline (keskmiselt üle 90 %).

46

| (183) | Mitme tootmisteguri puhul moodustasid koostööd tegevate eksportivate tootjate tegelikud kulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ebaolulise osa tooraine kogukuludest. Kuna olenemata kasutatud allikast ei mõjutanud nende puhul kasutatud väärtus märgatavalt dumpingumarginaali arvutamist, otsustas komisjon lisada need kulud kulumaterjalide alla, nagu on selgitatud põhjenduses 209. |
| --- | --- |

(183)

Mitme tootmisteguri puhul moodustasid koostööd tegevate eksportivate tootjate tegelikud kulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ebaolulise osa tooraine kogukuludest. Kuna olenemata kasutatud allikast ei mõjutanud nende puhul kasutatud väärtus märgatavalt dumpingumarginaali arvutamist, otsustas komisjon lisada need kulud kulumaterjalide alla, nagu on selgitatud põhjenduses 209.

| (184) | Komisjon väljendas koostööd tegeva eksportiva tootja toorainete tarnega seoses kantud transpordikulu protsendimäärana tema asjaomaste toorainete tegelikust kulust ja kohaldas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võib eksportiva tootja toorainekulude ja esitatud transpordikulude suhet põhjendatult kasutada näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse toorainete tarnimise moonutamata transpordikulusid. |
| --- | --- |

(184)

Komisjon väljendas koostööd tegeva eksportiva tootja toorainete tarnega seoses kantud transpordikulu protsendimäärana tema asjaomaste toorainete tegelikust kulust ja kohaldas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võib eksportiva tootja toorainekulude ja esitatud transpordikulude suhet põhjendatult kasutada näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse toorainete tarnimise moonutamata transpordikulusid.

| (185) | Pärast esimese teate avaldamist väitis Baoshani kontsern, et teatavate toorainete (vesinik, lämmastik, hapnik ja tina) hinnad olid Brasiilias palju kõrgemad kui Venemaal, peamiselt Brasiiliasse suunatud impordi väga madala taseme tõttu. Sellega seoses kutsus Baoshani kontsern komisjoni üles kasutama alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel muid allikaid, nagu rahvusvahelised hinnad või omamaised kulud Hiinas. |
| --- | --- |

(185)

Pärast esimese teate avaldamist väitis Baoshani kontsern, et teatavate toorainete (vesinik, lämmastik, hapnik ja tina) hinnad olid Brasiilias palju kõrgemad kui Venemaal, peamiselt Brasiiliasse suunatud impordi väga madala taseme tõttu. Sellega seoses kutsus Baoshani kontsern komisjoni üles kasutama alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel muid allikaid, nagu rahvusvahelised hinnad või omamaised kulud Hiinas.

| (186) | Komisjon leidis, et hapnikku, lämmastikku ja tina imporditi Brasiiliasse tüüpilistes kogustes. Seepärast lükati neid tooraineid käsitlev väide kõigepealt tagasi. Mis puudutab aga vesinikku, siis täheldas komisjon, et impordi tase ja hinnaerinevused olid tõepoolest märkimisväärsed. Seepärast leidis komisjon, et kõige sobivam on kasutada maailma suurima vesinikueksportija, s.o Kanada andmeid. Kuna tina impordi tasemes ja hindades ei olnud olulisi erinevusi, siis lähtus komisjon Brasiiliasse kui tervikusse suunatud impordist. |
| --- | --- |

(186)

Komisjon leidis, et hapnikku, lämmastikku ja tina imporditi Brasiiliasse tüüpilistes kogustes. Seepärast lükati neid tooraineid käsitlev väide kõigepealt tagasi. Mis puudutab aga vesinikku, siis täheldas komisjon, et impordi tase ja hinnaerinevused olid tõepoolest märkimisväärsed. Seepärast leidis komisjon, et kõige sobivam on kasutada maailma suurima vesinikueksportija, s.o Kanada andmeid. Kuna tina impordi tasemes ja hindades ei olnud olulisi erinevusi, siis lähtus komisjon Brasiiliasse kui tervikusse suunatud impordist.

| (187) | Pärast teise teate avaldamist väitis Baoshani kontsern, et Brasiiliasse imporditud lämmastiku ja hapniku arvutatud hinnad olid ekslikud, sest sõltuvalt päritoluriigist esines ühikuhindades märkimisväärseid erinevusi. Tema väitel olid Paraguayst pärit lämmastiku ja hapniku impordihinnad keskmisest impordihinnast vastavalt 11 ja 8 korda madalamad, mis osutab impordihindade märkimisväärsetele erinevustele sõltuvalt päritoluriigist. Peale selle väitis ta, et Paraguayst pärines vastavalt üle 98 % ja 70 % lämmastiku ja hapniku impordimahust. Lisaks väitis Baoshani kontsern, et nende toorainete ühikukulu oli oluliselt väiksem kui keskmine impordihind. Selle põhjal ja arvestades nende kahe tooraine osakaalu soovitas Baoshani kontsern käsitada lämmastikku ja hapnikku kulumaterjalidena või tugineda üksnes Paraguayst pärit lämmastiku ja hapniku impordihinnale. |
| --- | --- |

(187)

Pärast teise teate avaldamist väitis Baoshani kontsern, et Brasiiliasse imporditud lämmastiku ja hapniku arvutatud hinnad olid ekslikud, sest sõltuvalt päritoluriigist esines ühikuhindades märkimisväärseid erinevusi. Tema väitel olid Paraguayst pärit lämmastiku ja hapniku impordihinnad keskmisest impordihinnast vastavalt 11 ja 8 korda madalamad, mis osutab impordihindade märkimisväärsetele erinevustele sõltuvalt päritoluriigist. Peale selle väitis ta, et Paraguayst pärines vastavalt üle 98 % ja 70 % lämmastiku ja hapniku impordimahust. Lisaks väitis Baoshani kontsern, et nende toorainete ühikukulu oli oluliselt väiksem kui keskmine impordihind. Selle põhjal ja arvestades nende kahe tooraine osakaalu soovitas Baoshani kontsern käsitada lämmastikku ja hapnikku kulumaterjalidena või tugineda üksnes Paraguayst pärit lämmastiku ja hapniku impordihinnale.

| (188) | Võttes arvesse lämmastiku- ja hapnikukulude osakaalu tootmiskuludes ja täheldatud hinnaerinevusi, leidis komisjon, et on asjakohane käsitada neid tooraineid kulumaterjalidena. |
| --- | --- |

(188)

Võttes arvesse lämmastiku- ja hapnikukulude osakaalu tootmiskuludes ja täheldatud hinnaerinevusi, leidis komisjon, et on asjakohane käsitada neid tooraineid kulumaterjalidena.

| (189) | Pärast esimese teate avaldamist väitis liidu tootmisharu, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks on vaja eriti kõrge kvaliteediklassiga rauamaaki ja magneesiumoksiidi ning et HS-koodidel või võrdlusriigi koodidel, mis tavaliselt hõlmavad kõiki kvaliteediklasse, põhinev impordistatistika ei kajasta seda. |
| --- | --- |

(189)

Pärast esimese teate avaldamist väitis liidu tootmisharu, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks on vaja eriti kõrge kvaliteediklassiga rauamaaki ja magneesiumoksiidi ning et HS-koodidel või võrdlusriigi koodidel, mis tavaliselt hõlmavad kõiki kvaliteediklasse, põhinev impordistatistika ei kajasta seda.

| (190) | Komisjon leidis, et see väide on põhjendatud, sest elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted on tõepoolest väga keeruline toode, mis on tavapärastest teraseliikidest palju kallim ning mis nõuab spetsiaalseid valmistamisviise ja väga kõrge kvaliteediklassiga materjale ka rauatootmise eelnevatel tasanditel. Kuna eksportiva tootja esitatud andmed ei võimaldanud komisjonil eristada konkreetselt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatavaid rauamaagi klasse, siis leidis komisjon, et kõige sobivam võrdlusalus on 66 % rauasisaldusega rauamaagi hind Fastmarketsi (47) andmete põhjal. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon leidis, et see väide on põhjendatud, sest elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted on tõepoolest väga keeruline toode, mis on tavapärastest teraseliikidest palju kallim ning mis nõuab spetsiaalseid valmistamisviise ja väga kõrge kvaliteediklassiga materjale ka rauatootmise eelnevatel tasanditel. Kuna eksportiva tootja esitatud andmed ei võimaldanud komisjonil eristada konkreetselt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatavaid rauamaagi klasse, siis leidis komisjon, et kõige sobivam võrdlusalus on 66 % rauasisaldusega rauamaagi hind Fastmarketsi (47) andmete põhjal.

47

| (191) | Komisjon leidis, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatav magneesiumoksiid (MgO) on palju kõrgema kvaliteediga kui Brasiiliasse imporditav magneesiumoksiid. Võrdlusriigi MgO tollikoodid hõlmavad rohkem MgO klasse kui see väga spetsiifiline klass, mida kasutatakse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel. Lisaks valmistavad sellist MgOd väga vähesed tootjad väga vähestes riikides, millest üks on Prantsusmaa. Hiina eksportiva tootja ja liidu tootmisharu andmetel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks kasutatav MgO liik on tõepoolest mitu korda kallim kui Brasiiliasse imporditav MgO. Seega ei ole Brasiiliasse imporditav MgO elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatava MgO puhul sobiv võrdlusalus. Selle tulemusel leidis komisjon, et asjakohane võrdlusalus, mis kajastab rahvusvahelisi hindu väljaspool liitu ja Hiinat, on Comexti teatatud ekspordihinnad Prantsusmaalt kui elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete jaoks kasutatava MgO peamisest tootjariigist elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid tootvatesse riikidesse (48) suunatud eksport, välja arvatud Hiina RVsse suunatud eksport ja liitu jääv toodang. |
| --- | --- |

(191)

Komisjon leidis, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatav magneesiumoksiid (MgO) on palju kõrgema kvaliteediga kui Brasiiliasse imporditav magneesiumoksiid. Võrdlusriigi MgO tollikoodid hõlmavad rohkem MgO klasse kui see väga spetsiifiline klass, mida kasutatakse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel. Lisaks valmistavad sellist MgOd väga vähesed tootjad väga vähestes riikides, millest üks on Prantsusmaa. Hiina eksportiva tootja ja liidu tootmisharu andmetel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks kasutatav MgO liik on tõepoolest mitu korda kallim kui Brasiiliasse imporditav MgO. Seega ei ole Brasiiliasse imporditav MgO elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatava MgO puhul sobiv võrdlusalus. Selle tulemusel leidis komisjon, et asjakohane võrdlusalus, mis kajastab rahvusvahelisi hindu väljaspool liitu ja Hiinat, on Comexti teatatud ekspordihinnad Prantsusmaalt kui elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete jaoks kasutatava MgO peamisest tootjariigist elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid tootvatesse riikidesse (48) suunatud eksport, välja arvatud Hiina RVsse suunatud eksport ja liitu jääv toodang.

48

| (192) | Komisjon leidis, et andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) teatatud koksisöe ja suruõhu impordihinnad Brasiiliasse ei ole tüüpilised. Peale selle kaasnesid nende hindadega suured konverteerimisprobleemid. |
| --- | --- |

(192)

Komisjon leidis, et andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) teatatud koksisöe ja suruõhu impordihinnad Brasiiliasse ei ole tüüpilised. Peale selle kaasnesid nende hindadega suured konverteerimisprobleemid.

| (193) | Kuna puudub konkreetne teave Hiina eksportiva tootja kasutatavate koksisöe klasside kohta, siis leidis komisjon, et asjakohane on kasutada kõrgeima kvaliteediga kõva koksisöe hinda Fastmarketsi andmete põhjal. Uurimise käigus selgus, et ka kõrgeima kvaliteediklassi koksisöe võrdlushind on madalam kui eksportiva tootja teatatud hind, mida tema koksisöe ostmisel maksis. See on veel üks näitaja, et eksportiv tootja kasutas oma tootmisprotsessis väga kõrge kvaliteediga koksisütt. |
| --- | --- |

(193)

Kuna puudub konkreetne teave Hiina eksportiva tootja kasutatavate koksisöe klasside kohta, siis leidis komisjon, et asjakohane on kasutada kõrgeima kvaliteediga kõva koksisöe hinda Fastmarketsi andmete põhjal. Uurimise käigus selgus, et ka kõrgeima kvaliteediklassi koksisöe võrdlushind on madalam kui eksportiva tootja teatatud hind, mida tema koksisöe ostmisel maksis. See on veel üks näitaja, et eksportiv tootja kasutas oma tootmisprotsessis väga kõrge kvaliteediga koksisütt.

| (194) | Mis puudutab suruõhku, siis teatas eksportiv tootja oma tarbimise kuupmeetrites, samal ajal kui Brasiiliasse imporditud kogused on esitatud ainult kilogrammides ja komisjon ei suutnud leida sobivat konverteerimistegurit. Igal juhul moodustas suruõhk ebaolulise osa eksportiva tootja tootmise kogukuludest. Selle põhjal käsitas komisjon seda tootmistegurit kulumaterjalina. |
| --- | --- |

(194)

Mis puudutab suruõhku, siis teatas eksportiv tootja oma tarbimise kuupmeetrites, samal ajal kui Brasiiliasse imporditud kogused on esitatud ainult kilogrammides ja komisjon ei suutnud leida sobivat konverteerimistegurit. Igal juhul moodustas suruõhk ebaolulise osa eksportiva tootja tootmise kogukuludest. Selle põhjal käsitas komisjon seda tootmistegurit kulumaterjalina.

| (195) | Puudusid andmed selle kohta, et uurimisperioodil oleks Brasiiliasse ferronioobiumi (FeNb) imporditud. Seepärast kasutas komisjon FeNb puhul ka maailma suurima eksportija, see tähendab Brasiilia andmeid, järgides sama lähenemisviisi, mida on mainitud põhjenduses 186 vesiniku puhul. |
| --- | --- |

(195)

Puudusid andmed selle kohta, et uurimisperioodil oleks Brasiiliasse ferronioobiumi (FeNb) imporditud. Seepärast kasutas komisjon FeNb puhul ka maailma suurima eksportija, see tähendab Brasiilia andmeid, järgides sama lähenemisviisi, mida on mainitud põhjenduses 186 vesiniku puhul.

| (196) | Mis puudutab kivisöegaasi, siis teatas eksportiv tootja oma tarbimise kuupmeetrites, samal ajal kui Brasiiliasse imporditud kogused on esitatud ainult kilogrammides ja komisjon ei suutnud leida kivisöegaasi jaoks sobivat konverteerimistegurit. Peale selle imporditi Brasiiliasse ainult 58 kg kivisöegaasi. Seepärast arvutas komisjon kivisöegaasi võrdlushinna maagaasi hinna põhjal võrdlusriigis, kontrollides mõlema gaasi kütteväärtust. |
| --- | --- |

(196)

Mis puudutab kivisöegaasi, siis teatas eksportiv tootja oma tarbimise kuupmeetrites, samal ajal kui Brasiiliasse imporditud kogused on esitatud ainult kilogrammides ja komisjon ei suutnud leida kivisöegaasi jaoks sobivat konverteerimistegurit. Peale selle imporditi Brasiiliasse ainult 58 kg kivisöegaasi. Seepärast arvutas komisjon kivisöegaasi võrdlushinna maagaasi hinna põhjal võrdlusriigis, kontrollides mõlema gaasi kütteväärtust.

| (197) | Pärast teise teate avaldamist esitas Eurofer märkusi teatavate toorainete ja kulumaterjalide kohta, mida kasutatakse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel. Samuti palus ta komisjonil võtta arvesse omamaist transporti Hiina eksportiva tootjani. |
| --- | --- |

(197)

Pärast teise teate avaldamist esitas Eurofer märkusi teatavate toorainete ja kulumaterjalide kohta, mida kasutatakse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel. Samuti palus ta komisjonil võtta arvesse omamaist transporti Hiina eksportiva tootjani.

| (198) | Sellega seoses leidis komisjon, et Baoshani kontserni esitatud teave kajastas kõiki asjakohaseid tootmistegureid, isegi kui tootmisprotsess oli erinev. Lisaks võeti komisjoni arvutustes omamaist transporti arvesse, nagu on selgitatud põhjenduses 184. |
| --- | --- |

(198)

Sellega seoses leidis komisjon, et Baoshani kontserni esitatud teave kajastas kõiki asjakohaseid tootmistegureid, isegi kui tootmisprotsess oli erinev. Lisaks võeti komisjoni arvutustes omamaist transporti arvesse, nagu on selgitatud põhjenduses 184.

d)   
  Tööjõud

Tööjõud

| (199) | Teises teates tegi komisjon ettepaneku kasutada tööjõukulude moonutamata väärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja Aperami tööjõukulusid. Ükski huvitatud isik ei esitanud selle kohta märkusi. Kui 2020. aasta andmed said kättesaadavaks, arvutas komisjon tööjõukulud ümber 2019. ja 2020. aasta keskmisena, et kajastada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(199)

Teises teates tegi komisjon ettepaneku kasutada tööjõukulude moonutamata väärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja Aperami tööjõukulusid. Ükski huvitatud isik ei esitanud selle kohta märkusi. Kui 2020. aasta andmed said kättesaadavaks, arvutas komisjon tööjõukulud ümber 2019. ja 2020. aasta keskmisena, et kajastada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi.

e)   
  Elektrienergia

Elektrienergia

| (200) | Teises teates tegi komisjon ettepaneku kasutada elektrikulude moonutamata väärtuse kindlaksmääramiseks Brasiilia osariigi Minais Geraisi (kus asub Brasiilia ainus elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja) elektritarnija CEMIGi teatatud elektritariife (49). Ükski huvitatud isik ei esitanud selle kohta märkusi. |
| --- | --- |

(200)

Teises teates tegi komisjon ettepaneku kasutada elektrikulude moonutamata väärtuse kindlaksmääramiseks Brasiilia osariigi Minais Geraisi (kus asub Brasiilia ainus elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja) elektritarnija CEMIGi teatatud elektritariife (49). Ükski huvitatud isik ei esitanud selle kohta märkusi.

49

f)   
  Maagaas

Maagaas

| (201) | Teises teates tegi komisjon ettepaneku kasutada Brasiilia osariigi Minais Geraisi (kus asub elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja) tarnija GASMIGi teatatud maagaasi hindu tööstustarbijatele (50). Täpsemalt kasutas komisjon tööstuslikul eesmärgil tarbitava gaasi hinna andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta. Komisjon arvutas võrdlushinna tariifide põhjal, mida GASMIG uurimisperioodil kohaldas. Võrdlushind sisaldab makse (Tarifa com impostos). Ükski huvitatud isik ei esitanud selle kohta märkusi. |
| --- | --- |

(201)

Teises teates tegi komisjon ettepaneku kasutada Brasiilia osariigi Minais Geraisi (kus asub elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja) tarnija GASMIGi teatatud maagaasi hindu tööstustarbijatele (50). Täpsemalt kasutas komisjon tööstuslikul eesmärgil tarbitava gaasi hinna andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta. Komisjon arvutas võrdlushinna tariifide põhjal, mida GASMIG uurimisperioodil kohaldas. Võrdlushind sisaldab makse (Tarifa com impostos). Ükski huvitatud isik ei esitanud selle kohta märkusi.

50

Tarifa com impostos

g)   
  Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

| (202) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mis eespool viidatud tootmistegurites ei sisaldu. |
| --- | --- |

(202)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mis eespool viidatud tootmistegurites ei sisaldu.

| (203) | Oma esimeses ja teises teates osutas komisjon, et ta kasutab Aperami finantsandmeid, ja tegi sellega seoses kättesaadavaks Aperami 2019. aasta finantsandmed. Pärast täiendavat analüüsi ja muude kui tegevuskulude ja -tulude väljajätmist ilmnes aga, et Aperam oli 2019. aastal kahjumis. Seega ei saanud tema 2019. aasta andmeid kasutada. |
| --- | --- |

(203)

Oma esimeses ja teises teates osutas komisjon, et ta kasutab Aperami finantsandmeid, ja tegi sellega seoses kättesaadavaks Aperami 2019. aasta finantsandmed. Pärast täiendavat analüüsi ja muude kui tegevuskulude ja -tulude väljajätmist ilmnes aga, et Aperam oli 2019. aastal kahjumis. Seega ei saanud tema 2019. aasta andmeid kasutada.

| (204) | Menetluse käigus said komisjonile kättesaadavaks Aperami finantsandmed 2020. kalendriaasta kohta. Pärast muude kui tegevuskulude ja -tulude väljajätmist teenis Aperam kasumit. Kooskõlas Euroferi taotlusega kasutada 2020. aasta finantsaruandeid arvutas komisjon müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsendimäära Aperami kõnealuse aasta finantsaruannete põhjal. Lisaks leidis komisjon, et käesoleval juhul oli asjakohasem kasutada Aperami konsolideeritud andmeid, kui tugineda tema kontrollitavate seotud üksuste finantsaruannetele. Konsolideeritud andmetel põhinev lähenemisviis annab Aperami tegevusest täpsema pildi ja sellega arvatakse tema finantstulemustest maha äriühingutevaheline kasum, mis ei ole eraldi raamatupidamisaruannetes tuvastatav. Samamoodi ei ole ei Aperami konsolideeritud ega eraldi raamatupidamisaruannetes käsitletud üksnes elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmist. Seepärast ei tähenda konsolideeritud andmete kasutamine, et andmed oleksid vähem täpsed. Selle tulemusel põhinesid moonutamata müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum Aperami 2020. aasta finantsaruannetel. |
| --- | --- |

(204)

Menetluse käigus said komisjonile kättesaadavaks Aperami finantsandmed 2020. kalendriaasta kohta. Pärast muude kui tegevuskulude ja -tulude väljajätmist teenis Aperam kasumit. Kooskõlas Euroferi taotlusega kasutada 2020. aasta finantsaruandeid arvutas komisjon müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsendimäära Aperami kõnealuse aasta finantsaruannete põhjal. Lisaks leidis komisjon, et käesoleval juhul oli asjakohasem kasutada Aperami konsolideeritud andmeid, kui tugineda tema kontrollitavate seotud üksuste finantsaruannetele. Konsolideeritud andmetel põhinev lähenemisviis annab Aperami tegevusest täpsema pildi ja sellega arvatakse tema finantstulemustest maha äriühingutevaheline kasum, mis ei ole eraldi raamatupidamisaruannetes tuvastatav. Samamoodi ei ole ei Aperami konsolideeritud ega eraldi raamatupidamisaruannetes käsitletud üksnes elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmist. Seepärast ei tähenda konsolideeritud andmete kasutamine, et andmed oleksid vähem täpsed. Selle tulemusel põhinesid moonutamata müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum Aperami 2020. aasta finantsaruannetel.

| (205) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkulusid väljendati protsendina eksportivate tootjate tegelikult kantud tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(205)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkulusid väljendati protsendina eksportivate tootjate tegelikult kantud tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

3.5.1.6.   Arvutuskäik

| (206) | Eespool kirjeldatu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(206)

Eespool kirjeldatu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (207) | Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Komisjon kohaldas moonutamata ühikukulusid iga koostööd tegeva eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Neid Baoshani kontserni esitatud tarbimismäärasid kontrolliti kaugmeetodil toimunud ristkontrolli käigus. Nagu on osutatud põhjenduses 47 eespool, saatis komisjon pärast kaugmeetodil toimunud ristkontrolli Baoshani kontsernile kirja (edaspidi „artiklit 18 käsitlev kiri“), milles ta väljendas oma kavatsust tugineda kättesaadavatele faktidele ja kohaldada seoses elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele eraldatud töötundide arvutamisega alusmääruse artikli 18 lõiget 1. Sisuliselt leidis komisjon, et kontrollitud ja usaldusväärsed tõendid ei toetanud Baoshani kontserni tööjõu jaotamist. Oma märkustes artiklit 18 käsitleva kirja kohta esitas Baoshani kontsern samad tõendid, mis esitati kaugmeetodil toimunud ristkontrolli käigus. Kuna need dokumendid ei tõendanud, mitu tundi oli iga töötaja igal päeval töötanud, siis kinnitas komisjon oma kavatsust ja kohaldas elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele töötundide eraldamise suhtes kättesaadavaid fakte. Seda tehes arvutas komisjon elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele eraldatud töötunnid ümber, jagades Baosteeli ja WISCO tööjõu kogukulud kummagi äriühingu ränitehase osakonna vastavate arvutatud tunnikuludega töötaja kohta. Selle tulemusel asendati Baosteeli ja WISCO teatatud töötunnid vastavate komisjoni ümberarvutatud väärtustega. |
| --- | --- |

(207)

Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Komisjon kohaldas moonutamata ühikukulusid iga koostööd tegeva eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Neid Baoshani kontserni esitatud tarbimismäärasid kontrolliti kaugmeetodil toimunud ristkontrolli käigus. Nagu on osutatud põhjenduses 47 eespool, saatis komisjon pärast kaugmeetodil toimunud ristkontrolli Baoshani kontsernile kirja (edaspidi „artiklit 18 käsitlev kiri“), milles ta väljendas oma kavatsust tugineda kättesaadavatele faktidele ja kohaldada seoses elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele eraldatud töötundide arvutamisega alusmääruse artikli 18 lõiget 1. Sisuliselt leidis komisjon, et kontrollitud ja usaldusväärsed tõendid ei toetanud Baoshani kontserni tööjõu jaotamist. Oma märkustes artiklit 18 käsitleva kirja kohta esitas Baoshani kontsern samad tõendid, mis esitati kaugmeetodil toimunud ristkontrolli käigus. Kuna need dokumendid ei tõendanud, mitu tundi oli iga töötaja igal päeval töötanud, siis kinnitas komisjon oma kavatsust ja kohaldas elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele töötundide eraldamise suhtes kättesaadavaid fakte. Seda tehes arvutas komisjon elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele eraldatud töötunnid ümber, jagades Baosteeli ja WISCO tööjõu kogukulud kummagi äriühingu ränitehase osakonna vastavate arvutatud tunnikuludega töötaja kohta. Selle tulemusel asendati Baosteeli ja WISCO teatatud töötunnid vastavate komisjoni ümberarvutatud väärtustega.

| (208) | Komisjon korrutas tarbimismäärad moonutamata ühikukuludega võrdlusriigis Brasiilias, nagu on kirjeldatud punktis 3.5.1.5. |
| --- | --- |

(208)

Komisjon korrutas tarbimismäärad moonutamata ühikukuludega võrdlusriigis Brasiilias, nagu on kirjeldatud punktis 3.5.1.5.

| (209) | Teiseks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusumma saamiseks tootmise üldkulud. Koostööd tegevate eksportivate tootjate kantud tootmise üldkuludele lisati põhjenduses 187 osutatud toorainete ja kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana iga eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(209)

Teiseks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusumma saamiseks tootmise üldkulud. Koostööd tegevate eksportivate tootjate kantud tootmise üldkuludele lisati põhjenduses 187 osutatud toorainete ja kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana iga eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (210) | Eelmises põhjenduses kirjeldatud viisil kindlakstehtud tootmiskulude suhtes kohaldas komisjon Aperami müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Müügi-, üld- ja halduskulud, mida väljendati müüdud kaupade kulude protsendina ja kohaldati moonutamata tootmiskuludele, moodustasid 13,5 %. Tootmise moonutamata kogukulude suhtes kohaldatud kasum, väljendatuna protsendina müüdud kaupade kuludest, moodustas 7,6 %. |
| --- | --- |

(210)

Eelmises põhjenduses kirjeldatud viisil kindlakstehtud tootmiskulude suhtes kohaldas komisjon Aperami müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Müügi-, üld- ja halduskulud, mida väljendati müüdud kaupade kulude protsendina ja kohaldati moonutamata tootmiskuludele, moodustasid 13,5 %. Tootmise moonutamata kogukulude suhtes kohaldatud kasum, väljendatuna protsendina müüdud kaupade kuludest, moodustas 7,6 %.

| (211) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(211)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (212) | Pärast teise teate avaldamist tegi Eurofer ettepaneku arvutada normaalväärtus Ameerika Ühendriikidesse suunatud Hiina ekspordi hindade põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 3. |
| --- | --- |

(212)

Pärast teise teate avaldamist tegi Eurofer ettepaneku arvutada normaalväärtus Ameerika Ühendriikidesse suunatud Hiina ekspordi hindade põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 3.

| (213) | Nagu on märgitud põhjenduses 154, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobilik kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Sellest tulenevalt pidi komisjon arvutama normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, millega ei nähta ette kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna kasutamist. |
| --- | --- |

(213)

Nagu on märgitud põhjenduses 154, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobilik kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Sellest tulenevalt pidi komisjon arvutama normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, millega ei nähta ette kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna kasutamist.

3.5.1.7.   Ekspordihind

| (214) | Kuna Baoshani kontsern eksportis uurimisalust toodet liitu importijana mitme seotud ettevõtja kaudu, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna alusel, millega imporditud toode müüdi esimest korda edasi sõltumatutele klientidele liidus. Hinda korrigeeriti, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, ning kasumit. |
| --- | --- |

(214)

Kuna Baoshani kontsern eksportis uurimisalust toodet liitu importijana mitme seotud ettevõtja kaudu, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna alusel, millega imporditud toode müüdi esimest korda edasi sõltumatutele klientidele liidus. Hinda korrigeeriti, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, ning kasumit.

3.5.1.8.   Võrdlus

| (215) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja Baoshani kontserni ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(215)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja Baoshani kontserni ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (216) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Korrektsioone tehti seoses mereveo-, kindlustus- ja krediidikuludega. |
| --- | --- |

(216)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Korrektsioone tehti seoses mereveo-, kindlustus- ja krediidikuludega.

3.5.1.9.   Dumpingumarginaalid

| (217) | Ainsa koostööd tegev eksportiva tootja Baoshani kontserni puhul võrdles komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(217)

Ainsa koostööd tegev eksportiva tootja Baoshani kontserni puhul võrdles komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (218) | See võrdlus, mida on kirjeldatud eespool, ei näidanud dumpingu toimumist. |
| --- | --- |

(218)

See võrdlus, mida on kirjeldatud eespool, ei näidanud dumpingu toimumist.

3.5.2.   Dumpingu kordumise tõenäosus

Dumpingu kordumise tõenäosus

| (219) | Komisjon uuris kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu kordumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi elemente: eksport kolmandatesse riikidesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(219)

Komisjon uuris kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu kordumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi elemente: eksport kolmandatesse riikidesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas ning liidu turu atraktiivsus.

a)   
  Eksport kolmandatesse riikidesse

Eksport kolmandatesse riikidesse

| (220) | Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli väga oluline kogus Baoshani kontserni kogu eksportmüügist suunatud väljaspool ELi asuvatele kolmandatele turgudele, kus ei kohaldata minimaalseid impordihindu. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli väga oluline kogus Baoshani kontserni kogu eksportmüügist suunatud väljaspool ELi asuvatele kolmandatele turgudele, kus ei kohaldata minimaalseid impordihindu.

| (221) | Võrreldes kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust ekspordihindadega kontserni suurimatel eksportmüügi turgudel Indias ja Mehhikos, mis moodustavad ligikaudu [35–70 %] kogu eksportmüügist, leidis komisjon, et ekspordihind oli Baoshani kontserni puhul kindlakstehtud normaalväärtusest 20 % madalam. |
| --- | --- |

(221)

Võrreldes kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust ekspordihindadega kontserni suurimatel eksportmüügi turgudel Indias ja Mehhikos, mis moodustavad ligikaudu [35–70 %] kogu eksportmüügist, leidis komisjon, et ekspordihind oli Baoshani kontserni puhul kindlakstehtud normaalväärtusest 20 % madalam.

| (222) | Kuna teised Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele. Komisjon kasutas kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna hindamiseks andmebaasis GTA esitatud ekspordistatistikat. Selle põhjal oli Hiina ekspordistatistikas esitatud Hiinast pärit ekspordi keskmine hind madalam ELis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatud minimaalsest impordihinnast ja seega madalam Baoshani kontserni ekspordihinnast. |
| --- | --- |

(222)

Kuna teised Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele. Komisjon kasutas kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna hindamiseks andmebaasis GTA esitatud ekspordistatistikat. Selle põhjal oli Hiina ekspordistatistikas esitatud Hiinast pärit ekspordi keskmine hind madalam ELis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatud minimaalsest impordihinnast ja seega madalam Baoshani kontserni ekspordihinnast.

| (223) | Seepärast peeti tõenäoliseks, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral hakkavad Hiina eksportivad tootjad müüma tooteid liitu dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(223)

Seepärast peeti tõenäoliseks, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral hakkavad Hiina eksportivad tootjad müüma tooteid liitu dumpinguhinnaga.

b)   
  Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas

Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas

| (224) | Lisaks Baoshani kontsernile, kes on ainus ELi eksportija, tegutseb Hiinas veel vähemalt kaheksa muud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete eksportivat tootjat. GTAs sisalduva Hiina ekspordistatistika kohaselt eksportisid ülejäänud Hiina eksportivad tootjad mujale maailma (51). |
| --- | --- |

(224)

Lisaks Baoshani kontsernile, kes on ainus ELi eksportija, tegutseb Hiinas veel vähemalt kaheksa muud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete eksportivat tootjat. GTAs sisalduva Hiina ekspordistatistika kohaselt eksportisid ülejäänud Hiina eksportivad tootjad mujale maailma (51).

51

| (225) | Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud Euroferi hinnangud Baoshani kontserni tootmisvõimsuse kohta olid väga lähedased Baoshani kontserni tegelikele andmetele. Kuna teised Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, pidi komisjon oma järeldustes tuginema kättesaadavatele faktidele, et hinnata teiste eksportivate tootjate tootmisvõimsust, ning ta kasutas aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvat teavet. |
| --- | --- |

(225)

Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud Euroferi hinnangud Baoshani kontserni tootmisvõimsuse kohta olid väga lähedased Baoshani kontserni tegelikele andmetele. Kuna teised Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, pidi komisjon oma järeldustes tuginema kättesaadavatele faktidele, et hinnata teiste eksportivate tootjate tootmisvõimsust, ning ta kasutas aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvat teavet.

| (226) | Aegumise läbivaatamise taotluses sisalduva teabe kohaselt hinnati Hiina tootmisvõimsuseks 1 810 000 tonni ja tootmismahuks 1 220 000 tonni. Hiina tarbimine oli hinnanguliselt 1 020 000 tonni. Selle põhjal oli vaba tootmisvõimsus Hiinas hinnanguliselt 600 000 tonni, mis ületab märkimisväärselt ELi kogutarbimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (265 000 – 280 000 tonni). Peale selle on mõni turg, näiteks USA, kaitstud kõrgete, 25 % tollimaksudega, mis piirab Hiina eksportivate tootjate turulepääsu. |
| --- | --- |

(226)

Aegumise läbivaatamise taotluses sisalduva teabe kohaselt hinnati Hiina tootmisvõimsuseks 1 810 000 tonni ja tootmismahuks 1 220 000 tonni. Hiina tarbimine oli hinnanguliselt 1 020 000 tonni. Selle põhjal oli vaba tootmisvõimsus Hiinas hinnanguliselt 600 000 tonni, mis ületab märkimisväärselt ELi kogutarbimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (265 000 – 280 000 tonni). Peale selle on mõni turg, näiteks USA, kaitstud kõrgete, 25 % tollimaksudega, mis piirab Hiina eksportivate tootjate turulepääsu.

| (227) | Selle põhjal on tõenäoline, et meetmete aegumise korral kasutavad Hiina tootjad oma vaba tootmisvõimsust suures koguses toodete liidu turule suunamiseks ja hakkavad neid müüma dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(227)

Selle põhjal on tõenäoline, et meetmete aegumise korral kasutavad Hiina tootjad oma vaba tootmisvõimsust suures koguses toodete liidu turule suunamiseks ja hakkavad neid müüma dumpinguhindadega.

c)   
  Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (228) | Nagu on juba kindlaks tehtud põhjenduses 82 eespool, on liidu turg üks suurimaid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete turge maailmas. |
| --- | --- |

(228)

Nagu on juba kindlaks tehtud põhjenduses 82 eespool, on liidu turg üks suurimaid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete turge maailmas.

| (229) | Hinnatasemed liidus on üldiselt oluliselt kõrgemad kui Hiina tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad. |
| --- | --- |

(229)

Hinnatasemed liidus on üldiselt oluliselt kõrgemad kui Hiina tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad.

| (230) | Liidu turu suurus ja hinnaerinevused näitasid liidu turu atraktiivsust. |
| --- | --- |

(230)

Liidu turu suurus ja hinnaerinevused näitasid liidu turu atraktiivsust.

d)   
  Järeldus

Järeldus

| (231) | Eespool esitatud kaalutluste põhjal järeldati, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis on dumpingu kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(231)

Eespool esitatud kaalutluste põhjal järeldati, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis on dumpingu kordumine tõenäoline.

3.6.   Venemaa Föderatsioon

Venemaa Föderatsioon

3.6.1.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.6.1.1.   Sissejuhatavad märkused

| (232) | Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja koostööd ei teinud, nagu on märgitud põhjenduses 23, lähtus komisjon alusmääruse artikli 18 kohaselt oma analüüsis, sealhulgas dumpingu arvutamisel, kättesaadavatest faktidest. |
| --- | --- |

(232)

Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja koostööd ei teinud, nagu on märgitud põhjenduses 23, lähtus komisjon alusmääruse artikli 18 kohaselt oma analüüsis, sealhulgas dumpingu arvutamisel, kättesaadavatest faktidest.

| (233) | Sellest tulenevalt kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisel aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet koos muude teabeallikatega, nagu Eurostat ja andmebaas GTA. |
| --- | --- |

(233)

Sellest tulenevalt kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisel aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet koos muude teabeallikatega, nagu Eurostat ja andmebaas GTA.

3.6.1.2.   Dumping

a)   
  Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (234) | Kuna usaldusväärsed andmed hindade kohta Venemaa siseturul ei olnud kättesaadavad, siis kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud metoodikat ja väärtusi. |
| --- | --- |

(234)

Kuna usaldusväärsed andmed hindade kohta Venemaa siseturul ei olnud kättesaadavad, siis kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud metoodikat ja väärtusi.

b)   
  Ekspordihind

Ekspordihind

| (235) | Liitu suunatud ekspordi hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(235)

Liitu suunatud ekspordi hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal.

c)   
  Võrdlus

Võrdlus

| (236) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Selleks arvati taotluses kättesaadava teabe alusel maha tarne- ja kindlustuskulud (202,67 eurot/tonn). Sel viisil kindlakstehtud normaalväärtus tehasest hankimise tasandil oli 1 642 eurot/tonn, samal ajal kui ekspordihind tehasest hankimise tasandil oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 797,5 eurot/tonn. |
| --- | --- |

(236)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Selleks arvati taotluses kättesaadava teabe alusel maha tarne- ja kindlustuskulud (202,67 eurot/tonn). Sel viisil kindlakstehtud normaalväärtus tehasest hankimise tasandil oli 1 642 eurot/tonn, samal ajal kui ekspordihind tehasest hankimise tasandil oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 797,5 eurot/tonn.

d)   
  Dumping

Dumping

| (237) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kindlaks ligikaudu 80 % hinnaerinevuse ja järeldas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(237)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kindlaks ligikaudu 80 % hinnaerinevuse ja järeldas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

| (238) | Pärast avalikustamist väitis Venemaa valitsus, et kindlakstehtud dumpingumarginaal on selle kõrget taset arvesse võttes kaheldav ja et komisjon oleks pidanud aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet normaalväärtuse kohta eriti hoolikalt kontrollima. Ta lisas, et teisest teavet kasutades oleks komisjon pidama seda teavet kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingu (edaspidi „dumpinguvastane leping“) II lisa „Parim kättesaadav teave vastavalt artikli 6 lõikele 8“ punktiga 7 muude sõltumatute allikate põhjal kontrollima. |
| --- | --- |

(238)

Pärast avalikustamist väitis Venemaa valitsus, et kindlakstehtud dumpingumarginaal on selle kõrget taset arvesse võttes kaheldav ja et komisjon oleks pidanud aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet normaalväärtuse kohta eriti hoolikalt kontrollima. Ta lisas, et teisest teavet kasutades oleks komisjon pidama seda teavet kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingu (edaspidi „dumpinguvastane leping“) II lisa „Parim kättesaadav teave vastavalt artikli 6 lõikele 8“ punktiga 7 muude sõltumatute allikate põhjal kontrollima.

| (239) | Komisjon leidis, et aegumise läbivaatamise taotluses Venemaa eksportivate tootjate normaalväärtuse kohta esitatud teave oli küllalt täpne ja piisav. Peale selle ei esitanud ükski huvitatud isik aegumise läbivaatamise taotluses sisalduva teabe kohta märkusi. Ka ükski Venemaa eksportiv tootja ei esitanud asjakohaseid andmeid seoses normaalväärtuse kindlaksmääramisega. Samuti ei esitanud ei Venemaa valitsus ega ükski huvitatud isik mingeid muid sõltumatuid allikaid. Võttes arvesse neid asjaolusid ja muude andmeallikate puudumist, leidis komisjon, et ta oli normaalväärtuse puhul tuginenud parimale teabele, mis talle kättesaadav oli. Lisaks on dumpinguvastase lepingu II lisa punktiga 7 ette nähtud, et kui huvitatud isik ei tee koostööd ja ametiasutused ei pääse seega ligi asjakohasele teabele, võivad sellise olukorra tagajärjed olla asjaomasele isikule vähem soodsad kui juhul, kui ta oleks koostööd teinud. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(239)

Komisjon leidis, et aegumise läbivaatamise taotluses Venemaa eksportivate tootjate normaalväärtuse kohta esitatud teave oli küllalt täpne ja piisav. Peale selle ei esitanud ükski huvitatud isik aegumise läbivaatamise taotluses sisalduva teabe kohta märkusi. Ka ükski Venemaa eksportiv tootja ei esitanud asjakohaseid andmeid seoses normaalväärtuse kindlaksmääramisega. Samuti ei esitanud ei Venemaa valitsus ega ükski huvitatud isik mingeid muid sõltumatuid allikaid. Võttes arvesse neid asjaolusid ja muude andmeallikate puudumist, leidis komisjon, et ta oli normaalväärtuse puhul tuginenud parimale teabele, mis talle kättesaadav oli. Lisaks on dumpinguvastase lepingu II lisa punktiga 7 ette nähtud, et kui huvitatud isik ei tee koostööd ja ametiasutused ei pääse seega ligi asjakohasele teabele, võivad sellise olukorra tagajärjed olla asjaomasele isikule vähem soodsad kui juhul, kui ta oleks koostööd teinud. Seepärast lükati see väide tagasi.

3.6.2.   Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (240) | Komisjon analüüsis, kas dumpingu jätkumine on tõenäoline, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Analüüsi käigus uuris komisjon tootmist ja vaba tootmisvõimsust Venemaal ja liidu turu atraktiivsust. Kuna Venemaa tootjad koostööd ei teinud, pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(240)

Komisjon analüüsis, kas dumpingu jätkumine on tõenäoline, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Analüüsi käigus uuris komisjon tootmist ja vaba tootmisvõimsust Venemaal ja liidu turu atraktiivsust. Kuna Venemaa tootjad koostööd ei teinud, pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele.

a)   
  Vaba tootmisvõimsus

Vaba tootmisvõimsus

| (241) | Läbivaatamistaotluses esitatud kättesaadavate faktide kohaselt on Venemaa tootmisvõimsus hinnanguliselt ligikaudu 332 000 tonni. Komisjoni hinnangul on Venemaa toodang 274 000 tonni. Seega tehti kindlaks, et vaba tootmisvõimsus on ligikaudu 58 000 tonni, mis moodustab üle [16–22] % liidu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tarbimisest. |
| --- | --- |

(241)

Läbivaatamistaotluses esitatud kättesaadavate faktide kohaselt on Venemaa tootmisvõimsus hinnanguliselt ligikaudu 332 000 tonni. Komisjoni hinnangul on Venemaa toodang 274 000 tonni. Seega tehti kindlaks, et vaba tootmisvõimsus on ligikaudu 58 000 tonni, mis moodustab üle [16–22] % liidu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tarbimisest.

| (242) | Isegi kui komisjon kasutaks teavet, mille NLMK esitas oma 11. detsembri 2020. aasta esildises, oleks vaba tootmisvõimsus siiski [20 000–50 000] tonni ja moodustaks liidu tarbimisest ligikaudu [7–19] %. NLMK ei esitanud oma tootmisvõimsuse kohta tõendeid. Peale selle on toodang olnud mõnel viimasel aastal suurem kui tootmisvõimsus, mis tekitab kahtlusi tegeliku tootmisvõimsuse kohta, millest NLMK oma esildises teatas. |
| --- | --- |

(242)

Isegi kui komisjon kasutaks teavet, mille NLMK esitas oma 11. detsembri 2020. aasta esildises, oleks vaba tootmisvõimsus siiski [20 000–50 000] tonni ja moodustaks liidu tarbimisest ligikaudu [7–19] %. NLMK ei esitanud oma tootmisvõimsuse kohta tõendeid. Peale selle on toodang olnud mõnel viimasel aastal suurem kui tootmisvõimsus, mis tekitab kahtlusi tegeliku tootmisvõimsuse kohta, millest NLMK oma esildises teatas.

| (243) | Pärast avalikustamist märkis NLMK, et komisjon oleks pidanud tema esitatud teavet Venemaa tootmisvõimsuse, tootmise ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta kontrollima ja sellele teabele tuginema ning et selline kontrollimise oleks võimaldanud komisjonil hajutada põhjenduses 242 kirjeldatud kahtlusi. |
| --- | --- |

(243)

Pärast avalikustamist märkis NLMK, et komisjon oleks pidanud tema esitatud teavet Venemaa tootmisvõimsuse, tootmise ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta kontrollima ja sellele teabele tuginema ning et selline kontrollimise oleks võimaldanud komisjonil hajutada põhjenduses 242 kirjeldatud kahtlusi.

| (244) | Nagu on märgitud põhjenduses 23, osutas NLMK oma 10. detsembri 2020. aasta esildises ise, et ta oli sunnitud küsimustikule vastuse koostamise lõpetama ega esitanud küsimustikule pikendatud tähtajaks täielikku vastust, vaid üksnes lünklikku teavet, mis piirdus tema konkreetse tootmisvõimsuse ja tootmisega. |
| --- | --- |

(244)

Nagu on märgitud põhjenduses 23, osutas NLMK oma 10. detsembri 2020. aasta esildises ise, et ta oli sunnitud küsimustikule vastuse koostamise lõpetama ega esitanud küsimustikule pikendatud tähtajaks täielikku vastust, vaid üksnes lünklikku teavet, mis piirdus tema konkreetse tootmisvõimsuse ja tootmisega.

| (245) | Käesoleval juhul leidis komisjon, et NLMK esitatud teave oli liiga lünklik ega võimaldanud mõtestatud järeldusi teha. Nagu on märgitud põhjenduses 242, võttis komisjon igal juhul arvesse teavet, mille NLMK sellega seoses esitas, ja tegi vaba tootmisvõimsuse olemasolu kohta sarnase järelduse. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(245)

Käesoleval juhul leidis komisjon, et NLMK esitatud teave oli liiga lünklik ega võimaldanud mõtestatud järeldusi teha. Nagu on märgitud põhjenduses 242, võttis komisjon igal juhul arvesse teavet, mille NLMK sellega seoses esitas, ja tegi vaba tootmisvõimsuse olemasolu kohta sarnase järelduse. Seepärast lükati see väide tagasi.

b)   
  Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (246) | Uurimine kinnitas, et liidu turg on Venemaa tootjate jaoks atraktiivne järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(246)

Uurimine kinnitas, et liidu turg on Venemaa tootjate jaoks atraktiivne järgmistel põhjustel.

| (247) | Esiteks on liidu turg üks suurimaid maailmas. |
| --- | --- |

(247)

Esiteks on liidu turg üks suurimaid maailmas.

| (248) | Teiseks, mis puudutab hindu, siis nagu on kirjeldatud põhjenduses 271 allpool, on Venemaa impordi keskmine hinnatase liidu turul liidu tootjate hinnatasemest madalam ja seega ekspordi kasv meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoliselt jätkub. |
| --- | --- |

(248)

Teiseks, mis puudutab hindu, siis nagu on kirjeldatud põhjenduses 271 allpool, on Venemaa impordi keskmine hinnatase liidu turul liidu tootjate hinnatasemest madalam ja seega ekspordi kasv meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoliselt jätkub.

| (249) | Kolmandaks on suur osa Venemaa toodangust mõeldud ekspordiks (eksporditakse üle 86 % toodangust), samal ajal kui Venemaa tootjad katavad omamaise tarbimise peaaegu täielikult. |
| --- | --- |

(249)

Kolmandaks on suur osa Venemaa toodangust mõeldud ekspordiks (eksporditakse üle 86 % toodangust), samal ajal kui Venemaa tootjad katavad omamaise tarbimise peaaegu täielikult.

| (250) | Oma 11. detsembri 2020. aasta esildises väitis NLMK, et EL ei ole prioriteetne turg, sest import on alates esialgsest uurimisest märkimisväärselt vähenenud. Komisjon märkis, et isegi kui NLMK eksport ELi on alates esialgsest uurimisest vähenenud, moodustab see jätkuvalt olulise osa ELi tarbimisest ja on vaatlusalusel perioodil kasvanud, nagu ilmneb tabelist 3 allpool. Seepärast on liidu turg vastupidiselt NLMK väitele Venemaalt pärit ekspordi jaoks oluline sihtturg. |
| --- | --- |

(250)

Oma 11. detsembri 2020. aasta esildises väitis NLMK, et EL ei ole prioriteetne turg, sest import on alates esialgsest uurimisest märkimisväärselt vähenenud. Komisjon märkis, et isegi kui NLMK eksport ELi on alates esialgsest uurimisest vähenenud, moodustab see jätkuvalt olulise osa ELi tarbimisest ja on vaatlusalusel perioodil kasvanud, nagu ilmneb tabelist 3 allpool. Seepärast on liidu turg vastupidiselt NLMK väitele Venemaalt pärit ekspordi jaoks oluline sihtturg.

| (251) | Pärast avalikustamist väitis NLMK, et komisjoni eeldus, mille kohaselt teatav turg on atraktiivne üksnes tänu oma suurusele, on ekslik ja kohatu. Sellega seoses osutas NLMK ka asjaolule, et liidu turg ei meelitanud ligi olulist lisaimporti kolmandatest riikidest, millele meetmed ei olnud suunatud, kuigi nendel riikidel oli võrreldes asjaomaste riikide eksportijatega turule eelisjuurdepääs. Ühtlasi väitis ta, et Venemaa impordi madalat hinnataset käsitlev argument on ekslik, sest Venemaa ja liidu tootjate keskmised hinnad ei ole võrreldavad asjaolu tõttu, et vastavate poolte müüdavad tooteliigid omavahel otseselt ei konkureeri. Lisaks märkis Venemaa valitsus pärast avalikustamist, et ta ei nõustu komisjoni seisukohaga, mille kohaselt liidu turg on Venemaa eksportivate tootjate jaoks atraktiivne turg, järgmistel põhjustel: Venemaa eksportivad tootjad keskenduvad oma siseturule ja nende eksport on suuremas osas ümber suunatud Aasia riikidesse. Peale selle väitis ta, et dumpinguvastaste meetmete olemasolu moonutab hinnangut liitu suunatud impordi hindade kohta. |
| --- | --- |

(251)

Pärast avalikustamist väitis NLMK, et komisjoni eeldus, mille kohaselt teatav turg on atraktiivne üksnes tänu oma suurusele, on ekslik ja kohatu. Sellega seoses osutas NLMK ka asjaolule, et liidu turg ei meelitanud ligi olulist lisaimporti kolmandatest riikidest, millele meetmed ei olnud suunatud, kuigi nendel riikidel oli võrreldes asjaomaste riikide eksportijatega turule eelisjuurdepääs. Ühtlasi väitis ta, et Venemaa impordi madalat hinnataset käsitlev argument on ekslik, sest Venemaa ja liidu tootjate keskmised hinnad ei ole võrreldavad asjaolu tõttu, et vastavate poolte müüdavad tooteliigid omavahel otseselt ei konkureeri. Lisaks märkis Venemaa valitsus pärast avalikustamist, et ta ei nõustu komisjoni seisukohaga, mille kohaselt liidu turg on Venemaa eksportivate tootjate jaoks atraktiivne turg, järgmistel põhjustel: Venemaa eksportivad tootjad keskenduvad oma siseturule ja nende eksport on suuremas osas ümber suunatud Aasia riikidesse. Peale selle väitis ta, et dumpinguvastaste meetmete olemasolu moonutab hinnangut liitu suunatud impordi hindade kohta.

| (252) | Komisjon ei nõustunud nende väidetega. Turu suurus on selle atraktiivsuse hindamisel käegakatsutav tegur, sest see võimaldab müüa suuri koguseid ning saavutada mastaabisääst tootmise, turustamise ja müügiga seotud kulude seisukohast. Lisaks kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil nii Venemaalt pärit impordi maht kui ka turuosa, olenemata sellest, kas Venemaa eksportivad tootjad on keskendunud ümber Venemaa omamaisele turule ja/või Aasia turgudele. See näitas, et liidu turg on Venemaa eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt väga atraktiivne. Peale selle, nagu on märgitud põhjenduses 277, oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi vähenemine peamiselt tungitud asjaolust, et Ühendkuningriigi ainus elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja lõpetas 2019. aasta novembris lõplikult oma tegevuse. |
| --- | --- |

(252)

Komisjon ei nõustunud nende väidetega. Turu suurus on selle atraktiivsuse hindamisel käegakatsutav tegur, sest see võimaldab müüa suuri koguseid ning saavutada mastaabisääst tootmise, turustamise ja müügiga seotud kulude seisukohast. Lisaks kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil nii Venemaalt pärit impordi maht kui ka turuosa, olenemata sellest, kas Venemaa eksportivad tootjad on keskendunud ümber Venemaa omamaisele turule ja/või Aasia turgudele. See näitas, et liidu turg on Venemaa eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt väga atraktiivne. Peale selle, nagu on märgitud põhjenduses 277, oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi vähenemine peamiselt tungitud asjaolust, et Ühendkuningriigi ainus elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja lõpetas 2019. aasta novembris lõplikult oma tegevuse.

| (253) | Samuti ei nõustutud eelmises põhjenduses kirjeldatud põhjustel NLMK väitega, et komisjoni argument madala hinnataseme kohta on ekslik. Nagu on selgitatud põhjenduses 272 allpool, olid Venemaalt pärit impordi hinnad ka keskmiselt ligikaudu 30 % madalamad kui kohaldatav minimaalne impordihind (1 536 eurot/tonn) ja ligikaudu 23 % madalamad kui liidu tootmisharu võrreldavate tooteliikide hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Isegi võttes arvesse dumpinguvastaste meetmete kehtimist, annavad Venemaalt pärit impordi hinnad hea ettekujutuse Venemaalt liitu eksportivate tootjate käitumisest seoses ekspordihinnaga ja nende tõenäolisest hinnatasemest meetmete puudumise korral. |
| --- | --- |

(253)

Samuti ei nõustutud eelmises põhjenduses kirjeldatud põhjustel NLMK väitega, et komisjoni argument madala hinnataseme kohta on ekslik. Nagu on selgitatud põhjenduses 272 allpool, olid Venemaalt pärit impordi hinnad ka keskmiselt ligikaudu 30 % madalamad kui kohaldatav minimaalne impordihind (1 536 eurot/tonn) ja ligikaudu 23 % madalamad kui liidu tootmisharu võrreldavate tooteliikide hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Isegi võttes arvesse dumpinguvastaste meetmete kehtimist, annavad Venemaalt pärit impordi hinnad hea ettekujutuse Venemaalt liitu eksportivate tootjate käitumisest seoses ekspordihinnaga ja nende tõenäolisest hinnatasemest meetmete puudumise korral.

c)   
  Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (254) | Komisjon järeldas eespool kirjeldatu põhjal, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping tulevikus tõenäoliselt jätkub. Võttes arvesse suurt vaba tootmisvõimsust Venemaal, liitu suunatud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete dumpinguhinna taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, jätkuks tõenäoliselt märkimisväärses koguses Venemaalt pärit dumpinguhinna tasemel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sisenemine liidu turule. |
| --- | --- |

(254)

Komisjon järeldas eespool kirjeldatu põhjal, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping tulevikus tõenäoliselt jätkub. Võttes arvesse suurt vaba tootmisvõimsust Venemaal, liitu suunatud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete dumpinguhinna taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, jätkuks tõenäoliselt märkimisväärses koguses Venemaalt pärit dumpinguhinna tasemel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sisenemine liidu turule.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (255) | Liidus toodavad uurimisalust toodet neli äriühingut. Taotluses esitatud teabe põhjal ei ole liidus teisi uurimisaluse toote tootjaid. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(255)

Liidus toodavad uurimisalust toodet neli äriühingut. Taotluses esitatud teabe põhjal ei ole liidus teisi uurimisaluse toote tootjaid. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (256) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 249 000 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kõikidelt teadaolevatelt liidu tootjatelt liidu tootmisharu kohta saadud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(256)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 249 000 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kõikidelt teadaolevatelt liidu tootjatelt liidu tootmisharu kohta saadud teabe põhjal.

4.2.   Nelja teadaoleva liidu tootja toodang moodustab 100 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Liidu tarbimine

Nelja teadaoleva liidu tootja toodang moodustab 100 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Liidu tarbimine

| (257) | Liidu tarbimise kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks kõikide teadaolevate liidu tootjate müügi liidu turul ja impordi kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati (Comexti andmebaasi) andmetele. |
| --- | --- |

(257)

Liidu tarbimise kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks kõikide teadaolevate liidu tootjate müügi liidu turul ja impordi kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati (Comexti andmebaasi) andmetele.

| (258) | Jaapani puhul käsitati vaatlusalusel perioodil Madalmaadesse suunatud uurimisaluse toote impordi teatavat osa konfidentsiaalsena (52).. Sel põhjusel on alljärgnevas tabelis liidu tarbimise kohta ja impordi mahtu ja väärtust käsitlevates muudes asjakohastes tabelites esitatud andmed vahemikena. |
| --- | --- |

(258)

Jaapani puhul käsitati vaatlusalusel perioodil Madalmaadesse suunatud uurimisaluse toote impordi teatavat osa konfidentsiaalsena (52).. Sel põhjusel on alljärgnevas tabelis liidu tarbimise kohta ja impordi mahtu ja väärtust käsitlevates muudes asjakohastes tabelites esitatud andmed vahemikena.

52

.

| (259) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 300 000  – 315 000 | 277 000  – 292 000 | 298 000  – 313 000 | 265 000  – 280 000 |
| Indeks | 100 | 93 | 99 | 89 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused, taotluses sisalduv teave, Eurostat ja Eurofer |

(259)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

300 000  – 315 000

277 000  – 292 000

298 000  – 313 000

265 000  – 280 000

Indeks

Indeks

100

100

93

93

99

99

89

89

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused, taotluses sisalduv teave, Eurostat ja Eurofer

| (260) | Liidu tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil ning jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikku 265 000 – 280 000 tonni ja 2017. aastal vahemikku 300 000 – 315 000 tonni. Üldiselt vähenes liidu tarbimine alates 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 11 %, kuigi 2019. aastal saavutas see ajutiselt tipptaseme. Tarbimise vähenemine on tingitud mitmest tegurist, nagu väiksem import ja liidu tootjate väiksem müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väiksema nõudluse tõttu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete järele. |
| --- | --- |

(260)

Liidu tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil ning jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikku 265 000 – 280 000 tonni ja 2017. aastal vahemikku 300 000 – 315 000 tonni. Üldiselt vähenes liidu tarbimine alates 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 11 %, kuigi 2019. aastal saavutas see ajutiselt tipptaseme. Tarbimise vähenemine on tingitud mitmest tegurist, nagu väiksem import ja liidu tootjate väiksem müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väiksema nõudluse tõttu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete järele.

| (261) | Pärast avalikustamist osutas taotluse esitaja seestöötlemise kavade ulatuslikule kasutamisele liidu importijate poolt ning terasest trafoplekkide ja -südamike Türgi kaudu toimuva impordi kasvule, mis mõlemad näitavad, et välisriikides toodetud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tegelikku tarbimist liidus on pigem alahinnatud. Komisjon kinnitas ühelt poolt, et seestöötlemise kavade raames imporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid võeti tarbimisandmete arvutamisel arvesse. Teiselt poolt märkis komisjon, et terasest trafoplekid ja -südamikud jäävad väljapoole dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala ja seepärast neid ei uuritud. |
| --- | --- |

(261)

Pärast avalikustamist osutas taotluse esitaja seestöötlemise kavade ulatuslikule kasutamisele liidu importijate poolt ning terasest trafoplekkide ja -südamike Türgi kaudu toimuva impordi kasvule, mis mõlemad näitavad, et välisriikides toodetud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tegelikku tarbimist liidus on pigem alahinnatud. Komisjon kinnitas ühelt poolt, et seestöötlemise kavade raames imporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid võeti tarbimisandmete arvutamisel arvesse. Teiselt poolt märkis komisjon, et terasest trafoplekid ja -südamikud jäävad väljapoole dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala ja seepärast neid ei uuritud.

4.3.   Asjaomastest riikidest pärit import

Asjaomastest riikidest pärit import

4.3.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (262) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete (Comexti andmebaasi) põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks liidu tarbimise alusel, mis on esitatud põhjenduses 257 eespool. |
| --- | --- |

(262)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete (Comexti andmebaasi) põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks liidu tarbimise alusel, mis on esitatud põhjenduses 257 eespool.

| (263) | Asjaomastest riikidest pärit import ja selle turuosa muutusid järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomastest riikidest pärit impordi maht | 86 000  – 101 000 | 64 000  – 79 000 | 76 000  – 91 000 | 70 000  – 85 000 |
| Indeks | 100 | 80 | 90 | 83 |
| Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa (%) | 27,5 –34,2 | 22,7 –29,7 | 24,1 –31,3 | 26,5 –34,0 |
| Indeks | 100 | 87 | 93 | 97 |
| Allikas: Eurostat |

(263)

Asjaomastest riikidest pärit import ja selle turuosa muutusid järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht

86 000  – 101 000

64 000  – 79 000

76 000  – 91 000

70 000  – 85 000

Indeks

Indeks

100

100

80

80

90

90

83

83

Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa (%)

27,5 –34,2

22,7 –29,7

24,1 –31,3

26,5 –34,0

Indeks

Indeks

100

100

87

87

93

93

97

97

Allikas: Eurostat

| (264) | Meetmed kehtestati 2015. aastal. Asjaomastest riikides pärit uurimisaluse toote import vähenes vaatlusalusel perioodi 17 %. Selle turuosa vähenes aga üksnes mõnevõrra (27,5–34,2 %-lt 2017. aastal 26,5–34,0 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), arvestades tarbimise paralleelset vähenemist liidu turul. |
| --- | --- |

(264)

Meetmed kehtestati 2015. aastal. Asjaomastest riikides pärit uurimisaluse toote import vähenes vaatlusalusel perioodi 17 %. Selle turuosa vähenes aga üksnes mõnevõrra (27,5–34,2 %-lt 2017. aastal 26,5–34,0 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), arvestades tarbimise paralleelset vähenemist liidu turul.

| (265) | Asjaomastest riikidest kasvas 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ainult Korea Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit import, mille turuosa suurenes vastavalt ühe ja kahe protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(265)

Asjaomastest riikidest kasvas 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ainult Korea Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit import, mille turuosa suurenes vastavalt ühe ja kahe protsendipunkti võrra.

4.3.2.   Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad

Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad

4.3.2.1.   Hinnad

| (266) | Komisjon tegi keskmised impordihinnad kindlaks Eurostati statistika põhjal. |
| --- | --- |

(266)

Komisjon tegi keskmised impordihinnad kindlaks Eurostati statistika põhjal.

| (267) | Asjaomastest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad (eurot/tonn) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | 2 081 | 1 994 | 2 036 | 1 985 |
| Indeks | 100 | 96 | 98 | 95 |
| Jaapan | 2 167 | 2 184 | 2 168 | 2 140 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 99 |
| Lõuna-Korea | 2 032 | 2 051 | 2 022 | 1 996 |
| Indeks | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Venemaa | 1 119 | 1 205 | 1 074 | 1 000 |
| Indeks | 100 | 108 | 96 | 89 |
| USA | 2 080 | 2 057 | 2 047 | 2 047 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 98 |
| Impordi keskmine hind (tonni kohta) | 1 865 | 1 871 | 1 742 | 1 718 |
| Indeks | 100 | 100 | 93 | 92 |
| Allikas: Eurostat ja koostööd tegevad eksportivad tootjad |

(267)

Asjaomastest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad (eurot/tonn)

Impordihinnad (eurot/tonn)

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiina RV

2 081

1 994

2 036

1 985

Indeks

Indeks

100

100

96

96

98

98

95

95

Jaapan

2 167

2 184

2 168

2 140

Indeks

100

100

100

99

Lõuna-Korea

2 032

2 051

2 022

1 996

Indeks

Indeks

100

100

101

101

100

100

98

98

Venemaa

1 119

1 205

1 074

1 000

Indeks

Indeks

100

100

108

108

96

96

89

89

USA

2 080

2 057

2 047

2 047

Indeks

Indeks

100

100

99

99

98

98

98

98

Impordi keskmine hind (tonni kohta)

1 865

1 871

1 742

1 718

Indeks

Indeks

100

100

100

100

93

93

92

92

Allikas: Eurostat ja koostööd tegevad eksportivad tootjad

| (268) | 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini täheldati asjaomastest riikidest pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõikide liikide (nii tavapäraste kui ka suure läbitavusega toodete) impordi keskmise hinna langust. Venemaa Föderatsioonist imporditi tavapärast liiki elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid, samal ajal kui ülejäänud neljast riigist imporditi suure läbitavusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. |
| --- | --- |

(268)

2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini täheldati asjaomastest riikidest pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõikide liikide (nii tavapäraste kui ka suure läbitavusega toodete) impordi keskmise hinna langust. Venemaa Föderatsioonist imporditi tavapärast liiki elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid, samal ajal kui ülejäänud neljast riigist imporditi suure läbitavusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid.

| (269) | Impordi keskmised hinnad langesid 1 865 eurolt tonni eest 2017. aastal 1 718 eurole tonni eest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil langes impordi keskmine hind ligikaudu 7,6 %. |
| --- | --- |

(269)

Impordi keskmised hinnad langesid 1 865 eurolt tonni eest 2017. aastal 1 718 eurole tonni eest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil langes impordi keskmine hind ligikaudu 7,6 %.

4.3.2.2.   Hinna allalöömine

| (270) | Ükski Korea Vabariigi, Venemaa Föderatsiooni ega USA tootja koostööd ei teinud, samal ajal tegid koostööd üks Hiina ja üks Jaapani eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(270)

Ükski Korea Vabariigi, Venemaa Föderatsiooni ega USA tootja koostööd ei teinud, samal ajal tegid koostööd üks Hiina ja üks Jaapani eksportiv tootja.

| (271) | Kõikidest asjaomastest riikidest (välja arvatud Venemaalt) pärit ja liitu suunatud impordi hindu mõjutas oluliselt meetmete ülesehitus kolme minimaalse impordihinna vormis põhjenduses 2 selgitatud põhjustel. Nagu on märgitud põhjenduses 3, siis ei ole vaja tollimaksu maksta, kui CIF-hind liidu piiril on minimaalse impordihinnaga samaväärne või sellest kõrgem. Asjaomastest riikidest (välja arvatud Venemaalt) pärit impordi hind oli vaatlusalusel perioodil peaaegu kõigil juhtudel minimaalse impordihinnaga samaväärne või sellest napilt kõrgem ning palju kõrgem kui liidu tootmisharu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Asjaomaste riikide (välja arvatud Venemaa) puhul ei tehtud kindlaks hinna allalöömist. |
| --- | --- |

(271)

Kõikidest asjaomastest riikidest (välja arvatud Venemaalt) pärit ja liitu suunatud impordi hindu mõjutas oluliselt meetmete ülesehitus kolme minimaalse impordihinna vormis põhjenduses 2 selgitatud põhjustel. Nagu on märgitud põhjenduses 3, siis ei ole vaja tollimaksu maksta, kui CIF-hind liidu piiril on minimaalse impordihinnaga samaväärne või sellest kõrgem. Asjaomastest riikidest (välja arvatud Venemaalt) pärit impordi hind oli vaatlusalusel perioodil peaaegu kõigil juhtudel minimaalse impordihinnaga samaväärne või sellest napilt kõrgem ning palju kõrgem kui liidu tootmisharu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Asjaomaste riikide (välja arvatud Venemaa) puhul ei tehtud kindlaks hinna allalöömist.

| (272) | Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja koostööd ei teinud, siis võrdles komisjon Venemaa puhul Venemaalt pärit impordi Eurostati andmetel põhinevat CIF-hinda, mida oli kohandatud impordijärgsete kuludega (65 eurot/tonn), liidu tootmisharu võrreldavate tooteliikide keskmise müügihinnaga. Venemaalt pärit impordi hinnad olid keskmiselt ligikaudu 30 % madalamad kui kohaldatav minimaalne impordihind (1 536 eurot/tonn) ja ligikaudu 23 % madalamad kui liidu tootmisharu kohaldatavad hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(272)

Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja koostööd ei teinud, siis võrdles komisjon Venemaa puhul Venemaalt pärit impordi Eurostati andmetel põhinevat CIF-hinda, mida oli kohandatud impordijärgsete kuludega (65 eurot/tonn), liidu tootmisharu võrreldavate tooteliikide keskmise müügihinnaga. Venemaalt pärit impordi hinnad olid keskmiselt ligikaudu 30 % madalamad kui kohaldatav minimaalne impordihind (1 536 eurot/tonn) ja ligikaudu 23 % madalamad kui liidu tootmisharu kohaldatavad hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (273) | Pärast avalikustamist väitis Nippon Steel, et komisjon peaks hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid järgmistel põhjustel ümber arvutama. Esiteks kehtestati need marginaalid, mis hõlmasid alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel tehtud kohandust, esialgse uurimise käigus, rikkudes alusmääruse artikli 3 lõikeid 1, 2, 3 ja 6. Teiseks ei olnud nende marginaalide arvutamine kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga. |
| --- | --- |

(273)

Pärast avalikustamist väitis Nippon Steel, et komisjon peaks hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid järgmistel põhjustel ümber arvutama. Esiteks kehtestati need marginaalid, mis hõlmasid alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel tehtud kohandust, esialgse uurimise käigus, rikkudes alusmääruse artikli 3 lõikeid 1, 2, 3 ja 6. Teiseks ei olnud nende marginaalide arvutamine kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga.

| (274) | Komisjon lükkas selle väite tagasi. Komisjon ei teinud Jaapani puhul kindlaks hindade allalöömist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendus 271. Seega ei olnud äriühingu Nippon Steel taotlus esialgses uurimises kehtestatud hinna allalöömise marginaal ümber arvutada põhjendatud. Peale selle, kuna aegumise läbivaatamisega ei muudeta tollimaksude määra, siis ei olnud põhjendatud ka algselt kindlakstehtud kahjumarginaali läbivaatamine. Lisaks määras komisjon hinnamõju analüüsimiseks juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, nagu on kirjeldatud põhjenduses 336, kindlaks liitu suunatud impordi tõenäolise tulevase hinnataseme Jaapanist kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade põhjal, mida alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ei korrigeeritud ega saanud korrigeerida. |
| --- | --- |

(274)

Komisjon lükkas selle väite tagasi. Komisjon ei teinud Jaapani puhul kindlaks hindade allalöömist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendus 271. Seega ei olnud äriühingu Nippon Steel taotlus esialgses uurimises kehtestatud hinna allalöömise marginaal ümber arvutada põhjendatud. Peale selle, kuna aegumise läbivaatamisega ei muudeta tollimaksude määra, siis ei olnud põhjendatud ka algselt kindlakstehtud kahjumarginaali läbivaatamine. Lisaks määras komisjon hinnamõju analüüsimiseks juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, nagu on kirjeldatud põhjenduses 336, kindlaks liitu suunatud impordi tõenäolise tulevase hinnataseme Jaapanist kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade põhjal, mida alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ei korrigeeritud ega saanud korrigeerida.

4.4.   Import muudest kolmandatest riikidest

Import muudest kolmandatest riikidest

| (275) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import muudest kolmandatest riikidest [19 000–25 000] tonni ehk [7–10,5 %] liidu kogutarbimisest. Põhiline elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete import muudest riikidest peale asjaomaste riikide pärines Brasiiliast ja Ühendkuningriigist. |
| --- | --- |

(275)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import muudest kolmandatest riikidest [19 000–25 000] tonni ehk [7–10,5 %] liidu kogutarbimisest. Põhiline elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete import muudest riikidest peale asjaomaste riikide pärines Brasiiliast ja Ühendkuningriigist.

| (276) | Muudest kolmandatest riikidest pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi maht, turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

  Tabel 5


  Kolmandatest riikidest pärit import (tonnides)











  Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid | | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Maht (tonnides) | 30 000  – 36 000 | 30 000  – 36 000 | 34 000  – 40 000 | 19 000  – 25 000 |
| | Indeks | 100 | 101 | 117 | 62 |
| | Turuosa (%) | 10,2 –13,5 | 10,5 –13,8 | 12,7 –16,0 | 7,0 –10,5 |
| | Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 409 | 1 217 | 1 260 | 1 294 |
| | Indeks | 100 | 86 | 89 | 92 |
| Allikas: Eurostat |

(276)

Muudest kolmandatest riikidest pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi maht, turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Kolmandatest riikidest pärit import (tonnides)

Kolmandatest riikidest pärit import (tonnides)

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Maht (tonnides)

30 000  – 36 000

30 000  – 36 000

34 000  – 40 000

19 000  – 25 000

Indeks

Indeks

100

100

101

101

117

117

62

62

Turuosa (%)

10,2 –13,5

10,5 –13,8

12,7 –16,0

7,0 –10,5

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 409

1 217

1 260

1 294

Indeks

Indeks

100

100

86

86

89

89

92

92

Allikas: Eurostat

| (277) | Uurimisaluse toote import Ühendkuningriigist vähenes 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini poole võrra, ligikaudu 25 000 – 35 000 tonnilt 10 000–20 000 tonnile. See vähenemine oli tingitud asjaolust, et ainuke elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja Ühendkuningriigis lõpetas 2019. aasta novembris lõplikult oma tegevuse. |
| --- | --- |

(277)

Uurimisaluse toote import Ühendkuningriigist vähenes 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini poole võrra, ligikaudu 25 000 – 35 000 tonnilt 10 000–20 000 tonnile. See vähenemine oli tingitud asjaolust, et ainuke elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja Ühendkuningriigis lõpetas 2019. aasta novembris lõplikult oma tegevuse.

| (278) | Seevastu suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt uurimisaluse toote import Brasiiliast. Brasiilia turuosa püsis aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väike, s.o alla 2 %. |
| --- | --- |

(278)

Seevastu suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt uurimisaluse toote import Brasiiliast. Brasiilia turuosa püsis aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väike, s.o alla 2 %.

| (279) | Koguimport kolmandatest riikidest, välja arvatud asjaomastest riikidest, vähenes 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 38 % ja selle turuosa jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7,0–10,5 %ni, võrreldes 10,2–13,5 %ga 2017. aastal. |
| --- | --- |

(279)

Koguimport kolmandatest riikidest, välja arvatud asjaomastest riikidest, vähenes 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 38 % ja selle turuosa jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7,0–10,5 %ni, võrreldes 10,2–13,5 %ga 2017. aastal.

| (280) | Mis puudutab hinnataset, siis oli olukord riikide lõikes erinev, sõltuvalt sellest, kas liidu turul müüakse tavapäraseid või suure läbitavusega tooteid. |
| --- | --- |

(280)

Mis puudutab hinnataset, siis oli olukord riikide lõikes erinev, sõltuvalt sellest, kas liidu turul müüakse tavapäraseid või suure läbitavusega tooteid.

| (281) | Sellest hoolimata vähenesid vaatlusalusel perioodil kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised müügihinnad. See suundumus on kooskõlas eespool tabelis 5 esitatud asjaomastest riikidest pärit impordi puhul täheldatud suundumusega ja allpool tabelis 9 esitatud liidu tootmisharu liidu turul toimunud müügi puhul täheldatud hinnasuundumusega. |
| --- | --- |

(281)

Sellest hoolimata vähenesid vaatlusalusel perioodil kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised müügihinnad. See suundumus on kooskõlas eespool tabelis 5 esitatud asjaomastest riikidest pärit impordi puhul täheldatud suundumusega ja allpool tabelis 9 esitatud liidu tootmisharu liidu turul toimunud müügi puhul täheldatud hinnasuundumusega.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (282) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas impordi tõttu liidu tootmisharule avalduva mõju uurimine kõikide vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud majanduslike näitajate hindamist. |
| --- | --- |

(282)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas impordi tõttu liidu tootmisharule avalduva mõju uurimine kõikide vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud majanduslike näitajate hindamist.

| (283) | Kahju kindlaksmääramiseks ei eristanud komisjon makromajanduslikke ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid, sest kõik neli teadaolevat liidu tootjat moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Komisjon hindas kahjunäitajaid nende andmete alusel, mida koostööd tegevad liidu tootjad esitasid küsimustikule antud vastustes. |
| --- | --- |

(283)

Kahju kindlaksmääramiseks ei eristanud komisjon makromajanduslikke ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid, sest kõik neli teadaolevat liidu tootjat moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Komisjon hindas kahjunäitajaid nende andmete alusel, mida koostööd tegevad liidu tootjad esitasid küsimustikule antud vastustes.

| (284) | Neli koostööd tegevat liidu tootjat kuuluvad kahte äriühingute kontserni. Sel põhjusel kaalus komisjon, kas esitatud teavet on vaja kajastada vahemikena eesmärgiga mitte avalikustada konfidentsiaalset äriteavet, kuid järeldas, et koondandmetest ei ilmne konfidentsiaalset teavet. Seepärast ei esitatud kahjunäitajaid käsitlevaid andmeid vahemikena. |
| --- | --- |

(284)

Neli koostööd tegevat liidu tootjat kuuluvad kahte äriühingute kontserni. Sel põhjusel kaalus komisjon, kas esitatud teavet on vaja kajastada vahemikena eesmärgiga mitte avalikustada konfidentsiaalset äriteavet, kuid järeldas, et koondandmetest ei ilmne konfidentsiaalset teavet. Seepärast ei esitatud kahjunäitajaid käsitlevaid andmeid vahemikena.

4.5.2.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (285) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 294 301 | 280 685 | 279 625 | 248 865 |
| Indeks | 100 | 95 | 95 | 85 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 351 000 | 351 000 | 331 000 | 331 000 |
| Indeks | 100 | 100 | 94 | 94 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 84 | 80 | 84 | 75 |
| Indeks | 100 | 95 | 101 | 90 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused |

(285)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

294 301

280 685

279 625

248 865

Indeks

Indeks

100

100

95

95

95

95

85

85

Tootmisvõimsus (tonnides)

351 000

351 000

331 000

331 000

Indeks

Indeks

100

100

100

100

94

94

94

94

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

84

80

84

75

Indeks

Indeks

100

100

95

95

101

101

90

90

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused

| (286) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 15 %. Lisaks väiksemale nõudlusele vaatlusalusel perioodil, nagu on selgitatud põhjenduses 260, tulenes tootmismahu märkimisväärne vähenemine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ka






  — | tootmise peatamisest liidu tootja tootmiskohas 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta veebruarini ja |
| --- | --- | --- |

(286)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 15 %. Lisaks väiksemale nõudlusele vaatlusalusel perioodil, nagu on selgitatud põhjenduses 260, tulenes tootmismahu märkimisväärne vähenemine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ka

—

tootmise peatamisest liidu tootja tootmiskohas 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta veebruarini ja

| — | COVID-19 mõjust, mille tulemusel vähenes tootmismaht, eriti 2020. aasta teises kvartalis. |
| --- | --- |

—

COVID-19 mõjust, mille tulemusel vähenes tootmismaht, eriti 2020. aasta teises kvartalis.

| (287) | Tootmisvõimsuse kohta esitatud andmed näitavad tehnilist võimsust, mis tähendab seda, et maha on arvestatud tootmisharu poolt standardiks loetavad kohandamised seoses seadistamisaja, hooldamise ja kitsaskohtade ning muude tavapäraste tööseisakutega. Vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsus mõnevõrra vähenes. Neljast liidu tootjast kaks investeerisid vaatlusalusel perioodil olemasolevate tootmisseadmete moderniseerimisse eesmärgiga toota tavapäraste tooteliikide asemel proportsionaalselt rohkem suure läbitavusega tooteliike. Nende investeeringute tulemusel suutsid liidu tootjad (peamiselt alates 2019. aastast) toota proportsionaalselt rohkem elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete õhemaid suure läbitavusega liike, mille tagajärjel oli tootmisvõimsus tonnides vaatlusalusel perioodil väiksem. |
| --- | --- |

(287)

Tootmisvõimsuse kohta esitatud andmed näitavad tehnilist võimsust, mis tähendab seda, et maha on arvestatud tootmisharu poolt standardiks loetavad kohandamised seoses seadistamisaja, hooldamise ja kitsaskohtade ning muude tavapäraste tööseisakutega. Vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsus mõnevõrra vähenes. Neljast liidu tootjast kaks investeerisid vaatlusalusel perioodil olemasolevate tootmisseadmete moderniseerimisse eesmärgiga toota tavapäraste tooteliikide asemel proportsionaalselt rohkem suure läbitavusega tooteliike. Nende investeeringute tulemusel suutsid liidu tootjad (peamiselt alates 2019. aastast) toota proportsionaalselt rohkem elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete õhemaid suure läbitavusega liike, mille tagajärjel oli tootmisvõimsus tonnides vaatlusalusel perioodil väiksem.

| (288) | Hoolimata tootmisvõimsuse vähenemisest langes vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsuse rakendamismäär, tingituna tootmismahu ulatuslikust vähenemisest, nagu on selgitatud põhjenduses 286 eespool. Kokku oli vähenemine vaatlusalusel perioodil peaaegu 10 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(288)

Hoolimata tootmisvõimsuse vähenemisest langes vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsuse rakendamismäär, tingituna tootmismahu ulatuslikust vähenemisest, nagu on selgitatud põhjenduses 286 eespool. Kokku oli vähenemine vaatlusalusel perioodil peaaegu 10 protsendipunkti.

4.5.3.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (289) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kogumaht liidu turul sõltumatutele klientidele (tonnides) | 175 000  – 190 000 | 174 000  – 191 000 | 176 000  – 191 000 | 170 000  – 185 000 |
| Indeks | 100 | 98 | 101 | 96 |
| Turuosa (%) | 55,9 –62,6 | 60,0 –66,5 | 56,9 –63,5 | 61,0 –66,8 |
| Indeks | 100 | 106 | 102 | 108 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused ja Eurostat |

(289)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kogumaht liidu turul sõltumatutele klientidele (tonnides)

175 000  – 190 000

174 000  – 191 000

176 000  – 191 000

170 000  – 185 000

Indeks

Indeks

100

100

98

98

101

101

96

96

Turuosa (%)

55,9 –62,6

60,0 –66,5

56,9 –63,5

61,0 –66,8

Indeks

Indeks

100

100

106

106

102

102

108

108

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused ja Eurostat

| (290) | Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus püsis ajavahemikul 2017–2019 stabiilne, ent vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõnevõrra. Müügimahu vähenemine järgis tootmismahu vähenevat suundumust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samadel põhjustel kui need, mida on selgitatud põhjenduses 286. Tootmismaht vähenes aga rohkem (2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 15 protsendipunkti) kui liidu tootjate müügimaht. |
| --- | --- |

(290)

Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus püsis ajavahemikul 2017–2019 stabiilne, ent vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõnevõrra. Müügimahu vähenemine järgis tootmismahu vähenevat suundumust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samadel põhjustel kui need, mida on selgitatud põhjenduses 286. Tootmismaht vähenes aga rohkem (2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 15 protsendipunkti) kui liidu tootjate müügimaht.

| (291) | Sellest hoolimata liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil mõnevõrra kasvas – 55,9–62,6 %-lt 61,0–66,8 %ni –, tulenevalt asjaolust, et tarbimine vähenes rohkem kui liidu tootmisharu müügimaht. |
| --- | --- |

(291)

Sellest hoolimata liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil mõnevõrra kasvas – 55,9–62,6 %-lt 61,0–66,8 %ni –, tulenevalt asjaolust, et tarbimine vähenes rohkem kui liidu tootmisharu müügimaht.

| (292) | Veel üks liidu tootmisharu turuosa kasvu põhjus on kehtivad meetmed koos COVID-19 pandeemia mõjust tingitud häiretega rahvusvahelises kaubanduses ja tarneahelates 2020. aasta esimeses pooles. |
| --- | --- |

(292)

Veel üks liidu tootmisharu turuosa kasvu põhjus on kehtivad meetmed koos COVID-19 pandeemia mõjust tingitud häiretega rahvusvahelises kaubanduses ja tarneahelates 2020. aasta esimeses pooles.

4.5.4.   Kasv

Kasv

| (293) | Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %, samas kui müügimaht sõltumatutele klientidele liidus vähenes 4 %. Seega liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil ei kasvanud, hoolimata turuosa suurenemisest. |
| --- | --- |

(293)

Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %, samas kui müügimaht sõltumatutele klientidele liidus vähenes 4 %. Seega liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil ei kasvanud, hoolimata turuosa suurenemisest.

4.5.5.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (294) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 273 | 2 309 | 2 302 | 2 256 |
| Indeks | 100 | 102 | 101 | 99 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 129,48 | 121,56 | 121,47 | 110,31 |
| Indeks | 100 | 94 | 94 | 85 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused |

(294)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

2 273

2 309

2 302

2 256

Indeks

Indeks

100

100

102

102

101

101

99

99

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

129,48

121,56

121,47

110,31

Indeks

Indeks

100

100

94

94

94

94

85

85

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused

| (295) | Uurimisaluse toote tootmisega tegelevate liidu tootmisharu töötajate arv püsis ajavahemikul 2017–2019 stabiilne, ent vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõnevõrra. |
| --- | --- |

(295)

Uurimisaluse toote tootmisega tegelevate liidu tootmisharu töötajate arv püsis ajavahemikul 2017–2019 stabiilne, ent vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõnevõrra.

| (296) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse väljundina töötaja kohta (tonnides), vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt. See on selgitatav koosmõjuga, mida avaldasid






  — | tootmise peatamine liidu ühe peamise tootja tootmiskohas, mille tulemusel oli toodang 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta veebruarini väiksem, ja |
| --- | --- | --- |

(296)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse väljundina töötaja kohta (tonnides), vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt. See on selgitatav koosmõjuga, mida avaldasid

—

tootmise peatamine liidu ühe peamise tootja tootmiskohas, mille tulemusel oli toodang 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta veebruarini väiksem, ja

| — | nelja liidu tootja väiksem toodang 2020. aasta teises kvartalis COVID-19 pandeemia tõttu. |
| --- | --- |

—

nelja liidu tootja väiksem toodang 2020. aasta teises kvartalis COVID-19 pandeemia tõttu.

4.5.6.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (297) | Nagu on selgitatud põhjenduses 44, siis Venemaa, Lõuna-Korea ja USA eksportivad tootjad koostööd ei teinud. Käesolevas menetluses tegid täielikult koostööd ainult üks Hiina ja üks Jaapani eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(297)

Nagu on selgitatud põhjenduses 44, siis Venemaa, Lõuna-Korea ja USA eksportivad tootjad koostööd ei teinud. Käesolevas menetluses tegid täielikult koostööd ainult üks Hiina ja üks Jaapani eksportiv tootja.

| (298) | Sellele vaatamata ja olenemata asjaolust, et kolme minimaalse impordihinna vormis meetmete praegune ülesehitus mõjutas oluliselt liitu suunatud impordi hindu, tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimus dumpinguhinnaga import Jaapanist (vt põhjendus 70), USAst (vt põhjendus 111) ja Venemaalt (vt põhjendus 237). Hiina ja Lõuna-Korea impordi puhul dumpingut kindlaks ei tehtud. |
| --- | --- |

(298)

Sellele vaatamata ja olenemata asjaolust, et kolme minimaalse impordihinna vormis meetmete praegune ülesehitus mõjutas oluliselt liitu suunatud impordi hindu, tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimus dumpinguhinnaga import Jaapanist (vt põhjendus 70), USAst (vt põhjendus 111) ja Venemaalt (vt põhjendus 237). Hiina ja Lõuna-Korea impordi puhul dumpingut kindlaks ei tehtud.

| (299) | Kahjunäitajate põhjal püsis liidu tootmisharu majanduslik olukord ebakindel ja kahjustatud, kuigi alates 2015. aastast on kehtinud dumpinguvastased meetmed, mis esialgu olukorda teataval määral leevendasid ja tulemusi parandasid. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha varasemast dumpingust taastumist. |
| --- | --- |

(299)

Kahjunäitajate põhjal püsis liidu tootmisharu majanduslik olukord ebakindel ja kahjustatud, kuigi alates 2015. aastast on kehtinud dumpinguvastased meetmed, mis esialgu olukorda teataval määral leevendasid ja tulemusi parandasid. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha varasemast dumpingust taastumist.

4.5.7.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (300) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Müügihinnad liidus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (eurot/tonn) | 1 452 | 1 492 | 1 501 | 1 427 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 98 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn) | 1 468 | 1 617 | 1 647 | 1 714 |
| Indeks | 100 | 110 | 112 | 117 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused |

(300)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (eurot/tonn)

1 452

1 492

1 501

1 427

Indeks

Indeks

100

100

103

103

103

103

98

98

Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)

1 468

1 617

1 647

1 714

Indeks

Indeks

100

100

110

110

112

112

117

117

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused

| (301) | Eelnevast tabelist ilmneb, et eelmiste aastatega võrreldes langesid liidu ühiku müügihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõnevõrra. See tulenes peamiselt koosmõjust, mida avaldasid






  — | hinnasurve liidu turul, mida näitab ka uurimisaluse toote impordihindade langus – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langesid ka impordihinnad, eelkõige Venemaalt imporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete puhul, mida iseloomustavad suhteliselt suured rauaskaod, |
| --- | --- | --- |

(301)

Eelnevast tabelist ilmneb, et eelmiste aastatega võrreldes langesid liidu ühiku müügihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõnevõrra. See tulenes peamiselt koosmõjust, mida avaldasid

—

hinnasurve liidu turul, mida näitab ka uurimisaluse toote impordihindade langus – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langesid ka impordihinnad, eelkõige Venemaalt imporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete puhul, mida iseloomustavad suhteliselt suured rauaskaod,

| — | liidu ühe peamise tootja ulatuslik katsetootmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mille eesmärk oli täiustada tema tootmisprotsessi ja mille käigus toodeti suures osas selliseid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liike, mida oldi sunnitud müüma madalamate keskmiste ühikuhindadega. |
| --- | --- |

—

liidu ühe peamise tootja ulatuslik katsetootmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mille eesmärk oli täiustada tema tootmisprotsessi ja mille käigus toodeti suures osas selliseid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liike, mida oldi sunnitud müüma madalamate keskmiste ühikuhindadega.

| (302) | Samuti näitab eelnev tabel tootmiskulude muutumist. Liidu ühe peamise tootja tootmise peatamise ja väiksema toodangu (vt põhjendus 296) tagajärjel suurenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil püsikulud uurimisaluse toote iga toodetud tonni kohta. Tootmiskulude suurenemise ja liidu tootmisharu müügihindade teatava languse koosmõju tulemusel kandsid liidu tootjad märkimisväärset kahju. |
| --- | --- |

(302)

Samuti näitab eelnev tabel tootmiskulude muutumist. Liidu ühe peamise tootja tootmise peatamise ja väiksema toodangu (vt põhjendus 296) tagajärjel suurenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil püsikulud uurimisaluse toote iga toodetud tonni kohta. Tootmiskulude suurenemise ja liidu tootmisharu müügihindade teatava languse koosmõju tulemusel kandsid liidu tootjad märkimisväärset kahju.

4.5.8.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (303) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 42 375 | 43 384 | 47 219 | 46 362 |
| Indeks | 100 | 102 | 111 | 109 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused |

(303)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

42 375

43 384

47 219

46 362

Indeks

Indeks

100

100

102

102

111

111

109

109

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused

| (304) | 2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kasvas keskmine tööjõukulu töötaja kohta 8,5 %. Selle erinevuse mõju on suhteliselt väike, kuna tööjõukulud moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult ligikaudu 15 % tootmise kogukuludest. |
| --- | --- |

(304)

2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kasvas keskmine tööjõukulu töötaja kohta 8,5 %. Selle erinevuse mõju on suhteliselt väike, kuna tööjõukulud moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult ligikaudu 15 % tootmise kogukuludest.

4.5.9.   Varud

Varud

| (305) | Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Varud | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 21 803 | 19 308 | 24 768 | 16 370 |
| Indeks | 100 | 89 | 114 | 75 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 7,5 | 6,9 | 9 | 6,6 |
| Indeks | 100 | 88 | 125 | 88 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused |

(305)

Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Varud

Varud

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

21 803

19 308

24 768

16 370

Indeks

Indeks

100

100

89

89

114

114

75

75

Lõppvarud protsendina toodangust

7,5

6,9

9

6,6

Indeks

Indeks

100

100

88

88

125

125

88

88

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused

| (306) | Vaatlusalusel perioodil lõppvarude tase kõikus, kuid protsendina toodangust kokkuvõttes vähenes. Enamikku samasuguse toote liike toodab liidu tootmisharu kasutajate eritellimuste alusel. Seetõttu ei saa laoseisu pidada tootmisharu jaoks oluliseks kahjunäitajaks. |
| --- | --- |

(306)

Vaatlusalusel perioodil lõppvarude tase kõikus, kuid protsendina toodangust kokkuvõttes vähenes. Enamikku samasuguse toote liike toodab liidu tootmisharu kasutajate eritellimuste alusel. Seetõttu ei saa laoseisu pidada tootmisharu jaoks oluliseks kahjunäitajaks.

4.5.10.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (307) | Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (kahjum) (% müügikäibest) | –2,1 | –8,4 | –11,7 | –18,6 |
| Indeks | – 100 | – 395 | – 548 | – 874 |
| Rahavoog (eurodes) | 26 938 994 | –9 640 666 | 22 630 604 | 27 476 286 |
| Indeks | 100 | –36 | 84 | 102 |
| Investeeringud (eurodes) | 21 144 151 | 24 000 854 | 38 265 803 | 27 991 903 |
| Indeks | 100 | 114 | 181 | 132 |
| Investeeringutasuvus (%) | –1,7 | –3,1 | –10,2 | –14,4 |
| Indeks | – 100 | – 183 | – 607 | – 860 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused |

(307)

Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (kahjum) (% müügikäibest)

–2,1

–8,4

–11,7

–18,6

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 395

– 395

– 548

– 548

– 874

– 874

Rahavoog (eurodes)

26 938 994

–9 640 666

22 630 604

27 476 286

Indeks

100

–36

84

102

Investeeringud (eurodes)

21 144 151

24 000 854

38 265 803

27 991 903

Indeks

Indeks

100

100

114

114

181

181

132

132

Investeeringutasuvus (%)

–1,7

–3,1

–10,2

–14,4

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 183

– 183

– 607

– 607

– 860

– 860

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused

| (308) | Liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks väljendas komisjon liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelset puhaskahjumit protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(308)

Liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks väljendas komisjon liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelset puhaskahjumit protsendina selle müügi käibest.

| (309) | Meetmete kehtestamine 2015. aastal avaldas liidu tootmisharu kasumlikkusele positiivset mõju, eelkõige 2017. aastal, kui liidu tootmisharu hakkas taastuma. Liidu tootjate 2017. aasta kahjum oli veel suhteliselt tagasihoidlik – 2,1 %. Vastavalt 2013. aastal ja esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil, mis hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014, ehk kahel perioodil, mis vahetult eelnesid esialgsete meetmete kehtestamisele 2015. aastal, kantud kahjum oli –26,6 % ja –22,3 %. See on palju suurem kui 2017. aastal kantud kahjum (–2,1 %). Järgnevalt hakkas majanduslik olukord aga halvenema (53) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudis kahjum –18,6 %ni. |
| --- | --- |

(309)

Meetmete kehtestamine 2015. aastal avaldas liidu tootmisharu kasumlikkusele positiivset mõju, eelkõige 2017. aastal, kui liidu tootmisharu hakkas taastuma. Liidu tootjate 2017. aasta kahjum oli veel suhteliselt tagasihoidlik – 2,1 %. Vastavalt 2013. aastal ja esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil, mis hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014, ehk kahel perioodil, mis vahetult eelnesid esialgsete meetmete kehtestamisele 2015. aastal, kantud kahjum oli –26,6 % ja –22,3 %. See on palju suurem kui 2017. aastal kantud kahjum (–2,1 %). Järgnevalt hakkas majanduslik olukord aga halvenema (53) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudis kahjum –18,6 %ni.

53

| (310) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Erinevalt kasumlikkuse negatiivsest suundumusest muutus netorahavoog positiivselt. See positiivne netorahavoog on peamiselt selgitatav kahe olulise lepinguga, mille oli sõlminud üks kahjumit kandev liidu tootja:






  — | äriühingu emaettevõtjaga sõlmitud kasumi/kahjumi ülekandmise leping, mis tähendab seda, et tema kantud kahjumi kattis emaettevõtja, ja |
| --- | --- | --- |

(310)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Erinevalt kasumlikkuse negatiivsest suundumusest muutus netorahavoog positiivselt. See positiivne netorahavoog on peamiselt selgitatav kahe olulise lepinguga, mille oli sõlminud üks kahjumit kandev liidu tootja:

—

äriühingu emaettevõtjaga sõlmitud kasumi/kahjumi ülekandmise leping, mis tähendab seda, et tema kantud kahjumi kattis emaettevõtja, ja

| — | välise teenuseosutajaga sõlmitud faktooringuleping, mille tulemusel sai ta iga-aastase faktooringutasu eest oma saadaolevad nõuded kiiremini sisse nõuda. |
| --- | --- |

—

välise teenuseosutajaga sõlmitud faktooringuleping, mille tulemusel sai ta iga-aastase faktooringutasu eest oma saadaolevad nõuded kiiremini sisse nõuda.

| (311) | Vaatamata vaatlusalusel perioodil tekkinud kahjumile olid investeeringud vaatlusalusel perioodi kõigil aastail jätkuvalt üle 21 miljoni euro. Kõnealused investeeringud oli seotud peamiselt seadmete uuendamisega, et toota suure läbitavusega uurimisalust toodet. |
| --- | --- |

(311)

Vaatamata vaatlusalusel perioodil tekkinud kahjumile olid investeeringud vaatlusalusel perioodi kõigil aastail jätkuvalt üle 21 miljoni euro. Kõnealused investeeringud oli seotud peamiselt seadmete uuendamisega, et toota suure läbitavusega uurimisalust toodet.

| (312) | Investeeringutasuvus on põhimõtteliselt kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Kantud kahjumi tõttu oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil negatiivne. Investeeringutasuvus järgis sama langussuundumust kui kasumlikkus. |
| --- | --- |

(312)

Investeeringutasuvus on põhimõtteliselt kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Kantud kahjumi tõttu oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil negatiivne. Investeeringutasuvus järgis sama langussuundumust kui kasumlikkus.

| (313) | Kapitali kaasamise võime on suutlikkus kaasata vahendeid investeerimiseks, laienemiseks või reformimiseks. Võttes arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kantud kahjumit, on võla või omakapitali kaudu rahastamine liidu tootjatele äärmiselt oluline, et neil oleks võimalik investeerimist jätkata. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 310, sõlmis üks liidu tootja näiteks oma emaettevõtjaga kasumi/kahjumi ülekandmise lepingu, mis tähendab seda, et tema kantud kahjumi kattis emaettevõtja ja et äriühingul oli võimalik jätkuvalt teha vajalikke investeeringuid, peamiselt uurimisaluse toote suure läbitavusega liikide tootmise seadmetesse. |
| --- | --- |

(313)

Kapitali kaasamise võime on suutlikkus kaasata vahendeid investeerimiseks, laienemiseks või reformimiseks. Võttes arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kantud kahjumit, on võla või omakapitali kaudu rahastamine liidu tootjatele äärmiselt oluline, et neil oleks võimalik investeerimist jätkata. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 310, sõlmis üks liidu tootja näiteks oma emaettevõtjaga kasumi/kahjumi ülekandmise lepingu, mis tähendab seda, et tema kantud kahjumi kattis emaettevõtja ja et äriühingul oli võimalik jätkuvalt teha vajalikke investeeringuid, peamiselt uurimisaluse toote suure läbitavusega liikide tootmise seadmetesse.

4.6.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (314) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 309, avaldas meetmete kehtestamine 2015. aastal liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale esialgu positiivset mõju, eelkõige 2017. aastal, kui liidu tootmisharu hakkas taastuma. |
| --- | --- |

(314)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 309, avaldas meetmete kehtestamine 2015. aastal liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale esialgu positiivset mõju, eelkõige 2017. aastal, kui liidu tootmisharu hakkas taastuma.

| (315) | Sellest hoolimata hakkas majanduslik olukord seejärel uuesti pidevalt halvenema ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudis kahjum –18,6 %ni. |
| --- | --- |

(315)

Sellest hoolimata hakkas majanduslik olukord seejärel uuesti pidevalt halvenema ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudis kahjum –18,6 %ni.

| (316) | Müügimaht liidu turul vähenes 4 %, samuti langesid mõnevõrra (2 %) ühiku müügihinnad. Tootmine vähenes 15 % ja tootmisvõimsuse rakendamine 10 %. Kuna tootmiskulud suurenesid, siis jõudis kahjum tasemele, mis ei ole jätkusuutlik. |
| --- | --- |

(316)

Müügimaht liidu turul vähenes 4 %, samuti langesid mõnevõrra (2 %) ühiku müügihinnad. Tootmine vähenes 15 % ja tootmisvõimsuse rakendamine 10 %. Kuna tootmiskulud suurenesid, siis jõudis kahjum tasemele, mis ei ole jätkusuutlik.

| (317) | Vaatlusalusel perioodil eespool kirjeldatud tegurite tulemusena tekkinud kahjumi tõttu järgisid muud näitajad, näiteks investeeringutasuvus, samasugust langussuundumust kui kasumlikkus. |
| --- | --- |

(317)

Vaatlusalusel perioodil eespool kirjeldatud tegurite tulemusena tekkinud kahjumi tõttu järgisid muud näitajad, näiteks investeeringutasuvus, samasugust langussuundumust kui kasumlikkus.

| (318) | Pärast avalikustamist väitis NLMK, et liidu tootmisharu kantud kahju tulenes struktuursetest probleemidest ega olnud seotud asjaomastest riikidest pärit impordiga. NLMK osutas kahjumi taseme ja suurenenud tootmiskulude korrelatsioonile ning liidu tootjate halvenevatele tulemustele, sealhulgas liidu ühe peamise tootja tootmise peatamisele, mille tagajärjel suurenesid püsikulud toote ühiku kohta. Peale selle väitis Venemaa valitsus pärast avalikustamist, et tarbimise vähenemine tekitas suurima probleemi liidu tootmisharu jaoks, mille olukord oli Venemaa valitsuse sõnade kohaselt stabiilne, nagu näitavad selle töötajate arv ja investeeringute suurenemine. |
| --- | --- |

(318)

Pärast avalikustamist väitis NLMK, et liidu tootmisharu kantud kahju tulenes struktuursetest probleemidest ega olnud seotud asjaomastest riikidest pärit impordiga. NLMK osutas kahjumi taseme ja suurenenud tootmiskulude korrelatsioonile ning liidu tootjate halvenevatele tulemustele, sealhulgas liidu ühe peamise tootja tootmise peatamisele, mille tagajärjel suurenesid püsikulud toote ühiku kohta. Peale selle väitis Venemaa valitsus pärast avalikustamist, et tarbimise vähenemine tekitas suurima probleemi liidu tootmisharu jaoks, mille olukord oli Venemaa valitsuse sõnade kohaselt stabiilne, nagu näitavad selle töötajate arv ja investeeringute suurenemine.

| (319) | Pärast avalikustamist märkis Nippon Steel, et iga kahjunäitaja on selgitatav muude põhjustega kui elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete import asjaomastest riikidest. Näiteks väitis ta, et –18,6 % kahjum on selgitatav investeerimiskulude 32 % suurenemisega, samal ajal kui müügimahu 4 % vähenemine võib olla tingitud liidu tarbimise 11 % kahanemisest ja ka liidu tootmise vähenemisest. |
| --- | --- |

(319)

Pärast avalikustamist märkis Nippon Steel, et iga kahjunäitaja on selgitatav muude põhjustega kui elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete import asjaomastest riikidest. Näiteks väitis ta, et –18,6 % kahjum on selgitatav investeerimiskulude 32 % suurenemisega, samal ajal kui müügimahu 4 % vähenemine võib olla tingitud liidu tarbimise 11 % kahanemisest ja ka liidu tootmise vähenemisest.

| (320) | Komisjon lükkas äriühingute NLMK ja Nippon Steel kõnealused väited järgmistel põhjustel tagasi. Esiteks ei väitnud komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tekitatud kahju oli põhjustanud (või põhjustanud ainult) asjaomastest riikidest pärit import. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 330 ja 331, kaalus komisjon ka muid huvitatud isikute kindlakstehtud tegureid, mis võisid kahju tekitada, kuid järeldas, et kõnealused muud tegurid olid oma laadilt ajutised. Teiseks, nagu on üldiselt kirjeldatud punktis 5 allpool ja eelkõige põhjenduses 361, võttes arvesse liidu tootmisharule tekitatud varasemat ja praegust kahju, siis meetmete puudumise korral kahjustava dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest tõenäoliselt suureneks märkimisväärselt, mille tagajärjel liidu tootjate kahjum veelgi kasvaks. Kolmandaks võeti liidu tootmisharu olukorra analüüsimisel arvesse kõiki kahjunäitajaid ja komisjon tegi selle põhjal järelduse, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, nagu on kirjeldatud põhjenduses 321. Neljandaks ei olnud need märkused piisavalt põhjendatud. Samuti hõlmas komisjoni põhjalik analüüs lisaks liidu tootmisharu kantud kahjule (punkt 4) ka muid kahju põhjuseid ja seda, mis toimuks meetmete puudumise korral (punkt 5). Nagu on selgitatud põhjenduses 361, järeldas komisjon, et võttes arvesse liidu tootmisharule tekitatud varasemat ja praegust kahju, siis meetmete puudumise korral kahjustava dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest tõenäoliselt suureneks märkimisväärselt, mille tagajärjel liidu tootjate kahjum veelgi kasvaks. |
| --- | --- |

(320)

Komisjon lükkas äriühingute NLMK ja Nippon Steel kõnealused väited järgmistel põhjustel tagasi. Esiteks ei väitnud komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tekitatud kahju oli põhjustanud (või põhjustanud ainult) asjaomastest riikidest pärit import. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 330 ja 331, kaalus komisjon ka muid huvitatud isikute kindlakstehtud tegureid, mis võisid kahju tekitada, kuid järeldas, et kõnealused muud tegurid olid oma laadilt ajutised. Teiseks, nagu on üldiselt kirjeldatud punktis 5 allpool ja eelkõige põhjenduses 361, võttes arvesse liidu tootmisharule tekitatud varasemat ja praegust kahju, siis meetmete puudumise korral kahjustava dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest tõenäoliselt suureneks märkimisväärselt, mille tagajärjel liidu tootjate kahjum veelgi kasvaks. Kolmandaks võeti liidu tootmisharu olukorra analüüsimisel arvesse kõiki kahjunäitajaid ja komisjon tegi selle põhjal järelduse, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, nagu on kirjeldatud põhjenduses 321. Neljandaks ei olnud need märkused piisavalt põhjendatud. Samuti hõlmas komisjoni põhjalik analüüs lisaks liidu tootmisharu kantud kahjule (punkt 4) ka muid kahju põhjuseid ja seda, mis toimuks meetmete puudumise korral (punkt 5). Nagu on selgitatud põhjenduses 361, järeldas komisjon, et võttes arvesse liidu tootmisharule tekitatud varasemat ja praegust kahju, siis meetmete puudumise korral kahjustava dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest tõenäoliselt suureneks märkimisväärselt, mille tagajärjel liidu tootjate kahjum veelgi kasvaks.

| (321) | Eespool kirjeldatud põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, nagu ilmneb kõikidest peamistest kahjunäitajatest alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(321)

Eespool kirjeldatud põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, nagu ilmneb kõikidest peamistest kahjunäitajatest alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   KAHJU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

KAHJU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

| (322) | Nagu on märgitud põhjenduses 271, mõjutas liitu suunatud impordi hindu oluliselt meetmete ülesehitus kolme minimaalse impordihinna vormis. Üldiselt imporditi Hiinast, Jaapanist, Lõuna-Koreast ja USAst elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid hindadega, mis olid minimaalsete impordihindadega samaväärsed või neist kõrgemad, ning nende toodete müügihind ja tootmiskulu olid liidu tootmisharu omadest oluliselt suuremad ja seega ei tekitanud nende hinnad kahju. Seevastu Venemaalt pärit import toimus keskmiselt hindadega, mis olid liidu tootmisharu müügihindadest ja tootmiskulust oluliselt madalamad ja seega kahjustaval tasemel. Tehti kindlaks, et Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 20 % madalamad kui liidu tootmisharu võrreldavate toodete hinnad. |
| --- | --- |

(322)

Nagu on märgitud põhjenduses 271, mõjutas liitu suunatud impordi hindu oluliselt meetmete ülesehitus kolme minimaalse impordihinna vormis. Üldiselt imporditi Hiinast, Jaapanist, Lõuna-Koreast ja USAst elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid hindadega, mis olid minimaalsete impordihindadega samaväärsed või neist kõrgemad, ning nende toodete müügihind ja tootmiskulu olid liidu tootmisharu omadest oluliselt suuremad ja seega ei tekitanud nende hinnad kahju. Seevastu Venemaalt pärit import toimus keskmiselt hindadega, mis olid liidu tootmisharu müügihindadest ja tootmiskulust oluliselt madalamad ja seega kahjustaval tasemel. Tehti kindlaks, et Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 20 % madalamad kui liidu tootmisharu võrreldavate toodete hinnad.

| (323) | Pärast avalikustamist väitis NLMK, et Venemaalt pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liigid ELis peamiselt toodetavate tooteliikidega otseselt ei konkureerinud ning et Venemaalt pärit impordi madalamad hinnad kajastasid selle madalamat kvaliteeti ja piiratud kasutusviise. Äriühing väitis, et Venemaalt pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liikide säilitatud impordimaht üksnes vastas veel esinevale, kuid vähenevale nõudlusele madalama kvaliteediga elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liikide järele. |
| --- | --- |

(323)

Pärast avalikustamist väitis NLMK, et Venemaalt pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liigid ELis peamiselt toodetavate tooteliikidega otseselt ei konkureerinud ning et Venemaalt pärit impordi madalamad hinnad kajastasid selle madalamat kvaliteeti ja piiratud kasutusviise. Äriühing väitis, et Venemaalt pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liikide säilitatud impordimaht üksnes vastas veel esinevale, kuid vähenevale nõudlusele madalama kvaliteediga elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liikide järele.

| (324) | Uurimise käigus kindlakstehtud faktid ei toetanud aga väidet, et Venemaalt imporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liigid ei konkureeri otseselt peamiste ELis toodetavate tooteliikidega. Esiteks konkureeris Venemaalt pärit import uurimisperioodil jätkuvalt liidu tootjate toodetud tooteliikidega, eelkõige neljast liidu tootjast nende kahe tootja omadega, kes tootsid ka madalama kvaliteediga elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. Teiseks tuletab komisjon meelde, et ta kehtestas kolm minimaalset impordihinda kolmele eri tootekategooriale maksimaalse rauaskao põhjal, mis on kõiki, sealhulgas Venemaalt imporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete eri liike hõlmav objektiivne mittediskrimineeriv kriteerium. Kolmandaks kuuluvad Venemaalt imporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liigid toote määratluse alla, neid müüdi liidu turul ja neid saab seal jätkuvalt kasutada, kuigi on tõenäoline, et 2. etapi jõustumise tagajärjel suureneb nõudlus uurimisaluse toote suure läbitavusega liikide järele (vt põhjendus 401) ja väheneb nõudlus Venemaa eksportivate tootjate toodetavate tooteliikide järele. |
| --- | --- |

(324)

Uurimise käigus kindlakstehtud faktid ei toetanud aga väidet, et Venemaalt imporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liigid ei konkureeri otseselt peamiste ELis toodetavate tooteliikidega. Esiteks konkureeris Venemaalt pärit import uurimisperioodil jätkuvalt liidu tootjate toodetud tooteliikidega, eelkõige neljast liidu tootjast nende kahe tootja omadega, kes tootsid ka madalama kvaliteediga elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. Teiseks tuletab komisjon meelde, et ta kehtestas kolm minimaalset impordihinda kolmele eri tootekategooriale maksimaalse rauaskao põhjal, mis on kõiki, sealhulgas Venemaalt imporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete eri liike hõlmav objektiivne mittediskrimineeriv kriteerium. Kolmandaks kuuluvad Venemaalt imporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liigid toote määratluse alla, neid müüdi liidu turul ja neid saab seal jätkuvalt kasutada, kuigi on tõenäoline, et 2. etapi jõustumise tagajärjel suureneb nõudlus uurimisaluse toote suure läbitavusega liikide järele (vt põhjendus 401) ja väheneb nõudlus Venemaa eksportivate tootjate toodetavate tooteliikide järele.

| (325) | Mis puudutab muid tegureid, siis tekitas COVID-19 pandeemia tellimuste täitmises viivitusi ja põhjustas liidus vaatlusalusel perioodil nõudluse vähenemise, millele järgnes müügihindade langus. Seega mõjutas ka COVID-19 pandeemia negatiivselt liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(325)

Mis puudutab muid tegureid, siis tekitas COVID-19 pandeemia tellimuste täitmises viivitusi ja põhjustas liidus vaatlusalusel perioodil nõudluse vähenemise, millele järgnes müügihindade langus. Seega mõjutas ka COVID-19 pandeemia negatiivselt liidu tootmisharu majanduslikku olukorda.

| (326) | Peale selle vähendas ülemaailmne surutis terasetööstuses liidus vaatlusalusel perioodil nõudlust terase järele ja terasetarbimist, millele järgnes müügihindade langus. |
| --- | --- |

(326)

Peale selle vähendas ülemaailmne surutis terasetööstuses liidus vaatlusalusel perioodil nõudlust terase järele ja terasetarbimist, millele järgnes müügihindade langus.

| (327) | Samuti vähenes vaatlusalusel perioodil liidu tootjate eksportmüügi maht sõltumatutele klientidele 35–38 %, 100 000 – 115 000 tonnilt 2017. aastal 60 000 – 75 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Liidu tootjad tegutsesid aga valivamalt ja suutsid vaatlusalusel perioodil oma ekspordihinda mõnevõrra tõsta. |
| --- | --- |

(327)

Samuti vähenes vaatlusalusel perioodil liidu tootjate eksportmüügi maht sõltumatutele klientidele 35–38 %, 100 000 – 115 000 tonnilt 2017. aastal 60 000 – 75 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Liidu tootjad tegutsesid aga valivamalt ja suutsid vaatlusalusel perioodil oma ekspordihinda mõnevõrra tõsta.

| (328) | Huvitatud isikud väitsid, et kasvanud kulude ja investeeringute tõttu ei olnud liidu tootjad piisavalt tõhusad. Üks huvitatud isik väitis ka, et liidu tootjatel ei olnud võimalik viia lõpule teatavaid restruktureerimisplaane, eelkõige kuna komisjon keelas äriühingute Tata Steel ja ThyssenKrupp ühinemise. Need väited ei olnud aga põhjendatud. Peale selle ei oleks liidu tootmisharu juhul, kui ta ei oleks saanud neid investeeringuid teha, suutnud jätkata konkureerimist asjaomaste riikide eksportivate tootjatega, kes impordivad liitu peamiselt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liike. Selle tulemusel oleks tekkinud jätkusuutmatu olukord, mis oleks seadnud kahtluse alla nelja liidu tootja püsimajäämise. Seega olid suuremad investeerimiskulud vajalikud selleks, et liidu tootmisharu püsiks konkurentsivõimelise ja elujõulisena. |
| --- | --- |

(328)

Huvitatud isikud väitsid, et kasvanud kulude ja investeeringute tõttu ei olnud liidu tootjad piisavalt tõhusad. Üks huvitatud isik väitis ka, et liidu tootjatel ei olnud võimalik viia lõpule teatavaid restruktureerimisplaane, eelkõige kuna komisjon keelas äriühingute Tata Steel ja ThyssenKrupp ühinemise. Need väited ei olnud aga põhjendatud. Peale selle ei oleks liidu tootmisharu juhul, kui ta ei oleks saanud neid investeeringuid teha, suutnud jätkata konkureerimist asjaomaste riikide eksportivate tootjatega, kes impordivad liitu peamiselt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liike. Selle tulemusel oleks tekkinud jätkusuutmatu olukord, mis oleks seadnud kahtluse alla nelja liidu tootja püsimajäämise. Seega olid suuremad investeerimiskulud vajalikud selleks, et liidu tootmisharu püsiks konkurentsivõimelise ja elujõulisena.

| (329) | Samuti väitsid huvitatud isikud, et liidu tootmisharule tekitas olulist kahju ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht. Sellega seoses viitas komisjon käesoleva määruse põhjendustele 275–281 ja tuletas meelde, et muudest kolmandatest riikidest peale asjaomaste riikide pärit koguimport vähenes 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 38 % ja selle turuosa jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7–10,5 %ni, võrreldes 10,2–13,5 %ga 2017. aastal. Seega ei viita miski sellele, et muu import oleks liidu tootmisharule kahju tekitanud. |
| --- | --- |

(329)

Samuti väitsid huvitatud isikud, et liidu tootmisharule tekitas olulist kahju ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht. Sellega seoses viitas komisjon käesoleva määruse põhjendustele 275–281 ja tuletas meelde, et muudest kolmandatest riikidest peale asjaomaste riikide pärit koguimport vähenes 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 38 % ja selle turuosa jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7–10,5 %ni, võrreldes 10,2–13,5 %ga 2017. aastal. Seega ei viita miski sellele, et muu import oleks liidu tootmisharule kahju tekitanud.

| (330) | Muid eespool kirjeldatud tegureid peetakse oma laadilt ajutisteks ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus tundus liidu tootmisharu olukord juba olevat uuesti lootustandvam, võttes arvesse eeldatavat suuremat nõudlust elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete järele lähitulevikus ja liidu tootmisharu suutlikkust üha rohkem toota uurimisaluse toote suure läbitavusega liike. |
| --- | --- |

(330)

Muid eespool kirjeldatud tegureid peetakse oma laadilt ajutisteks ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus tundus liidu tootmisharu olukord juba olevat uuesti lootustandvam, võttes arvesse eeldatavat suuremat nõudlust elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete järele lähitulevikus ja liidu tootmisharu suutlikkust üha rohkem toota uurimisaluse toote suure läbitavusega liike.

| (331) | Seda arvesse võttes hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas nende ajutiste ja erakorraliste asjaolude puudumisel oleks Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju jätkumine ja muudest asjaomastest riikidest pärit impordi põhjustatud kahju kordumine tõenäoline, kui meetmetel lastakse aeguda. Komisjon võttis arvesse järgmisi elemente: 1) vaba tootmisvõimsus asjaomastes riikides ja liidu turu atraktiivsus ning 2) nendest riikidest pärit võimaliku impordi ja sellise impordi hinnataseme mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(331)

Seda arvesse võttes hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas nende ajutiste ja erakorraliste asjaolude puudumisel oleks Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju jätkumine ja muudest asjaomastest riikidest pärit impordi põhjustatud kahju kordumine tõenäoline, kui meetmetel lastakse aeguda. Komisjon võttis arvesse järgmisi elemente: 1) vaba tootmisvõimsus asjaomastes riikides ja liidu turu atraktiivsus ning 2) nendest riikidest pärit võimaliku impordi ja sellise impordi hinnataseme mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

5.1.   Vaba tootmisvõimsus asjaomastes riikides ja liidu turu atraktiivsus

Vaba tootmisvõimsus asjaomastes riikides ja liidu turu atraktiivsus

| (332) | Nagu on juba kirjeldatud põhjendustes 82, 101, 113, 226 ja 241 eespool, on kogused, mida asjaomaste riikide eksportivad tootjad võiksid eksportida, liidu turu suurusega võrreldes märkimisväärsed. Vaba tootmisvõimsus on kolm korda suurem kui liidu kogutarbimine (54) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks on Hiina, Venemaa ja Jaapani eksportivate tootjate turuosa siseturul 97–100 % ning USA ja Lõuna-Korea eksportivate tootjate turuosa siseturul on 83–86 %. Selle tulemusel ei saa eksportivate tootjate mis tahes vaba tootmisvõimsust enam kasutusele võtta nende riikide siseturgude varustamiseks, sest need turud on juba väga suurel määral täidetud eksportivate tootjate omamaise toodanguga. Peale selle on Hiina ja USA turud kaitstud kaubandusmeetmetega. |
| --- | --- |

(332)

Nagu on juba kirjeldatud põhjendustes 82, 101, 113, 226 ja 241 eespool, on kogused, mida asjaomaste riikide eksportivad tootjad võiksid eksportida, liidu turu suurusega võrreldes märkimisväärsed. Vaba tootmisvõimsus on kolm korda suurem kui liidu kogutarbimine (54) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks on Hiina, Venemaa ja Jaapani eksportivate tootjate turuosa siseturul 97–100 % ning USA ja Lõuna-Korea eksportivate tootjate turuosa siseturul on 83–86 %. Selle tulemusel ei saa eksportivate tootjate mis tahes vaba tootmisvõimsust enam kasutusele võtta nende riikide siseturgude varustamiseks, sest need turud on juba väga suurel määral täidetud eksportivate tootjate omamaise toodanguga. Peale selle on Hiina ja USA turud kaitstud kaubandusmeetmetega.

54

| (333) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes on tõenäoline, et meetmete aegumise korral hakkavad kõikide asjaomaste riikide eksportivad tootjad liidu turul uuesti suuri koguseid müüma. |
| --- | --- |

(333)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes on tõenäoline, et meetmete aegumise korral hakkavad kõikide asjaomaste riikide eksportivad tootjad liidu turul uuesti suuri koguseid müüma.

5.2.   Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnatase meetmete aegumise korral

Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnatase meetmete aegumise korral

| (334) | Nagu on märgitud põhjendustes 271 ja 322, oli Hiinast, Jaapanist, Lõuna-Koreast ja USAst pärit impordi hinnatase minimaalse impordihinnaga võrdne või sellest kõrgem ning kõrgem kui liidu tootmisharu müügihind ja tootmiskulud. Venemaalt pärit impordi hind oli asjaomasest minimaalsest impordihinnast (1 536 eurot/tonn) oluliselt madalam ja seega ei tundunud minimaalne impordihind seda väga mõjutavat, samuti oli see hind madalam liidu tootmisharu müügihinnast ja tootmiskuludest. Seepärast leidis komisjon, et minimaalne impordihind avaldas suurt mõju esimese nelja riigi eksportivate tootjate hinnakäitumisele ning nende tegelikke impordihindu ei saanud kasutada usaldusväärse hinnanguna tõenäoliste tulevaste hindade kohta juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(334)

Nagu on märgitud põhjendustes 271 ja 322, oli Hiinast, Jaapanist, Lõuna-Koreast ja USAst pärit impordi hinnatase minimaalse impordihinnaga võrdne või sellest kõrgem ning kõrgem kui liidu tootmisharu müügihind ja tootmiskulud. Venemaalt pärit impordi hind oli asjaomasest minimaalsest impordihinnast (1 536 eurot/tonn) oluliselt madalam ja seega ei tundunud minimaalne impordihind seda väga mõjutavat, samuti oli see hind madalam liidu tootmisharu müügihinnast ja tootmiskuludest. Seepärast leidis komisjon, et minimaalne impordihind avaldas suurt mõju esimese nelja riigi eksportivate tootjate hinnakäitumisele ning nende tegelikke impordihindu ei saanud kasutada usaldusväärse hinnanguna tõenäoliste tulevaste hindade kohta juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (335) | Nendel asjaoludel uuris komisjon kõnealusest neljast riigist (Hiina, Jaapan, Lõuna-Korea ja USA) (55) pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete puhul ka nende eksportivate tootjate praegust hinnakäitumist oma kolmandatest riikidest eksporditurgudel, et hinnata liitu suunatud impordi tõenäolist hinnataset meetmete aegumise korral. |
| --- | --- |

(335)

Nendel asjaoludel uuris komisjon kõnealusest neljast riigist (Hiina, Jaapan, Lõuna-Korea ja USA) (55) pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete puhul ka nende eksportivate tootjate praegust hinnakäitumist oma kolmandatest riikidest eksporditurgudel, et hinnata liitu suunatud impordi tõenäolist hinnataset meetmete aegumise korral.

55

| (336) | Selleks tegi komisjon seoses koostööd tegevate Hiina ja Jaapani tootjatega kindlaks liitu suunatud impordi tõenäolise hinnataseme, võrreldes nende tooteliikide puhul, mille maksimaalne rauaskadu ei ole suurem kui 0,9 W/kg,






  — | minimaalset impordihinda (2 043 eurot/tonn) ja |
| --- | --- | --- |

(336)

Selleks tegi komisjon seoses koostööd tegevate Hiina ja Jaapani tootjatega kindlaks liitu suunatud impordi tõenäolise hinnataseme, võrreldes nende tooteliikide puhul, mille maksimaalne rauaskadu ei ole suurem kui 0,9 W/kg,

—

minimaalset impordihinda (2 043 eurot/tonn) ja

| — | nende Hiina ja Jaapani koostööd tegevate tootjate toodetava ja mujale maailma müüdava sama tootekategooria vastavat kaalutud keskmist müügihinda, mis tehti kindlaks CIF-hinna põhjal, mida asjakohaselt kohandati võimalike erinevustega ühelt poolt Jaapanist liitu suunatud eksportmüügi ja teiselt poolt Jaapanist mujale maailma suunatud eksportmüügi transpordikuludes. Komisjon kasutas mujal maailmas sõltumatutelt klientidelt küsitava kaalutud keskmise müügihinna arvutamiseks kahe Jaapani eksportiva tootja ja kahe seotud kaupleja ning ainsa koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud tabeleid, mis käsitlesid eksportmüüki sõltumatutele klientidele kolmandates riikides. Selleks, et võtta arvesse võimalikke erinevusi transpordikuludes kolmandatesse riikidesse ja liitu eksportimisel, lisas komisjon nende koostööd tegevate Hiina ja Jaapani tootjate toodetud sama tootekategooria vastavale kaalutud keskmisele müügihinnale 65 eurot tonni kohta. Seda lisatud 65 eurot tonni kohta peetakse konservatiivseks, sest Jaapani ja Hiina peamised kolmandad turud (nagu India, Tai ja Taiwan) asuvad Jaapanile üldiselt lähemal kui liidule. |
| --- | --- |

—

nende Hiina ja Jaapani koostööd tegevate tootjate toodetava ja mujale maailma müüdava sama tootekategooria vastavat kaalutud keskmist müügihinda, mis tehti kindlaks CIF-hinna põhjal, mida asjakohaselt kohandati võimalike erinevustega ühelt poolt Jaapanist liitu suunatud eksportmüügi ja teiselt poolt Jaapanist mujale maailma suunatud eksportmüügi transpordikuludes. Komisjon kasutas mujal maailmas sõltumatutelt klientidelt küsitava kaalutud keskmise müügihinna arvutamiseks kahe Jaapani eksportiva tootja ja kahe seotud kaupleja ning ainsa koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud tabeleid, mis käsitlesid eksportmüüki sõltumatutele klientidele kolmandates riikides. Selleks, et võtta arvesse võimalikke erinevusi transpordikuludes kolmandatesse riikidesse ja liitu eksportimisel, lisas komisjon nende koostööd tegevate Hiina ja Jaapani tootjate toodetud sama tootekategooria vastavale kaalutud keskmisele müügihinnale 65 eurot tonni kohta. Seda lisatud 65 eurot tonni kohta peetakse konservatiivseks, sest Jaapani ja Hiina peamised kolmandad turud (nagu India, Tai ja Taiwan) asuvad Jaapanile üldiselt lähemal kui liidule.

| (337) | Selle põhjal tehti kindlaks, et Jaapani ja Hiina eksportivad tootjad eksportisid oma peamistele kolmandatest riikidest eksporditurgudele hindadega, mis olid vastavast minimaalsest impordihinnast ligikaudu 10 % madalamad. |
| --- | --- |

(337)

Selle põhjal tehti kindlaks, et Jaapani ja Hiina eksportivad tootjad eksportisid oma peamistele kolmandatest riikidest eksporditurgudele hindadega, mis olid vastavast minimaalsest impordihinnast ligikaudu 10 % madalamad.

| (338) | Lisaks võrdles komisjon elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõrgeima kvaliteediga liikide (elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liigid, mille maksimaalne rauaskadu ei ole suurem kui 0,9 W/kg ning mis moodustavad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kahe muu kategooriaga võrreldes koostööd tegevate Hiina ja Jaapani eksportivate tootjate impordist liidu turule suurema osa, nagu on selgitatud põhjenduses 2) kaalutud keskmist müügihinda liidus koostööd tegevate Hiina ja Jaapani tootjate toodetava ja mujal maailmas müüdava sama tootekategooria vastava kaalutud keskmise müügihinnaga, mis tehti kindlaks CIF-hinna põhjal, mida nõuetekohaselt kohandati tollimaksude ja impordijärgsete kuludega. |
| --- | --- |

(338)

Lisaks võrdles komisjon elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõrgeima kvaliteediga liikide (elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liigid, mille maksimaalne rauaskadu ei ole suurem kui 0,9 W/kg ning mis moodustavad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kahe muu kategooriaga võrreldes koostööd tegevate Hiina ja Jaapani eksportivate tootjate impordist liidu turule suurema osa, nagu on selgitatud põhjenduses 2) kaalutud keskmist müügihinda liidus koostööd tegevate Hiina ja Jaapani tootjate toodetava ja mujal maailmas müüdava sama tootekategooria vastava kaalutud keskmise müügihinnaga, mis tehti kindlaks CIF-hinna põhjal, mida nõuetekohaselt kohandati tollimaksude ja impordijärgsete kuludega.

| (339) | Tehti kindlaks, et Hiina ja Jaapani eksportivad tootjad eksportisid oma peamistele kolmandatest riikidest eksporditurgudele hindadega, mis olid liidu tootjate vastavast müügihinnast ligikaudu 3 % kõrgemad. |
| --- | --- |

(339)

Tehti kindlaks, et Hiina ja Jaapani eksportivad tootjad eksportisid oma peamistele kolmandatest riikidest eksporditurgudele hindadega, mis olid liidu tootjate vastavast müügihinnast ligikaudu 3 % kõrgemad.

| (340) | Sellega seoses tuleb aga meelde tuletada, et liidu tootjad müüsid kogu vaatlusaluse perioodi vältel tootmiskuludest madalama hinnaga (vt tabel 9, põhjendus 300), mille tulemusel nad kandsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärset kahjumit ja olid juba kahjustavas olukorras. Liidu turul süvendaksid Jaapani ja Hiina eksportivate tootjate sarnased hinnad, mida nad kohaldavad kõrgeima kvaliteediga elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liikide suhtes oma kolmandatel turgudel, veelgi liidu tootmisharu kahjustavat olukorda, kui meetmetel lastaks aeguda. |
| --- | --- |

(340)

Sellega seoses tuleb aga meelde tuletada, et liidu tootjad müüsid kogu vaatlusaluse perioodi vältel tootmiskuludest madalama hinnaga (vt tabel 9, põhjendus 300), mille tulemusel nad kandsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärset kahjumit ja olid juba kahjustavas olukorras. Liidu turul süvendaksid Jaapani ja Hiina eksportivate tootjate sarnased hinnad, mida nad kohaldavad kõrgeima kvaliteediga elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liikide suhtes oma kolmandatel turgudel, veelgi liidu tootmisharu kahjustavat olukorda, kui meetmetel lastaks aeguda.

| (341) | Pärast avalikustamist väitis Nippon Steel, et komisjoni analüüs Jaapanist pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi tõenäolise hinnataseme kohta meetmete puudumise korral ei ole põhjendatud. Esiteks on Jaapanist pärit impordi hind olnud minimaalsest impordihinnast järjepidevalt ja märkimisväärselt kõrgem ning seepärast oleks komisjon pidanud põhjendama, miks ei saa Jaapani küsitavate tõenäoliste hindade kindlakstegemiseks kasutada Jaapani tegelikke impordihindu. Samuti palus ta komisjonil põhjendada kolmandate riikide turgudele suunatud Jaapani ekspordi hindade ning nende vastavate minimaalsete impordihindade ja liitu suunatud ekspordi hindade võrdlust. Samuti väitis Nippon Steel, et kui võrrelda kattuvate tooteliikide müüki vastavalt Indiasse ja liitu, siis olid tema müügihinnad Indiasse kõrgemad kui müügihinnad liidus. |
| --- | --- |

(341)

Pärast avalikustamist väitis Nippon Steel, et komisjoni analüüs Jaapanist pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi tõenäolise hinnataseme kohta meetmete puudumise korral ei ole põhjendatud. Esiteks on Jaapanist pärit impordi hind olnud minimaalsest impordihinnast järjepidevalt ja märkimisväärselt kõrgem ning seepärast oleks komisjon pidanud põhjendama, miks ei saa Jaapani küsitavate tõenäoliste hindade kindlakstegemiseks kasutada Jaapani tegelikke impordihindu. Samuti palus ta komisjonil põhjendada kolmandate riikide turgudele suunatud Jaapani ekspordi hindade ning nende vastavate minimaalsete impordihindade ja liitu suunatud ekspordi hindade võrdlust. Samuti väitis Nippon Steel, et kui võrrelda kattuvate tooteliikide müüki vastavalt Indiasse ja liitu, siis olid tema müügihinnad Indiasse kõrgemad kui müügihinnad liidus.

| (342) | Komisjon tunnistas, et Jaapanist liitu suunatud impordi hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil minimaalsest impordihinnast järjepidevalt kõrgemad, nagu on näidatud tabelis 4 (põhjendus 267). |
| --- | --- |

(342)

Komisjon tunnistas, et Jaapanist liitu suunatud impordi hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil minimaalsest impordihinnast järjepidevalt kõrgemad, nagu on näidatud tabelis 4 (põhjendus 267).

| (343) | Sellest hoolimata lükkas komisjon tagasi äriühingu Nippon Steel väite, et ta oleks pidanud kasutama Jaapanist liitu suunatud impordi tegelikke hindu, et teha kindlaks Jaapani küsitavad tõenäolised hinnad juhul, kui meetmed aeguvad. Nagu on selgitatud põhjenduses 334, avaldas minimaalne impordihind suurt mõju nelja asjaomase riigi, sealhulgas Jaapani nende eksportivate tootjate hinnakäitumisele, kes eksportisid peamiselt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõrge kvaliteediga liike, ning nende liitu suunatud impordi tegelikke hindu ei saanud kasutada usaldusväärse hinnanguna tõenäoliste tulevaste hindade kohta juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Jaapani puhul näitas seda asjaolu, et tema ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid keskmiselt märkimisväärselt madalamad kui ekspordihind liitu. |
| --- | --- |

(343)

Sellest hoolimata lükkas komisjon tagasi äriühingu Nippon Steel väite, et ta oleks pidanud kasutama Jaapanist liitu suunatud impordi tegelikke hindu, et teha kindlaks Jaapani küsitavad tõenäolised hinnad juhul, kui meetmed aeguvad. Nagu on selgitatud põhjenduses 334, avaldas minimaalne impordihind suurt mõju nelja asjaomase riigi, sealhulgas Jaapani nende eksportivate tootjate hinnakäitumisele, kes eksportisid peamiselt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõrge kvaliteediga liike, ning nende liitu suunatud impordi tegelikke hindu ei saanud kasutada usaldusväärse hinnanguna tõenäoliste tulevaste hindade kohta juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Jaapani puhul näitas seda asjaolu, et tema ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid keskmiselt märkimisväärselt madalamad kui ekspordihind liitu.

| (344) | Mis puudutab Jaapanist kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade võrdlust vastavate minimaalsete impordihindadega ja ekspordihindadega liitu, siis selgitas komisjon oma lähenemisviisi ja põhjuseid eespool põhjenduses 336. Peale selle oli väide, et äriühingu Nippon Steel müügihinnad Indias olid kõrgemad kui liidus, ekslik, sest müügiandmed põhinesid äriühingu Nippon Steel ja temaga seotud India ja Euroopa kauplejate vahelistel tehingutel, mida ei peetud võrdlemisel usaldusväärseks aluseks, mille põhjal teha järeldusi esimeselt sõltumatult kliendilt küsitava lõpliku hinna taseme kohta. Peale selle tuleb Jaapani kahe eksportiva tootja puhul märkida, et minimaalse impordihinna ja Jaapani kolmandates riikides küsitava keskmise müügihinna võrdlus, mida on kirjeldatud põhjenduses 336, põhines Jaapani mõlema eksportiva tootja esitatud teabel ja hõlmas kogu nende sõltumatut eksportmüüki kõikidesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(344)

Mis puudutab Jaapanist kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade võrdlust vastavate minimaalsete impordihindadega ja ekspordihindadega liitu, siis selgitas komisjon oma lähenemisviisi ja põhjuseid eespool põhjenduses 336. Peale selle oli väide, et äriühingu Nippon Steel müügihinnad Indias olid kõrgemad kui liidus, ekslik, sest müügiandmed põhinesid äriühingu Nippon Steel ja temaga seotud India ja Euroopa kauplejate vahelistel tehingutel, mida ei peetud võrdlemisel usaldusväärseks aluseks, mille põhjal teha järeldusi esimeselt sõltumatult kliendilt küsitava lõpliku hinna taseme kohta. Peale selle tuleb Jaapani kahe eksportiva tootja puhul märkida, et minimaalse impordihinna ja Jaapani kolmandates riikides küsitava keskmise müügihinna võrdlus, mida on kirjeldatud põhjenduses 336, põhines Jaapani mõlema eksportiva tootja esitatud teabel ja hõlmas kogu nende sõltumatut eksportmüüki kõikidesse kolmandatesse riikidesse.

| (345) | Kuna Lõuna-Korea ja USA tootjad koostööd ei teinud, hinnati tõenäolist hinnataset liidus, võrreldes GTA asjakohase riigipõhise impordistatistika põhjal Lõuna-Korea ja USA praeguseid ekspordihindu kolmandatesse riikidesse ning keskmist minimaalset impordihinda. |
| --- | --- |

(345)

Kuna Lõuna-Korea ja USA tootjad koostööd ei teinud, hinnati tõenäolist hinnataset liidus, võrreldes GTA asjakohase riigipõhise impordistatistika põhjal Lõuna-Korea ja USA praeguseid ekspordihindu kolmandatesse riikidesse ning keskmist minimaalset impordihinda.

| (346) | Tehti kindlaks, et koostööd mittetegevate Lõuna-Korea ja USA tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid keskmisest minimaalsest impordihinnast vastavalt 20 % ja 15 % madalamad. Kui võrrelda neid USA ja Lõuna-Korea ekspordihindu minimaalse impordihinna kõrgeima tasemega, mis võib olla täpsem, sest enamik nende riikide ekspordist koosneb suure läbitavusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetest, siis oleksid need protsendid oluliselt kõrgemad. |
| --- | --- |

(346)

Tehti kindlaks, et koostööd mittetegevate Lõuna-Korea ja USA tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid keskmisest minimaalsest impordihinnast vastavalt 20 % ja 15 % madalamad. Kui võrrelda neid USA ja Lõuna-Korea ekspordihindu minimaalse impordihinna kõrgeima tasemega, mis võib olla täpsem, sest enamik nende riikide ekspordist koosneb suure läbitavusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetest, siis oleksid need protsendid oluliselt kõrgemad.

| (347) | Lisaks võrdles komisjon väiksema kui 0,9 W/kg rauaskaoga elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liikide kaalutud keskmist müügihinda liidus Lõuna-Korea ja USA vastava ekspordi hindadega kolmandates riikides, lähtudes GTA asjakohasest riigipõhisest impordistatistikast ja eeldusel, et enamik Lõuna-Korea ja USA importi koosneb suure läbitavusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetest. |
| --- | --- |

(347)

Lisaks võrdles komisjon väiksema kui 0,9 W/kg rauaskaoga elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liikide kaalutud keskmist müügihinda liidus Lõuna-Korea ja USA vastava ekspordi hindadega kolmandates riikides, lähtudes GTA asjakohasest riigipõhisest impordistatistikast ja eeldusel, et enamik Lõuna-Korea ja USA importi koosneb suure läbitavusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetest.

| (348) | Tehti kindlaks, et Lõuna-Korea ja USA kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid liidu tootjate müügihindadest vastavalt 22 % ja 14 % madalamad. Nagu on märgitud põhjenduses 340, siis kuna liidu tootjad juba müüsid oma tootmiskuludest madalama hinnaga, oleksid Lõuna-Korea ja USA eksportivate tootjate sarnased hinnad meetmete aegumise korral liidu tootmisharu kahjustavat olukorda veelgi süvendanud. |
| --- | --- |

(348)

Tehti kindlaks, et Lõuna-Korea ja USA kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid liidu tootjate müügihindadest vastavalt 22 % ja 14 % madalamad. Nagu on märgitud põhjenduses 340, siis kuna liidu tootjad juba müüsid oma tootmiskuludest madalama hinnaga, oleksid Lõuna-Korea ja USA eksportivate tootjate sarnased hinnad meetmete aegumise korral liidu tootmisharu kahjustavat olukorda veelgi süvendanud.

| (349) | Võttes arvesse neljast asjaomasest riigist kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnataset ja liidu tootmisharu tegelikku kahjustavat olukorda, pidas komisjon seepärast tõenäoliseks, et nelja asjaomase riigi eksportivad tootjad hakkaksid dumpinguvastaste meetmete puudumise korral eksportima liitu sarnasel hinnatasemel, mida nad kohaldavad oma kolmandatel turgudel, ja vähemalt selliste hindadega, mis on kohaldatavatest minimaalse impordihinna tasemetest madalamad (st kahjustaval hinnatasemel). |
| --- | --- |

(349)

Võttes arvesse neljast asjaomasest riigist kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnataset ja liidu tootmisharu tegelikku kahjustavat olukorda, pidas komisjon seepärast tõenäoliseks, et nelja asjaomase riigi eksportivad tootjad hakkaksid dumpinguvastaste meetmete puudumise korral eksportima liitu sarnasel hinnatasemel, mida nad kohaldavad oma kolmandatel turgudel, ja vähemalt selliste hindadega, mis on kohaldatavatest minimaalse impordihinna tasemetest madalamad (st kahjustaval hinnatasemel).

| (350) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete aegumise korral toimuks import liitu kõikidest asjaomastest riikidest kahjustaval hinnatasemel. Kõnealune import tekitaks ka edaspidi kahju, nagu praegu toimub Venemaa puhul, ning selle tulemusel korduks muude asjaomaste riikide põhjustatud kahju. |
| --- | --- |

(350)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete aegumise korral toimuks import liitu kõikidest asjaomastest riikidest kahjustaval hinnatasemel. Kõnealune import tekitaks ka edaspidi kahju, nagu praegu toimub Venemaa puhul, ning selle tulemusel korduks muude asjaomaste riikide põhjustatud kahju.

5.3.   Asjaomastest riikidest pärit võimaliku impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmed aeguvad

Asjaomastest riikidest pärit võimaliku impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmed aeguvad

| (351) | Komisjon hindas asjaomastest riikidest pärit impordi võimalikku mõju liidu tootmisharu finantsolukorrale, koostades kaks võimalikku stsenaariumi juhuks, kui meetmed aeguvad, nimelt






  — | asjaomased riigid ekspordiksid liitu sama koguse kui enne meetmete kehtestamist (st eksport jääks vahemikku 139 000 – 154 000 tonni, (56) nagu esialgse uurimise perioodil 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014) ja liidu tarbimine jääks samale tasemele kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (st 265 000 – 280 000 tonni) (esimene stsenaarium); |
| --- | --- | --- |

(351)

Komisjon hindas asjaomastest riikidest pärit impordi võimalikku mõju liidu tootmisharu finantsolukorrale, koostades kaks võimalikku stsenaariumi juhuks, kui meetmed aeguvad, nimelt

—

asjaomased riigid ekspordiksid liitu sama koguse kui enne meetmete kehtestamist (st eksport jääks vahemikku 139 000 – 154 000 tonni, (56) nagu esialgse uurimise perioodil 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014) ja liidu tarbimine jääks samale tasemele kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (st 265 000 – 280 000 tonni) (esimene stsenaarium);

56

| — | suurenenud konkurentsi tõttu langeksid hinnad liidu turul vastavalt 5 % ja 10 %, muud tegurid jääksid samaks (teine stsenaarium). |
| --- | --- |

—

suurenenud konkurentsi tõttu langeksid hinnad liidu turul vastavalt 5 % ja 10 %, muud tegurid jääksid samaks (teine stsenaarium).

| (352) | Esimese stsenaariumi puhul eeldas komisjon samuti, et 100 % asjaomastest riikidest pärit koguimpordist mõjutab liidu tootmisharu ega mõjuta muudest kolmandatest riikidest pärit importi, sest viimati nimetatud riikide turuosa on ebaoluline. Peale selle eeldas komisjon, et liidu tootmisharu säilitab samad müügihinnad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, sest ta juba on kahjumis. |
| --- | --- |

(352)

Esimese stsenaariumi puhul eeldas komisjon samuti, et 100 % asjaomastest riikidest pärit koguimpordist mõjutab liidu tootmisharu ega mõjuta muudest kolmandatest riikidest pärit importi, sest viimati nimetatud riikide turuosa on ebaoluline. Peale selle eeldas komisjon, et liidu tootmisharu säilitab samad müügihinnad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, sest ta juba on kahjumis.

| (353) | Esimese stsenaariumi kohase simulatsiooni tulemustest ilmneb, et asjaomastest riikidest pärit impordi suurenemine toimuks liidu tootmisharu arvelt. Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa liidu turul väheneksid, mille tulemusel kahaneks veelgi tema tootmine ja suureneksid püsikulud uurimisaluse toote iga toodetud tonni kohta. See mõjutaks liidu tootmisharu üldist kasumlikkust. Selle tulemusel suureneks liidu tootmisharu kantud kahjum –18,6 %-lt –22,6 %ni, mis on veelgi jätkusuutmatum tase. |
| --- | --- |

(353)

Esimese stsenaariumi kohase simulatsiooni tulemustest ilmneb, et asjaomastest riikidest pärit impordi suurenemine toimuks liidu tootmisharu arvelt. Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa liidu turul väheneksid, mille tulemusel kahaneks veelgi tema tootmine ja suureneksid püsikulud uurimisaluse toote iga toodetud tonni kohta. See mõjutaks liidu tootmisharu üldist kasumlikkust. Selle tulemusel suureneks liidu tootmisharu kantud kahjum –18,6 %-lt –22,6 %ni, mis on veelgi jätkusuutmatum tase.

| (354) | Teise stsenaariumi puhul leiti, et 5 % hinnalanguse mõju võib tekitada veelgi suuremat kahju. Kui liidu hinnad langeksid asjaomastest riikidest pärit impordi hinnasurve tõttu 5 % (1 356 eurot/tonn), siis suureneks kahjum veelgi rohkem, –29 %ni. Kui liidu hinnad langeksid 10 %, see tähendab 1 427 eurolt tonni kohta 1 285 eurole tonni kohta, oleks kahjum –37 %. |
| --- | --- |

(354)

Teise stsenaariumi puhul leiti, et 5 % hinnalanguse mõju võib tekitada veelgi suuremat kahju. Kui liidu hinnad langeksid asjaomastest riikidest pärit impordi hinnasurve tõttu 5 % (1 356 eurot/tonn), siis suureneks kahjum veelgi rohkem, –29 %ni. Kui liidu hinnad langeksid 10 %, see tähendab 1 427 eurolt tonni kohta 1 285 eurole tonni kohta, oleks kahjum –37 %.

| (355) | Tegelikkuses on väga tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis kujuneks turul olukord, mis on esimese ja teise stsenaariumi kombinatsioon. See tekitaks liidu tootmisharule veelgi suuremat jätkusuutmatut kahju. |
| --- | --- |

(355)

Tegelikkuses on väga tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis kujuneks turul olukord, mis on esimese ja teise stsenaariumi kombinatsioon. See tekitaks liidu tootmisharule veelgi suuremat jätkusuutmatut kahju.

| (356) | Pärast avalikustamist väitis Jaapani valitsus samuti, et Jaapan tuleks dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja jätta, sest Jaapani tooted ei kahjusta ega ohusta liidu tootmisharu järgmistel põhjustel. Esiteks toodetakse Jaapanis konkreetseid eriti kvaliteetseid tooteliike, mida liidus asuvad teatavad kasutajad kasutavad ja mis muutuvad neile üha olulisemaks. Teiseks näitab asjaolu, et Jaapanist liitu suunatud ekspordi hinnad on minimaalsest impordihinnast oluliselt kõrgemad, et kui Jaapani puhul lastakse kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel aeguda, siis ei tooks see kaasa madalamaid impordihindu. |
| --- | --- |

(356)

Pärast avalikustamist väitis Jaapani valitsus samuti, et Jaapan tuleks dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja jätta, sest Jaapani tooted ei kahjusta ega ohusta liidu tootmisharu järgmistel põhjustel. Esiteks toodetakse Jaapanis konkreetseid eriti kvaliteetseid tooteliike, mida liidus asuvad teatavad kasutajad kasutavad ja mis muutuvad neile üha olulisemaks. Teiseks näitab asjaolu, et Jaapanist liitu suunatud ekspordi hinnad on minimaalsest impordihinnast oluliselt kõrgemad, et kui Jaapani puhul lastakse kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel aeguda, siis ei tooks see kaasa madalamaid impordihindu.

| (357) | Pärast avalikustamist väitis Nippon Steel sarnaselt Jaapani valitsusele taaskord, et Jaapani puhul ei tuleks dumpinguvastaseid meetmeid säilitada, sest olulist ohtu liidu tootmisharule kujutab Hiina, mitte Jaapan, võttes arvesse tema suhteliselt väikest vaba tootmisvõimsust võrreldes Hiinaga. Hinnad, mida Jaapani eksportivad tootjad liidu turul küsivad, on kõrgeimad maailmas ja kõrgemad kui suurim minimaalne impordihind. Kolmandaks konkureerivad Jaapani ekspordihinnad õiglaste hindade juures teiste tootjate, sealhulgas liidu tootmisharu hindadega. |
| --- | --- |

(357)

Pärast avalikustamist väitis Nippon Steel sarnaselt Jaapani valitsusele taaskord, et Jaapani puhul ei tuleks dumpinguvastaseid meetmeid säilitada, sest olulist ohtu liidu tootmisharule kujutab Hiina, mitte Jaapan, võttes arvesse tema suhteliselt väikest vaba tootmisvõimsust võrreldes Hiinaga. Hinnad, mida Jaapani eksportivad tootjad liidu turul küsivad, on kõrgeimad maailmas ja kõrgemad kui suurim minimaalne impordihind. Kolmandaks konkureerivad Jaapani ekspordihinnad õiglaste hindade juures teiste tootjate, sealhulgas liidu tootmisharu hindadega.

| (358) | Komisjon tunnistas, et Jaapani eksportivad tootjad toodavad kõrge kvaliteediga tooteliike, nagu on märgitud põhjenduses 381. Teiselt poolt, nagu on märgitud põhjenduses 337, tehti kindlaks, et Jaapani eksportivad tootjad ekspordivad peamiselt oma kolmandatest riikidest eksporditurgudele hindadega, mis on ligikaudu 10 % madalamad nende konkreetsete kõrge kvaliteediga tooteliikide vastavatest minimaalsetest impordihindadest. Selle põhjal jäi komisjon seisukohale, et meetmete puudumise korral oleks tõenäoline madalama kahjustava dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne suurenemine kõikidest asjaomastest riikidest, sealhulgas Jaapanist. Seepärast leidis komisjon, et Jaapani uurimise kohaldamisalast väljajätmiseks puudub alus. |
| --- | --- |

(358)

Komisjon tunnistas, et Jaapani eksportivad tootjad toodavad kõrge kvaliteediga tooteliike, nagu on märgitud põhjenduses 381. Teiselt poolt, nagu on märgitud põhjenduses 337, tehti kindlaks, et Jaapani eksportivad tootjad ekspordivad peamiselt oma kolmandatest riikidest eksporditurgudele hindadega, mis on ligikaudu 10 % madalamad nende konkreetsete kõrge kvaliteediga tooteliikide vastavatest minimaalsetest impordihindadest. Selle põhjal jäi komisjon seisukohale, et meetmete puudumise korral oleks tõenäoline madalama kahjustava dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne suurenemine kõikidest asjaomastest riikidest, sealhulgas Jaapanist. Seepärast leidis komisjon, et Jaapani uurimise kohaldamisalast väljajätmiseks puudub alus.

| (359) | Nagu on selgitatud vastavates punktides eespool ja võtmata arvesse Hiina puhul tuvastatud vaba tootmisvõimsust, tegi komisjon peale selle kindlaks, et






  — | Jaapani eksportivad tootjad eksportisid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid ELi dumpinguhinnaga (põhjendus 71 eespool); |
| --- | --- | --- |

(359)

Nagu on selgitatud vastavates punktides eespool ja võtmata arvesse Hiina puhul tuvastatud vaba tootmisvõimsust, tegi komisjon peale selle kindlaks, et

—

Jaapani eksportivad tootjad eksportisid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid ELi dumpinguhinnaga (põhjendus 71 eespool);

| — | Jaapanis on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks (põhjendus 74 eespool) ja |
| --- | --- |

—

Jaapanis on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks (põhjendus 74 eespool) ja

| — | ELi turg on Jaapani eksportivate tootjate jaoks atraktiivne (põhjendused 81–90 eespool). |
| --- | --- |

—

ELi turg on Jaapani eksportivate tootjate jaoks atraktiivne (põhjendused 81–90 eespool).

| (360) | Eespool kirjeldatud kaalutlusi arvesse võttes lükkas komisjon ka äriühingu Nippon Steel kõnealuse väite tagasi. |
| --- | --- |

(360)

Eespool kirjeldatud kaalutlusi arvesse võttes lükkas komisjon ka äriühingu Nippon Steel kõnealuse väite tagasi.

5.4.   Järeldus kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse kohta

| (361) | Selle põhjal ja võttes arvesse liidu tootmisharule tekitatud varasemat ja praegust kahju, on tõenäoline, et meetmete puudumise korral kahjustava dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest suureneks märkimisväärselt, mille tagajärjel liidu tootjate kahjum veelgi kasvaks. Seepärast järeldas komisjon, et olenemata sellest, kas Venemaa impordi puhul esines läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piisav põhjuslik seos, korduks asjaomaste riikide puhul esialgselt kindlaks tehtud kahju. |
| --- | --- |

(361)

Selle põhjal ja võttes arvesse liidu tootmisharule tekitatud varasemat ja praegust kahju, on tõenäoline, et meetmete puudumise korral kahjustava dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest suureneks märkimisväärselt, mille tagajärjel liidu tootjate kahjum veelgi kasvaks. Seepärast järeldas komisjon, et olenemata sellest, kas Venemaa impordi puhul esines läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piisav põhjuslik seos, korduks asjaomaste riikide puhul esialgselt kindlaks tehtud kahju.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (362) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve ning avaliku poliitika huve seoses uurimisaluse tootega, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/125/EÜ (57) (edaspidi „ökodisaini direktiiv“) ja sellega seotud tootepõhistes määrustes. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõike 1 kolmanda lausega pöörati erilist tähelepanu vajadusele kaitsta tootmisharu kahjustava dumpingu negatiivse mõju eest. |
| --- | --- |

(362)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve ning avaliku poliitika huve seoses uurimisaluse tootega, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/125/EÜ (57) (edaspidi „ökodisaini direktiiv“) ja sellega seotud tootepõhistes määrustes. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõike 1 kolmanda lausega pöörati erilist tähelepanu vajadusele kaitsta tootmisharu kahjustava dumpingu negatiivse mõju eest.

57

| (363) | Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukoht teatavaks teha. |
| --- | --- |

(363)

Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukoht teatavaks teha.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (364) | Liidu tootmisharu asub neljas liikmesriigis (Prantsusmaa, Saksamaa, Tšehhi Vabariik ja Poola) ning selles on uurimisaluse tootega seoses otseselt hõivatud üle 2 200 töötaja. |
| --- | --- |

(364)

Liidu tootmisharu asub neljas liikmesriigis (Prantsusmaa, Saksamaa, Tšehhi Vabariik ja Poola) ning selles on uurimisaluse tootega seoses otseselt hõivatud üle 2 200 töötaja.

| (365) | Mõni huvitatud isik väitis, et meetmetel tuleks lasta aeguda, sest liidu tootjatele ei tekitata enam kahju. Näiteks väitsid nad, et liidu tootjate uurimisaluse toote müük liidu turul kasvas ja alates 2017. aastast on nad suutnud oma turuosa liidu turul 3 % suurendada. Samuti väideti, et liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise ja tööhõive tasemed on püsinud alates 2017. aastast stabiilsed. Ühtlasi suutis liidu tootmisharu investeerida märkimisväärseid summasid, mis väidetavalt osutab tootmisharule, mis tunneb oma turu tuleviku suhtes kindlust. |
| --- | --- |

(365)

Mõni huvitatud isik väitis, et meetmetel tuleks lasta aeguda, sest liidu tootjatele ei tekitata enam kahju. Näiteks väitsid nad, et liidu tootjate uurimisaluse toote müük liidu turul kasvas ja alates 2017. aastast on nad suutnud oma turuosa liidu turul 3 % suurendada. Samuti väideti, et liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise ja tööhõive tasemed on püsinud alates 2017. aastast stabiilsed. Ühtlasi suutis liidu tootmisharu investeerida märkimisväärseid summasid, mis väidetavalt osutab tootmisharule, mis tunneb oma turu tuleviku suhtes kindlust.

| (366) | Nagu on selgitatud põhjenduses 315 jj, kandsid liidu tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil -18,6 % kahjumit. Peale selle vähenes vaatlusalusel perioodil müügimaht liidu turul 4 %, samuti langesid mõnevõrra (2 %) ühiku müügihinnad. Lisaks vähenes tootmine 15 % ja tootmisvõimsuse rakendamine 10 %. Seepärast järeldas komisjon põhjenduses 321, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. |
| --- | --- |

(366)

Nagu on selgitatud põhjenduses 315 jj, kandsid liidu tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil -18,6 % kahjumit. Peale selle vähenes vaatlusalusel perioodil müügimaht liidu turul 4 %, samuti langesid mõnevõrra (2 %) ühiku müügihinnad. Lisaks vähenes tootmine 15 % ja tootmisvõimsuse rakendamine 10 %. Seepärast järeldas komisjon põhjenduses 321, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju.

| (367) | Samuti tegi komisjon kindlaks, et meetmete aegumise korral oleks nendest riikidest pärit impordi algselt tekitatud kahju jätkumise tõenäosus suur. Asjaomastest riikidest pärit märkimisväärses mahus dumpinguhinnaga impordi sissevool tekitaks liidu tootmisharu jaoks ebaausa konkurentsi ja põhjustaks talle täiendavat kahju. See halvendaks liidu tootmisharu niigi kahjustatud ja väga ebakindlat majanduslikku olukorda ning ohustaks selle elujõulisust. |
| --- | --- |

(367)

Samuti tegi komisjon kindlaks, et meetmete aegumise korral oleks nendest riikidest pärit impordi algselt tekitatud kahju jätkumise tõenäosus suur. Asjaomastest riikidest pärit märkimisväärses mahus dumpinguhinnaga impordi sissevool tekitaks liidu tootmisharu jaoks ebaausa konkurentsi ja põhjustaks talle täiendavat kahju. See halvendaks liidu tootmisharu niigi kahjustatud ja väga ebakindlat majanduslikku olukorda ning ohustaks selle elujõulisust.

| (368) | Komisjon järeldas seega, et meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(368)

Komisjon järeldas seega, et meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (369) | Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate sõltumatute importijatega. Ainult üks sõltumatu importija andis endast teada ja tegi käesolevas uurimises koostööd, esitades vastuse küsimustikule. |
| --- | --- |

(369)

Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate sõltumatute importijatega. Ainult üks sõltumatu importija andis endast teada ja tegi käesolevas uurimises koostööd, esitades vastuse küsimustikule.

| (370) | Seepärast ei olnud komisjoni kasutuses piisavalt teavet, mis oleks võimaldanud järeldada, et meetmete säilitamine kahjustaks importijate huve. Pigem on olukord vastupidine, sest asjaomastest riikidest pärit import ei peatunud meetmete tagajärjel, vaid jätkus märkimisväärses mahus. |
| --- | --- |

(370)

Seepärast ei olnud komisjoni kasutuses piisavalt teavet, mis oleks võimaldanud järeldada, et meetmete säilitamine kahjustaks importijate huve. Pigem on olukord vastupidine, sest asjaomastest riikidest pärit import ei peatunud meetmete tagajärjel, vaid jätkus märkimisväärses mahus.

6.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

6.3.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (371) | Seitse kasutajat andsid endast teada ja väljendasid soovi uurimises osaleda. Käesolevas uurimises tegid neist aga ainult neli täielikult koostööd, esitades terviklikud vastused nii küsimustiku avalikule kui ka konfidentsiaalsele versioonile. |
| --- | --- |

(371)

Seitse kasutajat andsid endast teada ja väljendasid soovi uurimises osaleda. Käesolevas uurimises tegid neist aga ainult neli täielikult koostööd, esitades terviklikud vastused nii küsimustiku avalikule kui ka konfidentsiaalsele versioonile.

| (372) | Nelja täielikult koostööd tegeva kasutaja hulka kuulus üks suurimaid kasutajaid liidu turul, samal ajal kui ülejäänud kolm kasutajat olid tööhõive ja käibe seisukohast suhteliselt väikesed. |
| --- | --- |

(372)

Nelja täielikult koostööd tegeva kasutaja hulka kuulus üks suurimaid kasutajaid liidu turul, samal ajal kui ülejäänud kolm kasutajat olid tööhõive ja käibe seisukohast suhteliselt väikesed.

| (373) | Endast andsid teada ka järgmised kolm kasutajate ühendust, kes esitasid komisjonile liidu huve käsitleva teabe:






  — | elektri ülekande- ja jaotamisseadmete ja -teenuste sektori Euroopa ühendus (edaspidi „T&D Europe“). See ühendus esindab Euroopa elektrienergia ülekande- ja jaotamisseadmete tootjaid ja asjaomaste teenuste osutajaid; |
| --- | --- | --- |

(373)

Endast andsid teada ka järgmised kolm kasutajate ühendust, kes esitasid komisjonile liidu huve käsitleva teabe:

—

elektri ülekande- ja jaotamisseadmete ja -teenuste sektori Euroopa ühendus (edaspidi „T&D Europe“). See ühendus esindab Euroopa elektrienergia ülekande- ja jaotamisseadmete tootjaid ja asjaomaste teenuste osutajaid;

| — | Saksamaa elektriseadmete ja elektroonikatootjate ühendus Zvei, mis on ühtlasi T&D Europe’i liige ning esindab oma Saksamaa liikmete, peamiselt trafotootjate huve; |
| --- | --- |

—

Saksamaa elektriseadmete ja elektroonikatootjate ühendus Zvei, mis on ühtlasi T&D Europe’i liige ning esindab oma Saksamaa liikmete, peamiselt trafotootjate huve;

| — | Euroopa tuuleenergiasektori ühendus WindEurope, mis esindab rohkem kui 400 liikmesorganisatsiooni. Lisaks tuuleturbiinide tootjatele kuuluvad tema liikmete hulka komponentide tarnijad, uurimisinstituudid, riiklikud tuule- ja taastuvenergia ühendused, arendajad, töövõtjad, energiatootjad, finantsettevõtjad ja kindlustusseltsid ning konsultandid. |
| --- | --- |

—

Euroopa tuuleenergiasektori ühendus WindEurope, mis esindab rohkem kui 400 liikmesorganisatsiooni. Lisaks tuuleturbiinide tootjatele kuuluvad tema liikmete hulka komponentide tarnijad, uurimisinstituudid, riiklikud tuule- ja taastuvenergia ühendused, arendajad, töövõtjad, energiatootjad, finantsettevõtjad ja kindlustusseltsid ning konsultandid.

| (374) | Komisjon tunnistas, et trafotööstus on liidu turul oluline tootmisharu. T&D Europe väitis, et liidu trafoturu käive on ligikaudu 3,7 miljardit eurot, millest umbes 10 % moodustab import. ELi trafotoodangu väärtus on ligikaudu 4,7 miljardit eurot ja EL on trafode netoeksportija. Samuti väitis T&D Europe, et ELi trafotööstusesse kuulub sadu ettevõtjaid ja see annab ELis tööd rohkem kui 30 000 inimesele, kui mitte võtta arvesse alltöövõtjaid ja muid tootmisharusid, mis ELi trafotööstusest kasu saavad. Seoses järgmise etapi tootmisharudega väitis WindEurope, et 2019. aastal oli Euroopa tuuleenergiasektoris üle 160 000 otsese töökoha ja lisaks toetas see 140 000 kaudset töökohta. Venemaa tootja NLMK esitas oma 11. detsembri 2020. aasta esildises sarnaseid märkusi, väites, et trafotööstuse tähtsuse tõttu peaksid kasutajate huvid olema ülimuslikud. |
| --- | --- |

(374)

Komisjon tunnistas, et trafotööstus on liidu turul oluline tootmisharu. T&D Europe väitis, et liidu trafoturu käive on ligikaudu 3,7 miljardit eurot, millest umbes 10 % moodustab import. ELi trafotoodangu väärtus on ligikaudu 4,7 miljardit eurot ja EL on trafode netoeksportija. Samuti väitis T&D Europe, et ELi trafotööstusesse kuulub sadu ettevõtjaid ja see annab ELis tööd rohkem kui 30 000 inimesele, kui mitte võtta arvesse alltöövõtjaid ja muid tootmisharusid, mis ELi trafotööstusest kasu saavad. Seoses järgmise etapi tootmisharudega väitis WindEurope, et 2019. aastal oli Euroopa tuuleenergiasektoris üle 160 000 otsese töökoha ja lisaks toetas see 140 000 kaudset töökohta. Venemaa tootja NLMK esitas oma 11. detsembri 2020. aasta esildises sarnaseid märkusi, väites, et trafotööstuse tähtsuse tõttu peaksid kasutajate huvid olema ülimuslikud.

| (375) | Uurimisalust toodet kasutatakse peamiselt võimsus- ja jaotustrafode tootmise põhimaterjalina. Euroopa trafotootjate puhul on tegemist ammu rajatud tootmisharuga, mis on alati tarninud suurtele energiatootjatele. Üldjuhul kuulub kõnealune trafotööstus suurtesse tööstuskontsernidesse, mis on esindatud kogu maailmas. Turul tegutsevad aga ka teatavad väiksemad sõltumatud äriühingud, neist mõned teatavatel spetsiifilistel nišiturgudel, nagu südamiklõikamine. |
| --- | --- |

(375)

Uurimisalust toodet kasutatakse peamiselt võimsus- ja jaotustrafode tootmise põhimaterjalina. Euroopa trafotootjate puhul on tegemist ammu rajatud tootmisharuga, mis on alati tarninud suurtele energiatootjatele. Üldjuhul kuulub kõnealune trafotööstus suurtesse tööstuskontsernidesse, mis on esindatud kogu maailmas. Turul tegutsevad aga ka teatavad väiksemad sõltumatud äriühingud, neist mõned teatavatel spetsiifilistel nišiturgudel, nagu südamiklõikamine.

| (376) | Uurimisalust toodet peetakse tarbijate jaoks oluliseks kuluartikliks. Zvei väitel moodustab trafo südamiku (elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoote) kulu 20–40 % trafo tootmise kogukuludest. Kasutajate küsimustikest kogutud andmete põhjal moodustab uurimisalune toode sisendmaterjalina aga keskmiselt ligikaudu 7–17 % trafode tootmise kogukuludest. See võib erandjuhtudel olla kõrgem, eelkõige piiratud arvu vahendusettevõtjate puhul, kes paigutuvad uurimisaluse toote tootjate ja trafotootjate vahele. Kõnealuste vahendusettevõtjate tegevus piirdub rullide pikisaagimisega ja laminaatide lõikamisega vastavalt trafotootjate spetsifikatsioonidele ja/või trafode südamike koostamisega. |
| --- | --- |

(376)

Uurimisalust toodet peetakse tarbijate jaoks oluliseks kuluartikliks. Zvei väitel moodustab trafo südamiku (elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoote) kulu 20–40 % trafo tootmise kogukuludest. Kasutajate küsimustikest kogutud andmete põhjal moodustab uurimisalune toode sisendmaterjalina aga keskmiselt ligikaudu 7–17 % trafode tootmise kogukuludest. See võib erandjuhtudel olla kõrgem, eelkõige piiratud arvu vahendusettevõtjate puhul, kes paigutuvad uurimisaluse toote tootjate ja trafotootjate vahele. Kõnealuste vahendusettevõtjate tegevus piirdub rullide pikisaagimisega ja laminaatide lõikamisega vastavalt trafotootjate spetsifikatsioonidele ja/või trafode südamike koostamisega.

| (377) | Kasutajate väitel on eksportivate tootjate tooted rauaskao seisukohast parema kvaliteediga. Samuti väitsid nad, et pärast meetmete kehtimist viiel järjestikusel aastal ei ole liidu tootmisharul endiselt piisavat tootmisvõimsust kasutajate tootmisharu varustamiseks, eelkõige suure läbitavusega tooteliikidega. T&D Europe väitis, et trafotööstus sõltub eeskätt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavuse ja DR-kvaliteediga liikide impordist ning et ELi tootjad ei suura toota elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavuse ja DR-kvaliteediga liike sellises koguses ja sellise kvaliteediga, mida liidu turul vajatakse. Ühtlasi väitis ta, et lähitulevikus suudavad liidu tootjad täita vaid väikese osa ELi nõudlusest. Sellest tulenevalt väitsid nad, et liidu turul valitseb praegu ja edaspidi nappus, eelkõige suure läbitavusega tooteliikide puhul. |
| --- | --- |

(377)

Kasutajate väitel on eksportivate tootjate tooted rauaskao seisukohast parema kvaliteediga. Samuti väitsid nad, et pärast meetmete kehtimist viiel järjestikusel aastal ei ole liidu tootmisharul endiselt piisavat tootmisvõimsust kasutajate tootmisharu varustamiseks, eelkõige suure läbitavusega tooteliikidega. T&D Europe väitis, et trafotööstus sõltub eeskätt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavuse ja DR-kvaliteediga liikide impordist ning et ELi tootjad ei suura toota elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavuse ja DR-kvaliteediga liike sellises koguses ja sellise kvaliteediga, mida liidu turul vajatakse. Ühtlasi väitis ta, et lähitulevikus suudavad liidu tootjad täita vaid väikese osa ELi nõudlusest. Sellest tulenevalt väitsid nad, et liidu turul valitseb praegu ja edaspidi nappus, eelkõige suure läbitavusega tooteliikide puhul.

| (378) | Kasutajate ühendused väitsid, et kehtivate meetmete säilitamine vähendaks Euroopa trafotootjate konkurentsivõimet võrreldes väljaspool liitu asuvate trafotootjatega. Kolme minimaalse impordihinna vormis meetmete jätkumine tekitaks liiga kõrge moonutatud turuhinna ning mõjutaks trafode ja elektrienergia hinda üle Euroopa. T&D Europe ja Zvei väitsid ka, et nendel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete turgudel, kus kunstlikud impordimeetmed puuduvad (näiteks Indias), langes elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete hind 2020. aasta esimeses kvartalis läbi aegade madalaimatele tasemetele. Samuti väitsid nad, et minimaalsed impordihinnad suurendavad ELi trafotootjate kulusid ja on kasulikud peamiselt väljaspool ELi asuvatele tehastele, mis müüvad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid ELi kõrgemate hindadega. Zvei lisas, et selle tulemusel võivad Euroopa trafotootjad ümber asuda väljapoole liidu turgu. |
| --- | --- |

(378)

Kasutajate ühendused väitsid, et kehtivate meetmete säilitamine vähendaks Euroopa trafotootjate konkurentsivõimet võrreldes väljaspool liitu asuvate trafotootjatega. Kolme minimaalse impordihinna vormis meetmete jätkumine tekitaks liiga kõrge moonutatud turuhinna ning mõjutaks trafode ja elektrienergia hinda üle Euroopa. T&D Europe ja Zvei väitsid ka, et nendel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete turgudel, kus kunstlikud impordimeetmed puuduvad (näiteks Indias), langes elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete hind 2020. aasta esimeses kvartalis läbi aegade madalaimatele tasemetele. Samuti väitsid nad, et minimaalsed impordihinnad suurendavad ELi trafotootjate kulusid ja on kasulikud peamiselt väljaspool ELi asuvatele tehastele, mis müüvad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid ELi kõrgemate hindadega. Zvei lisas, et selle tulemusel võivad Euroopa trafotootjad ümber asuda väljapoole liidu turgu.

| (379) | Eespool kirjeldatut kokku võttes olid kaks peamist väidet kehtivate meetmete säilitamise vastu järgmised:






  — | meetmete säilitamine tooks kaasa tarnedefitsiidi (58) ja kvaliteedierinevused; |
| --- | --- | --- |

(379)

Eespool kirjeldatut kokku võttes olid kaks peamist väidet kehtivate meetmete säilitamise vastu järgmised:

—

meetmete säilitamine tooks kaasa tarnedefitsiidi (58) ja kvaliteedierinevused;

58

| — | liidus asuvate uurimisaluse toote kasutajate konkurentsivõime võrreldes väljaspool liitu asuvate kasutajatega saaks kahjustada kõrgema hinna tõttu, mida nad peavad liidu turul maksma. |
| --- | --- |

—

liidus asuvate uurimisaluse toote kasutajate konkurentsivõime võrreldes väljaspool liitu asuvate kasutajatega saaks kahjustada kõrgema hinna tõttu, mida nad peavad liidu turul maksma.

Kõnealuse kahe peamise väite hindamisel võttis komisjon arvesse järgmist turustruktuuri. Uurimisaluse toote tootjate arv üle maailma piirdub vähem kui 20 olulise tootjaga. Pärast Hiina turgu on liit suurima arvu tootjatega turg. Tundus, et kõik tootjad ei suuda tarnida uurimisaluse toote teatavaid suure läbitavusega liike. Uurimisaluse toote suure läbitavusega liikide tootjad asuvad liidus, USAs, Jaapanis, Lõuna-Koreas ja Hiinas.

6.3.2.   Tarnedefitsiit ja kvaliteedierinevused

Tarnedefitsiit ja kvaliteedierinevused

| (380) | Kõigepealt leidis komisjon, et dumpinguvastase tollimaksu eesmärk ei ole sulgeda liidu turgu impordile. 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini asjaomastest riikidest pärit import küll vähenes, ent ei lõppenud, vaid jätkus märkimisväärsetes kogustes. Seega ei eeldata meetmete säilitamise korral impordi lõppemist, vaid pigem selle jätkumist. |
| --- | --- |

(380)

Kõigepealt leidis komisjon, et dumpinguvastase tollimaksu eesmärk ei ole sulgeda liidu turgu impordile. 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini asjaomastest riikidest pärit import küll vähenes, ent ei lõppenud, vaid jätkus märkimisväärsetes kogustes. Seega ei eeldata meetmete säilitamise korral impordi lõppemist, vaid pigem selle jätkumist.

| (381) | Mis puudutab uurimisaluse toote kvaliteeti, siis tunnistatakse turul, et eelkõige Hiina RVst, Lõuna-Koreast, USAst ja Jaapanist pärit impordi puhul on üldjuhul tegemist uurimisaluse toote suure läbitavusega liikidega. Uurimisaluse toote teatavaid kõrge kvaliteedi ja väikese rauaskaoga tooteliike suudavad aga toota ka kaks liidu tootjat. Suurima koostööd tegeva kasutaja väitel tegid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete neljast liidu tootjast kaks aastatel 2015–2020 oluliselt suuremaid jõupingutusi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega kvaliteetsete liikide tootmiseks ja täiustasid samal ajavahemikul rauaskao seisukohast märkimisväärselt oma tooteportfelli. |
| --- | --- |

(381)

Mis puudutab uurimisaluse toote kvaliteeti, siis tunnistatakse turul, et eelkõige Hiina RVst, Lõuna-Koreast, USAst ja Jaapanist pärit impordi puhul on üldjuhul tegemist uurimisaluse toote suure läbitavusega liikidega. Uurimisaluse toote teatavaid kõrge kvaliteedi ja väikese rauaskaoga tooteliike suudavad aga toota ka kaks liidu tootjat. Suurima koostööd tegeva kasutaja väitel tegid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete neljast liidu tootjast kaks aastatel 2015–2020 oluliselt suuremaid jõupingutusi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega kvaliteetsete liikide tootmiseks ja täiustasid samal ajavahemikul rauaskao seisukohast märkimisväärselt oma tooteportfelli.

| (382) | Liidu tootmisharult kogutud ja tooteliikide minimaalse impordihinna kategooriate kaupa eristatud tootmisandmed kinnitasid tõepoolest, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liidu tootjad on teinud oluliselt suuremaid jõupingutusi selle nimel, et toota tooteid, mille maksimaalne rauaskadu ei ületa 0,9 W/kg. Kuigi kogutoodang vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt vähenes, siis suutsid liidu tootjad toota samal ajavahemikul proportsionaalselt rohkem tooteid maksimaalse rauaskaoga kuni 0,9 W/kg, mille tulemusel selliste toodete toodang kasvas 36 %, see tähendab üle 20 000 tonni. |
| --- | --- |

(382)

Liidu tootmisharult kogutud ja tooteliikide minimaalse impordihinna kategooriate kaupa eristatud tootmisandmed kinnitasid tõepoolest, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liidu tootjad on teinud oluliselt suuremaid jõupingutusi selle nimel, et toota tooteid, mille maksimaalne rauaskadu ei ületa 0,9 W/kg. Kuigi kogutoodang vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt vähenes, siis suutsid liidu tootjad toota samal ajavahemikul proportsionaalselt rohkem tooteid maksimaalse rauaskaoga kuni 0,9 W/kg, mille tulemusel selliste toodete toodang kasvas 36 %, see tähendab üle 20 000 tonni.

| (383) | Meetmete puudumise korral ei oleks kindel, kas liidu tootmisharu suudab oma elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liike edasi arendada, võttes arvesse tema keerulist majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(383)

Meetmete puudumise korral ei oleks kindel, kas liidu tootmisharu suudab oma elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liike edasi arendada, võttes arvesse tema keerulist majanduslikku olukorda.

| (384) | Arvestades liidu tootjate kasutatavat tootmisvõimsust ja praegust strateegiat toota lähitulevikus proportsionaalset rohkem suure läbitavusega tooteliike, suudab liidu tootmisharu kasutajate tootmisharu üha rohkem varustada, sealhulgas suure läbitavusega tooteliikidega. Liidu tootjate hinnangul suudavad nad suure läbitavusega tooteliikide tootmise taset alates 2021. aastast veelgi tõsta. |
| --- | --- |

(384)

Arvestades liidu tootjate kasutatavat tootmisvõimsust ja praegust strateegiat toota lähitulevikus proportsionaalset rohkem suure läbitavusega tooteliike, suudab liidu tootmisharu kasutajate tootmisharu üha rohkem varustada, sealhulgas suure läbitavusega tooteliikidega. Liidu tootjate hinnangul suudavad nad suure läbitavusega tooteliikide tootmise taset alates 2021. aastast veelgi tõsta.

| (385) | Suurim koostööd tegev kasutaja hindas, et isegi suure läbitavusega tooteliikide tootmise taseme täiendava tõstmise korral jääb elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liidu toodangust puudu, et täita liidu turu nõudlus uurimisaluse toote suure läbitavusega liikide järele. |
| --- | --- |

(385)

Suurim koostööd tegev kasutaja hindas, et isegi suure läbitavusega tooteliikide tootmise taseme täiendava tõstmise korral jääb elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liidu toodangust puudu, et täita liidu turu nõudlus uurimisaluse toote suure läbitavusega liikide järele.

| (386) | Liidu huvide analüüs ei eelda aga, et liidu nõudlus peab olema täielikult täidetud liidu toodanguga. Eelduste kohaselt jätkatakse liidu turu varustamist asjaomastest riikidest pärit impordiga. Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et kehtivate meetmete jätkamise korral ei ole tõenäoline, et liidu turul tekiks elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liikide nappus. |
| --- | --- |

(386)

Liidu huvide analüüs ei eelda aga, et liidu nõudlus peab olema täielikult täidetud liidu toodanguga. Eelduste kohaselt jätkatakse liidu turu varustamist asjaomastest riikidest pärit impordiga. Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et kehtivate meetmete jätkamise korral ei ole tõenäoline, et liidu turul tekiks elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liikide nappus.

6.3.3.   Liidus asuvate uurimisaluse toote kasutajate konkurentsivõime

Liidus asuvate uurimisaluse toote kasutajate konkurentsivõime

| (387) | Kogutud andmete põhjal leidis komisjon, et meetmete jätkamisel oleks trafode hinnale ja tööhõivele kasutajate tootmisharus üksnes piiratud mõju. Tõenäoline mõju oleks see, et sisendmaterjali hind, mis moodustab ligikaudu 7–17 %, ei muutuks ja püsiks samal tasemel, kus see on olnud alates kolme minimaalse impordihinna vormis meetmete kehtestamisest 2015. aastal. |
| --- | --- |

(387)

Kogutud andmete põhjal leidis komisjon, et meetmete jätkamisel oleks trafode hinnale ja tööhõivele kasutajate tootmisharus üksnes piiratud mõju. Tõenäoline mõju oleks see, et sisendmaterjali hind, mis moodustab ligikaudu 7–17 %, ei muutuks ja püsiks samal tasemel, kus see on olnud alates kolme minimaalse impordihinna vormis meetmete kehtestamisest 2015. aastal.

| (388) | Samuti leidis komisjon, et isegi kui eeldada ligikaudu 20 % erinevust liidu kõrgemate ja rahvusvaheliste madalamate hindade vahel, võiks kasutajate tootmisharule avalduda järgmine ebaoluline mõju: kui liidu turul kehtivatel meetmetel lastaks aeguda ja liidu hinnad langeksid 20 %, väheneksid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kulud kasutajatele keskmiselt alla 2,5 % (59). |
| --- | --- |

(388)

Samuti leidis komisjon, et isegi kui eeldada ligikaudu 20 % erinevust liidu kõrgemate ja rahvusvaheliste madalamate hindade vahel, võiks kasutajate tootmisharule avalduda järgmine ebaoluline mõju: kui liidu turul kehtivatel meetmetel lastaks aeguda ja liidu hinnad langeksid 20 %, väheneksid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kulud kasutajatele keskmiselt alla 2,5 % (59).

59

| (389) | Lisaks, mis puudutab koostööd tegevate kasutajate majanduslikku olukorda, siis olid kaks neist kasumis ja kaks kahjumis. Üks kahjumit kandnud kasutaja oli vahepeal riigistatud. Teine kasutaja, kes on käibe ja töötajate arvu poolest suurim kasutaja, väitis, et tema kantud kahjum 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul ei kaasnenud tema tegevusega, vaid pigem tulenes kahest erakorralisest sündmusest. Kui neid erakorralisi sündmusi ei oleks toimunud, siis oleks ka see äriühing olnud kasumis. Seega järeldas komisjon, et üldiselt olid koostööd tegevad kasutajad majanduslikult paremas olukorras kui elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjad. |
| --- | --- |

(389)

Lisaks, mis puudutab koostööd tegevate kasutajate majanduslikku olukorda, siis olid kaks neist kasumis ja kaks kahjumis. Üks kahjumit kandnud kasutaja oli vahepeal riigistatud. Teine kasutaja, kes on käibe ja töötajate arvu poolest suurim kasutaja, väitis, et tema kantud kahjum 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul ei kaasnenud tema tegevusega, vaid pigem tulenes kahest erakorralisest sündmusest. Kui neid erakorralisi sündmusi ei oleks toimunud, siis oleks ka see äriühing olnud kasumis. Seega järeldas komisjon, et üldiselt olid koostööd tegevad kasutajad majanduslikult paremas olukorras kui elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjad.

| (390) | Samuti hankisid kasutajad liidu tootmisharult märkimisväärse koguse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid, sealhulgas suure läbitavusega tooteliike. Kehtivate meetmete aegumise korral ei saa välistada, et kasutajad muutuksid täielikult sõltuvaks impordist, eelkõige suure läbitavusega tooteliikide puhul, mis oleks kahtlemata samuti kahjulik, sest see mõjutaks nende tarnete mitmekesisust. Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete jätkamine ei avaldaks kasutajate tootmisharule ebaproportsionaalset kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(390)

Samuti hankisid kasutajad liidu tootmisharult märkimisväärse koguse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid, sealhulgas suure läbitavusega tooteliike. Kehtivate meetmete aegumise korral ei saa välistada, et kasutajad muutuksid täielikult sõltuvaks impordist, eelkõige suure läbitavusega tooteliikide puhul, mis oleks kahtlemata samuti kahjulik, sest see mõjutaks nende tarnete mitmekesisust. Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete jätkamine ei avaldaks kasutajate tootmisharule ebaproportsionaalset kahjulikku mõju.

| (391) | Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et komisjon tegi õige järelduse, mille kohaselt kehtivatee meetmete aegumise korral ei saa välistada, et kasutajad muutuksid täielikult sõltuvaks impordist, mis oleks kahtlemata samuti kahjulik, sest see mõjutaks nende tarnete mitmekesisust. Taotluse esitaja lisas, et küsimus ei ole üksnes tarnete mitmekesisuses vaid ka tarnekindluses. Tema väitel on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted kui trafosüdamike tootmiseks vajalikud komponendid äärmiselt olulised näiteks selleks, et hooldada ja laiendada liidu elektrivõrku, mis ei saa sõltuda Aasias, Venemaal või USAs asuvate välisettevõtete tarnetest. |
| --- | --- |

(391)

Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et komisjon tegi õige järelduse, mille kohaselt kehtivatee meetmete aegumise korral ei saa välistada, et kasutajad muutuksid täielikult sõltuvaks impordist, mis oleks kahtlemata samuti kahjulik, sest see mõjutaks nende tarnete mitmekesisust. Taotluse esitaja lisas, et küsimus ei ole üksnes tarnete mitmekesisuses vaid ka tarnekindluses. Tema väitel on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted kui trafosüdamike tootmiseks vajalikud komponendid äärmiselt olulised näiteks selleks, et hooldada ja laiendada liidu elektrivõrku, mis ei saa sõltuda Aasias, Venemaal või USAs asuvate välisettevõtete tarnetest.

| (392) | Komisjon kordas, et dumpinguvastase tollimaksu eesmärk ei ole sulgeda liidu turgu kogu impordile (vt põhjendus 380). Pikendades minimaalse impordihinna vormis meetmeid, kuid mitte sulgedes liidu turgu, on võimalik tagada kindlad ja mitmekesised tarned eri allikatest, sealhulgas eksportivatelt ja liidu tootjatelt. |
| --- | --- |

(392)

Komisjon kordas, et dumpinguvastase tollimaksu eesmärk ei ole sulgeda liidu turgu kogu impordile (vt põhjendus 380). Pikendades minimaalse impordihinna vormis meetmeid, kuid mitte sulgedes liidu turgu, on võimalik tagada kindlad ja mitmekesised tarned eri allikatest, sealhulgas eksportivatelt ja liidu tootjatelt.

| (393) | Pärast avalikustamist väitis NLMK, et Venemaa puhul meetmete jätkamine ei ole liidu huvides ja et nende jätkamisega ei lahendata liidu tootmisharu struktuurseid probleeme, küll aga kahjustatakse kasutajaid. |
| --- | --- |

(393)

Pärast avalikustamist väitis NLMK, et Venemaa puhul meetmete jätkamine ei ole liidu huvides ja et nende jätkamisega ei lahendata liidu tootmisharu struktuurseid probleeme, küll aga kahjustatakse kasutajaid.

| (394) | Seoses NLMK väidetega osutas komisjon põhjendusele 388, kus on selgitatud, et meetmete jätkamine avaldaks kasutajate kuludele vaid väikest mõju. Teiseks, mis puudutab liidu tootmisharu struktuurseid probleeme käsitlevat väidet, siis osutab komisjon oma kaalutlustele, mis on esitatud põhjenduses 320. |
| --- | --- |

(394)

Seoses NLMK väidetega osutas komisjon põhjendusele 388, kus on selgitatud, et meetmete jätkamine avaldaks kasutajate kuludele vaid väikest mõju. Teiseks, mis puudutab liidu tootmisharu struktuurseid probleeme käsitlevat väidet, siis osutab komisjon oma kaalutlustele, mis on esitatud põhjenduses 320.

6.3.4.   Järeldus kasutajate huvide kohta

Järeldus kasutajate huvide kohta

| (395) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et kokkuvõttes oleks meetmete jätkamine vastuolus kasutajate huvidega. Komisjon ei saanud aga nõustuda väitega, et meetmete jätkamisega kaasneks suure läbitavusega suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodete tarnedefitsiit. Ühtlasi järeldas ta, et meetmete jätkamine võib kasutajate tootmisharu konkurentsivõimet kahjulikult mõjutada, kuigi mõju kuludele oleks väidetust väiksem. |
| --- | --- |

(395)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et kokkuvõttes oleks meetmete jätkamine vastuolus kasutajate huvidega. Komisjon ei saanud aga nõustuda väitega, et meetmete jätkamisega kaasneks suure läbitavusega suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodete tarnedefitsiit. Ühtlasi järeldas ta, et meetmete jätkamine võib kasutajate tootmisharu konkurentsivõimet kahjulikult mõjutada, kuigi mõju kuludele oleks väidetust väiksem.

6.4.   Muud tegurid

Muud tegurid

| (396) | Ökodisaini direktiiviga kehtestatakse energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete raamistik, sätestades nende toodete energiatõhususe minimaalsed kohustuslikud nõuded. Direktiivi eesmärk on vähendada liidu energiatarbimist, edendades selleks elektriseadmete tõhusust. |
| --- | --- |

(396)

Ökodisaini direktiiviga kehtestatakse energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete raamistik, sätestades nende toodete energiatõhususe minimaalsed kohustuslikud nõuded. Direktiivi eesmärk on vähendada liidu energiatarbimist, edendades selleks elektriseadmete tõhusust.

| (397) | Ökodisaini direktiivi rakendatakse kõigis ELi riikides vahetult kohaldatavate tootepõhiste määruste kaudu. Ökodisaini määrus (60) hõlmab väikese, keskmise ja suure võimsusega trafosid käsitlevaid uusi ökodisaini nõudeid. Ökodisaini määruse artiklis 1 on määratletud selle kohaldamisala (määrust kohaldatakse 50 Hz sagedusega elektrienergia ülekande- ja jaotusvõrkudes või tööstuslikes rakendustes kasutatavate 1 kVA minimaalse nimivõimsusega jõutrafode turule laskmise ja kasutuselevõtu suhtes). Ökodisaini määrust kohaldatakse ainult pärast määruse jõustumist ostetud trafode suhtes. |
| --- | --- |

(397)

Ökodisaini direktiivi rakendatakse kõigis ELi riikides vahetult kohaldatavate tootepõhiste määruste kaudu. Ökodisaini määrus (60) hõlmab väikese, keskmise ja suure võimsusega trafosid käsitlevaid uusi ökodisaini nõudeid. Ökodisaini määruse artiklis 1 on määratletud selle kohaldamisala (määrust kohaldatakse 50 Hz sagedusega elektrienergia ülekande- ja jaotusvõrkudes või tööstuslikes rakendustes kasutatavate 1 kVA minimaalse nimivõimsusega jõutrafode turule laskmise ja kasutuselevõtu suhtes). Ökodisaini määrust kohaldatakse ainult pärast määruse jõustumist ostetud trafode suhtes.

60

| (398) | Ökodisaini määruse 1. etapp jõustus 1. juulil 2015 ja 2. etapp (61)1. juulil 2021. 2. etapi nõuded on 1. etapi nõuetest rangemad. |
| --- | --- |

(398)

Ökodisaini määruse 1. etapp jõustus 1. juulil 2015 ja 2. etapp (61)1. juulil 2021. 2. etapi nõuded on 1. etapi nõuetest rangemad.

61

| (399) | Mitu huvitatud isikut osutas ökodisaini määruse 2. etapi jõustumisele. T&D Europe väitis, et 2. etapi nõuetele vastavate trafode kulutõhusaks ja ruumilistele piirangutele vastavaks väljatöötamiseks ja tootmiseks on vaja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõrgeima kvaliteediga liike, mida liidu tootmisharu toodab vaid piiratud koguses. Zvei väitis, et ELi komisjoni rohelise kokkuleppe, majanduse kõikide osade üha suurema elektrifitseerimise ja kogu ELi tööstuse digiülemineku tagajärjel suureneb nõudlus (väga tõhusate trafode) järele. WindEurope märkis, et nõudlus elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liike sisaldavate trafode järele suureneb veelgi, tulenevalt üha suurenevast teadlikkusest trafode energiakaost olelusringi jooksul, samuti ELi meetmetest energiakulude vähendamiseks ja trafode keskkonnatoime parandamiseks, võttes eelkõige arvesse ELi ökodisaini direktiivi 2. etapi rakendamist trafode suhtes. |
| --- | --- |

(399)

Mitu huvitatud isikut osutas ökodisaini määruse 2. etapi jõustumisele. T&D Europe väitis, et 2. etapi nõuetele vastavate trafode kulutõhusaks ja ruumilistele piirangutele vastavaks väljatöötamiseks ja tootmiseks on vaja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõrgeima kvaliteediga liike, mida liidu tootmisharu toodab vaid piiratud koguses. Zvei väitis, et ELi komisjoni rohelise kokkuleppe, majanduse kõikide osade üha suurema elektrifitseerimise ja kogu ELi tööstuse digiülemineku tagajärjel suureneb nõudlus (väga tõhusate trafode) järele. WindEurope märkis, et nõudlus elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liike sisaldavate trafode järele suureneb veelgi, tulenevalt üha suurenevast teadlikkusest trafode energiakaost olelusringi jooksul, samuti ELi meetmetest energiakulude vähendamiseks ja trafode keskkonnatoime parandamiseks, võttes eelkõige arvesse ELi ökodisaini direktiivi 2. etapi rakendamist trafode suhtes.

| (400) | Suurim koostööd tegev kasuta märkis, et 2. etapi rangemaid nõudeid on võimalik täita kahel viisil:






  — | kasutades elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete samu liike kui varem; see suurendaks aga mõõtmeid ja kaalu ning sisendmaterjali kulusid, või |
| --- | --- | --- |

(400)

Suurim koostööd tegev kasuta märkis, et 2. etapi rangemaid nõudeid on võimalik täita kahel viisil:

—

kasutades elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete samu liike kui varem; see suurendaks aga mõõtmeid ja kaalu ning sisendmaterjali kulusid, või

| — | kasutades elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete väiksema rauaskaoga liike. Selle tulemusel oleksid trafode mõõdud ja kaal suhteliselt väiksemad. Enamikul juhtudel eelistavad lõppkasutajad seda lahendust, et mitte ületada kehtivaid ruumilisi nõudeid. |
| --- | --- |

—

kasutades elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete väiksema rauaskaoga liike. Selle tulemusel oleksid trafode mõõdud ja kaal suhteliselt väiksemad. Enamikul juhtudel eelistavad lõppkasutajad seda lahendust, et mitte ületada kehtivaid ruumilisi nõudeid.

Sellest tulenevalt uskus kõnealune kasutaja samuti, et ökodisaini määruse 2. etapi jõustumise tagajärjel toimub täiendav üleminek elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõrgeima kvaliteediga liikidele.

| (401) | Komisjon leidis, et eespool esitatud argumentide põhjal on tõepoolest väga tõenäoline, et 2. etapi jõustumise tulemusel suureneb nõudlus uurimisaluse toote suure läbitavusega liikide järele. Samuti jätkub aga selliste trafode nõudlus ja tootmine, milles kasutatakse uurimisaluse toote tavapäraseid liike. |
| --- | --- |

(401)

Komisjon leidis, et eespool esitatud argumentide põhjal on tõepoolest väga tõenäoline, et 2. etapi jõustumise tulemusel suureneb nõudlus uurimisaluse toote suure läbitavusega liikide järele. Samuti jätkub aga selliste trafode nõudlus ja tootmine, milles kasutatakse uurimisaluse toote tavapäraseid liike.

| (402) | Peale selle püüab komisjon ELi avamere taastuvenergia strateegia (62) kaudu edendada meretuuleenergia tootmisvõimsust, et täita ELi eesmärk saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus (63). ELi avamere taastuvenergia strateegias prognoositi, et Euroopa meretuuleenergia tootmisvõimsus kasvab praeguselt 12 GW tasemelt vähemalt 60 GWni 2030. aastaks ja 300 GWni 2050. aastaks. Ka nimetatud strateegia toetab nõudluse suurenemist uurimisaluse toote suure läbitavusega liikide järele. WindEurope märkis, et Euroopa tuuleenergiasektoris on trafodel mitmeid kasutusviise: neid kasutatakse gondlites, avamere alajaamades ja maismaa ühenduspunktides. Eelkõige märkis WindEurope, et uurimisaluse toote suure läbitavusega liigid on eriti olulised gondlites kasutatavate trafode puhul, sest ruum on esmatähtis ja mass peab olema minimaalne. |
| --- | --- |

(402)

Peale selle püüab komisjon ELi avamere taastuvenergia strateegia (62) kaudu edendada meretuuleenergia tootmisvõimsust, et täita ELi eesmärk saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus (63). ELi avamere taastuvenergia strateegias prognoositi, et Euroopa meretuuleenergia tootmisvõimsus kasvab praeguselt 12 GW tasemelt vähemalt 60 GWni 2030. aastaks ja 300 GWni 2050. aastaks. Ka nimetatud strateegia toetab nõudluse suurenemist uurimisaluse toote suure läbitavusega liikide järele. WindEurope märkis, et Euroopa tuuleenergiasektoris on trafodel mitmeid kasutusviise: neid kasutatakse gondlites, avamere alajaamades ja maismaa ühenduspunktides. Eelkõige märkis WindEurope, et uurimisaluse toote suure läbitavusega liigid on eriti olulised gondlites kasutatavate trafode puhul, sest ruum on esmatähtis ja mass peab olema minimaalne.

62

63

| (403) | Seetõttu on mitmesugustes õiguslikult siduvates tootestandardites seatud eesmärk tagada Euroopas trafode tootmiseks ja turustamiseks kõrge kvaliteediga suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodete piisavad tarned, olenemata nende päritolust. Kuigi nõudlus suure läbitavusega tooteliikide järele kindlasti kasvab, on tulevase nõudluse suurus praegu ebaselge, kuna huvitatud isikud ei ole esitanud asjakohaseid tõendatud prognoose. Ent nagu on kirjeldatud eespool, jõudis komisjon järeldusele, et toimik ei sisalda tõendeid selle kohta, et meetmete jätkamisega kaasneks suure läbitavusega suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodete tarnedefitsiit, mis ei võimaldaks täita ELi ökodisaini määruse 2. etapi puhul kehtestatud eesmärke. Võttes arvesse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjate piiratud arvu maailmas, toetaks meetmete jätkamine pigem tarnete mitmekesisust, sealhulgas elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liikide puhul, mis muutuvad nende eesmärkide täitmisel üha olulisemaks. |
| --- | --- |

(403)

Seetõttu on mitmesugustes õiguslikult siduvates tootestandardites seatud eesmärk tagada Euroopas trafode tootmiseks ja turustamiseks kõrge kvaliteediga suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodete piisavad tarned, olenemata nende päritolust. Kuigi nõudlus suure läbitavusega tooteliikide järele kindlasti kasvab, on tulevase nõudluse suurus praegu ebaselge, kuna huvitatud isikud ei ole esitanud asjakohaseid tõendatud prognoose. Ent nagu on kirjeldatud eespool, jõudis komisjon järeldusele, et toimik ei sisalda tõendeid selle kohta, et meetmete jätkamisega kaasneks suure läbitavusega suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodete tarnedefitsiit, mis ei võimaldaks täita ELi ökodisaini määruse 2. etapi puhul kehtestatud eesmärke. Võttes arvesse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjate piiratud arvu maailmas, toetaks meetmete jätkamine pigem tarnete mitmekesisust, sealhulgas elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liikide puhul, mis muutuvad nende eesmärkide täitmisel üha olulisemaks.

6.5.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (404) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leidis komisjon, et kehtivate meetmete jätkamine võimaldaks liidu tootmisharul järk-järgult uuesti kasumlikkuse saavutada ja teha täiendavaid investeeringuid selliste kvaliteediklassidega toodete tootmiseks ja väljatöötamiseks, mis on vajalikud suurenenud nõudluse täitmiseks suure läbitavusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete järele. |
| --- | --- |

(404)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leidis komisjon, et kehtivate meetmete jätkamine võimaldaks liidu tootmisharul järk-järgult uuesti kasumlikkuse saavutada ja teha täiendavaid investeeringuid selliste kvaliteediklassidega toodete tootmiseks ja väljatöötamiseks, mis on vajalikud suurenenud nõudluse täitmiseks suure läbitavusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete järele.

| (405) | Kui meetmetel lastaks aeguda, siis ei ole tõenäoline, et liidu tootmisharu suudab oma elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liike edasi arendada, võttes arvesse tema keerulist majanduslikku olukorda. Seega on meetmete jätkamine selgelt liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(405)

Kui meetmetel lastaks aeguda, siis ei ole tõenäoline, et liidu tootmisharu suudab oma elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suure läbitavusega liike edasi arendada, võttes arvesse tema keerulist majanduslikku olukorda. Seega on meetmete jätkamine selgelt liidu tootmisharu huvides.

| (406) | Mis puudutab kasutajate huve, siis on kehtivate meetmete säilitamisel üksnes piiratud mõju trafode hindadele ja tööhõivele kasutajate tootmisharus. |
| --- | --- |

(406)

Mis puudutab kasutajate huve, siis on kehtivate meetmete säilitamisel üksnes piiratud mõju trafode hindadele ja tööhõivele kasutajate tootmisharus.

| (407) | Seoses ökodisaini määruses esitatud eesmärgiga tagada liidu turul energiatõhususe kindlustamiseks suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodete suure läbitavusega liikide piisav tarnimine ei ole kindlaks tehtud, et meetmete jätkamine kahjustaks kõnealuse eesmärgi täitmist. |
| --- | --- |

(407)

Seoses ökodisaini määruses esitatud eesmärgiga tagada liidu turul energiatõhususe kindlustamiseks suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodete suure läbitavusega liikide piisav tarnimine ei ole kindlaks tehtud, et meetmete jätkamine kahjustaks kõnealuse eesmärgi täitmist.

| (408) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes ja kuna minimaalse impordihinna vormis meetmed olid kavandatud nii, et neis arvestatakse kasutajate tootmisharu muresid seoses jätkuva vajadusega suure läbitavusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi järele, järeldas komisjon, et kokkuvõttes puuduvad liidu huvide seisukohast mõjusad põhjused asjaomastest riikidest pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete importi käsitlevaid kehtivaid meetmeid mitte jätkata. Kehtivate meetmete aegumine võiks tuua kaasa elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõikide liikide hinna languse, millisel juhul liidu tootmisharu peaks oma müügihinda atraktiivsuse säilitamiseks veelgi alandama. Sellistel asjaoludel halveneks liidu tootmisharu majanduslik olukord veel rohkem ning seaks ohtu tema elujõulisuse ja püsimajäämise. |
| --- | --- |

(408)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes ja kuna minimaalse impordihinna vormis meetmed olid kavandatud nii, et neis arvestatakse kasutajate tootmisharu muresid seoses jätkuva vajadusega suure läbitavusega elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi järele, järeldas komisjon, et kokkuvõttes puuduvad liidu huvide seisukohast mõjusad põhjused asjaomastest riikidest pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete importi käsitlevaid kehtivaid meetmeid mitte jätkata. Kehtivate meetmete aegumine võiks tuua kaasa elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõikide liikide hinna languse, millisel juhul liidu tootmisharu peaks oma müügihinda atraktiivsuse säilitamiseks veelgi alandama. Sellistel asjaoludel halveneks liidu tootmisharu majanduslik olukord veel rohkem ning seaks ohtu tema elujõulisuse ja püsimajäämise.

| (409) | Pärast avalikustamist väitis Nippon Steel, et meetmete säilitamine ei oleks liidu huvides, sest need on seni olnud ebatõhusad, avaldades samal ajal kasutajatele ebavajalikku kahjulikku mõju. Lisaks väitis Nippon Steel, et komisjon ei võtnud arvesse asjaolu, et teatavad tuuleenergiasektori kasutajad juba tunnevad sisendeid käsitlevate hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete, näiteks klaaskiust kangaste ja klaaskiust heide suhtes kehtestatud tollimaksude negatiivseid tagajärgi. |
| --- | --- |

(409)

Pärast avalikustamist väitis Nippon Steel, et meetmete säilitamine ei oleks liidu huvides, sest need on seni olnud ebatõhusad, avaldades samal ajal kasutajatele ebavajalikku kahjulikku mõju. Lisaks väitis Nippon Steel, et komisjon ei võtnud arvesse asjaolu, et teatavad tuuleenergiasektori kasutajad juba tunnevad sisendeid käsitlevate hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete, näiteks klaaskiust kangaste ja klaaskiust heide suhtes kehtestatud tollimaksude negatiivseid tagajärgi.

| (410) | Komisjon lükkas need väited tagasi järgmistel põhjustel. Esiteks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 309, avaldas meetmete kehtestamine 2015. aastal liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale positiivset mõju, eelkõige 2017. aastal, kui liidu tootmisharu hakkas taastuma. Teiseks osutas komisjon põhjendusele 388, kus on selgitatud, et meetmete jätkamine avaldaks kasutajate kuludele vaid väikest mõju. Kolmandaks on kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamise peamine eesmärk taastada eri tootjate võrdsed võimalused. Samuti märkis komisjon, et Euroopa tuuleenergiasektori ühendus WindEurope, mis esindab rohkem kui 400 liikmesorganisatsiooni, ei väitnud, et tema liikmed juba tunnevad sisendite suhtes hiljuti kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmete negatiivseid tagajärgi. Seepärast ei ole äriühingu Nippon Steel kõnealune väide põhjendatud. |
| --- | --- |

(410)

Komisjon lükkas need väited tagasi järgmistel põhjustel. Esiteks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 309, avaldas meetmete kehtestamine 2015. aastal liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale positiivset mõju, eelkõige 2017. aastal, kui liidu tootmisharu hakkas taastuma. Teiseks osutas komisjon põhjendusele 388, kus on selgitatud, et meetmete jätkamine avaldaks kasutajate kuludele vaid väikest mõju. Kolmandaks on kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamise peamine eesmärk taastada eri tootjate võrdsed võimalused. Samuti märkis komisjon, et Euroopa tuuleenergiasektori ühendus WindEurope, mis esindab rohkem kui 400 liikmesorganisatsiooni, ei väitnud, et tema liikmed juba tunnevad sisendite suhtes hiljuti kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmete negatiivseid tagajärgi. Seepärast ei ole äriühingu Nippon Steel kõnealune väide põhjendatud.

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (411) | Asjaomastest riikidest pärit impordi põhjustatud dumpingu ja kahju jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järelduste põhjal, ning võttes arvesse liidu huve, järeldas komisjon, et Hiinast, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(411)

Asjaomastest riikidest pärit impordi põhjustatud dumpingu ja kahju jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järelduste põhjal, ning võttes arvesse liidu huve, järeldas komisjon, et Hiinast, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada.

| (412) | Üks huvitatud isik taotles, et kui komisjoni arvamuse kohaselt on liidu tootmisharu teatava kaitse säilitamine hädavajalik, kuigi dumpinguvastaste meetmetega ei ole ilmselgelt suudetud lahendada liidu tootjate struktuurseid probleeme, siis tuleks meetmeid säilitada piiratud aja – ühe või kahe aasta – jooksul. |
| --- | --- |

(412)

Üks huvitatud isik taotles, et kui komisjoni arvamuse kohaselt on liidu tootmisharu teatava kaitse säilitamine hädavajalik, kuigi dumpinguvastaste meetmetega ei ole ilmselgelt suudetud lahendada liidu tootjate struktuurseid probleeme, siis tuleks meetmeid säilitada piiratud aja – ühe või kahe aasta – jooksul.

| (413) | Komisjon lükkas selle taotluse tagasi, lähtudes liidu tootmisharu kantud kahjust, mille tõttu ei ole põhjendatud meetmete kehtestamine lühemaks ajaks kui viis aastat. |
| --- | --- |

(413)

Komisjon lükkas selle taotluse tagasi, lähtudes liidu tootmisharu kantud kahjust, mille tõttu ei ole põhjendatud meetmete kehtestamine lühemaks ajaks kui viis aastat.

| (414) | Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes nimetatud juriidiliste isikute toodetud ja asjaomastest riikidest pärit uurimisaluse toote impordi suhtes. Imporditud uurimisaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(414)

Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes nimetatud juriidiliste isikute toodetud ja asjaomastest riikidest pärit uurimisaluse toote impordi suhtes. Imporditud uurimisaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära.

| (415) | Selleks et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste meetmete nõuetekohane kohaldamine. Need erimeetmed hõlmavad käesoleva määruse artiklites sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve ja tehasesertifikaadi esitamist liikmesriikide tollile. Ilma sellise faktuurarve ja tehasesertifikaadita impordi suhtes kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul kehtivat väärtuselise tollimaksu määra, ilma viiteta minimaalsetele impordihindadele. |
| --- | --- |

(415)

Selleks et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste meetmete nõuetekohane kohaldamine. Need erimeetmed hõlmavad käesoleva määruse artiklites sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve ja tehasesertifikaadi esitamist liikmesriikide tollile. Ilma sellise faktuurarve ja tehasesertifikaadita impordi suhtes kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul kehtivat väärtuselise tollimaksu määra, ilma viiteta minimaalsetele impordihindadele.

| (416) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (64). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et nimemuutus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nime muutmine ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(416)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (64). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et nimemuutus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nime muutmine ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas.

64

Euroopa Liidu Teatajas

| (417) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (65) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(417)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (65) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

65

Euroopa Liidu Teataja

| (418) | Alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(418)

Alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest pärit selliste elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes, mille paksus on rohkem kui 0,16 mm ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7225 11 00 (TARICi koodid 7225110011, 7225110015 ja 7225110019) ja ex 7226 11 00 (TARICi koodid 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 ja 7226110096) alla.

2.   Lõikes 1 kirjeldatud uurimisaluse toote suhtes, mida toodavad lõikes 4 individuaalselt nimetatud äriühingud, kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu summa on lõikes 3 esitatud minimaalse impordihinna ja netohinna vahe liidu piiril enne tollimaksu tasumist, kui viimati nimetatu on esimesest väiksem. Kui netohind liidu piiril on võrdne lõikes 3 sätestatud vastava minimaalse impordihinnaga või sellest kõrgem, siis tollimaksu ei nõuta. Mitte mingil juhul ei tohi tollimaksu summa olla suurem kui lõikes 4 esitatud väärtuseline tollimaksumäär.

3.   Lõike 2 kohaldamisel kasutatakse alljärgnevas tabelis sätestatud minimaalset impordihinda. Kui impordijärgse kontrolli põhjal leitakse, et esimese liidus asuva sõltumatu kliendi poolt tegelikult makstud vaba netohind liidu piiril („impordijärgne hind“) on madalam kui vaba netohind liidu piiril enne tollimakse, mis tuleneb tollideklaratsioonist, ning kui impordijärgne hind on madalam kui minimaalne impordihind, kohaldatakse tollimaksu summat, mis vastab alljärgnevas tabelis esitatud minimaalse impordihinna ja impordijärgse hinna vahele, välja arvatud juhul, kui lõikes 4 esitatud väärtuseline tollimaks ja impordijärgne hind moodustavad kokku summa (tegelikult makstud hind pluss väärtuseline tollimaks), mis on väiksem kui järgnevas tabelis esitatud minimaalne impordihind.

| Asjaomased riigid | Tootevalik | Minimaalne impordihind
  (eurodes toote netokaalu tonni kohta) |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik, Jaapan, Ameerika Ühendriigid, Venemaa Föderatsioon, Korea Vabariik | Tooted maksimaalse rauaskaoga kuni 0,9 W/kg | 2 043 |
| | Tooted maksimaalse rauaskaoga 0,9 W/kg kuni 1,05 W/kg | 1 873 |
| | Tooted maksimaalse rauaskaoga üle 1,05 W/kg | 1 536 |

Asjaomased riigid

Tootevalik

Minimaalne impordihind

(eurodes toote netokaalu tonni kohta)

Hiina Rahvavabariik, Jaapan, Ameerika Ühendriigid, Venemaa Föderatsioon, Korea Vabariik

Tooted maksimaalse rauaskaoga kuni 0,9 W/kg

2 043

Tooted maksimaalse rauaskaoga 0,9 W/kg kuni 1,05 W/kg

1 873

Tooted maksimaalse rauaskaoga üle 1,05 W/kg

1 536

4.   Lõike 2 kohaldamisel kasutatakse alljärgnevas tabelis sätestatud minimaalset väärtuselist tollimaksu.

| Äriühing | Väärtuseline tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai, Hiina RV | 21,5  % | C039 |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan, Hiina RV | 36,6  % | C056 |
| JFE Steel Corporation, Tokyo, Jaapan | 39,0  % | C040 |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo, Jaapan | 35,9  % | C041 |
| POSCO, Soul, Korea Vabariik | 22,5  % | C042 |
| OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk; VIZ Steel, Jekaterinburg, Venemaa Föderatsioon | 21,6  % | C043 |
| AK Steel Corporation, Ohio, Ameerika Ühendriigid | 22,0  % | C044 |

Äriühing

Väärtuseline tollimaks

TARICi lisakood

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai, Hiina RV

21,5  %

C039

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan, Hiina RV

36,6  %

C056

JFE Steel Corporation, Tokyo, Jaapan

39,0  %

C040

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo, Jaapan

35,9  %

C041

POSCO, Soul, Korea Vabariik

22,5  %

C042

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk; VIZ Steel, Jekaterinburg, Venemaa Föderatsioon

21,6  %

C043

AK Steel Corporation, Ohio, Ameerika Ühendriigid

22,0  %

C044

5.   Lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu äriühing peale lõikes 4 nimetatute, kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on alljärgnevas tabelis esitatud väärtuseline tollimaks.

| Äriühing | Väärtuseline tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Kõik muud Hiina äriühingud | 36,6  % | C999 |
| Kõik muud Jaapani äriühingud | 39,0  % | C999 |
| Kõik muud Lõuna-Korea äriühingud | 22,5  % | C999 |
| Kõik muud Venemaa äriühingud | 21,6  % | C999 |
| Kõik muud Ameerika Ühendriikide äriühingud | 22,0  % | C999 |

Äriühing

Väärtuseline tollimaks

TARICi lisakood

Kõik muud Hiina äriühingud

36,6  %

C999

Kõik muud Jaapani äriühingud

39,0  %

C999

Kõik muud Lõuna-Korea äriühingud

22,5  %

C999

Kõik muud Venemaa äriühingud

21,6  %

C999

Kõik muud Ameerika Ühendriikide äriühingud

22,0  %

C999

6.   Lõikes 4 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud meetmeid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse vastavalt I ja II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve ja tehase sertifikaat. Kui ei esitata ei tehase sertifikaati ega arvet, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtivat tollimaksu. Tehasesertifikaadis esitatakse iga rulli tegelik maksimaalne rauaskadu vattides kilogrammi kohta sagedusel 50 Hz ja magnetilisel induktsioonil 1,7 teslat.

7.   Individuaalselt nimetatud tootjate puhul ja juhul, kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu korrigeeritakse tegelikult makstud või makstavat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (66) artikli 131 lõikele 2, vähendatakse eespool sätestatud minimaalset impordihinda protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna korrigeerimisele. Tasumisele kuuluv tollimaks on siis võrdne vähendatud minimaalse impordihinna ja vähendatud netohinna vahega liidu piiril enne tollivormistust.

8.   Kõigi muude äriühingute puhul ja juhul, kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel osadeks vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 131 lõikele 2, vähendatakse eespool lõike 2 alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab osadeks jaotatud ja tegelikult makstud või makstavale hinnale.

9.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 29. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1953, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest pärit teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 284, 30.10.2015, lk 109).

2

(3)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 40, 6.2.2020, lk 34).

3

(4)  Teade Hiina Rahvavabariigist, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 366, 30.10.2020, lk 25).

4

(5)  Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse lisatud teade, 14. jaanuar 2021, viide t21.000455.

5

(6)  Kättesaadav aadressil http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2492&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down.

6

(7)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

7

(8)  Neljanda liidu tootja puhul analüüsiti tema vastuseid küsimustikule ja puudustele viitavale kirjale.

8

(9)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, Changshu City Standard Parts Factory ja Ningbo Jinding Fastener vs. nõukogu, C-376/15 P, ECLI:EU:C:2017:269, punkt 65.

9

vs.

(10)  Allikas: Jaapani tootjate vastused küsimustikule.

10

(11)  Komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/635, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes, ning komisjoni 7. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/508, (ELT L 132, 19.4.2021, lk 145) millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Indoneesiast, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes (ELT L 110, 8.4.2020, lk 3).

11

(12)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 149–150 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 158–159.

12

(13)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 115–118 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 122–127.

13

(14)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 119–122 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 128–132. Kuigi Hiina õigusaktidega ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina RV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) ja äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtetele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist. Teadete kohaselt olid 2017. aastal parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning suurenes surve jätta äriühingutes viimane sõna äriotsuste tegemisel sealsetele HKP rakukestele. Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt kogu Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

14

(15)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 123–129 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 133–138.

15

(16)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 130–133 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 139–142.

16

(17)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 143–144.

17

(18)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 136–145 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 145–154.

18

(19)  Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi dokument „China’s status as a non-market economy“ (Hiina kui mitteturumajandusliku riigi staatus), A-570053, 26. oktoober 2017, lk 57.

19

(20)  Komisjoni 2. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/687, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 116, 3.5.2019, lk 5).

20

(21)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17).

21

(22)  Terasetööstuse ühendus, „Report on Market Research into the Peoples Republic of China Steel Industry“ (Hiina Rahvavabariigi terasetööstuse turu-uuringute aruanne), 30. juuni 2016.

22

(23)  
  „Non-Oriented Electrical Steel from the People’s Republic of China: Final Results of the Expedited First Sunset Review of the Countervailing Duty Order“ (Hiina Rahvavabariigist pärit suundorienteerimata struktuuriga elektrotehniline teras: tasakaalustavaid tollimakse käsitleva korralduse aegumise esimese kiirendatud läbivaatamise lõplikud tulemused), 85 Fed. Reg. 11339, 27. veebruar 2020; „Countervailing Duty Investigation of Certain Corrosion-Resistant Steel Products from the People’s Republic of China: Final Affirmative Determination“ (Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit sööbekindlate terastoodete tasakaalustavate tollimaksude uurimine: lõplik kinnitav otsus), 81 Fed. Reg. 35308, 2. juuni 2016.

23

(24)  Baowu, äriühingu tutvustus, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (viimati vaadatud 6. mail 2021).

24

(25)  Aruande 14. peatükk, lk 358. Tootmismahu järgi on 51 % eraettevõtted ja 49 % riigile kuuluvad ettevõtted ning tootmisvõimsuse järgi 44 % riigile kuuluvad ettevõtted ja 56 % eraettevõtted.

25

(26)  Kättesaadav aadressidel

26

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (viimati vaadatud 6. mail 2021) ja

www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(27)  Kättesaadav aadressidel http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021) ja http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021).

27

(28)  Nagu juhtus eraettevõtte Rizhao ja riigile kuuluva ettevõtte Shandong Iron and Steel ühinemisel 2009. aastal. Vt Pekingi terasearuanne, lk 58, ja China Baowu Steel Groupi poolt Magang Steelis 2019. aasta juunis omandatud enamusosalus, vt https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (viimati vaadatud 6. mail 2021).

28

(29)  Vt Baoshani põhikirja artikkel 133.4, http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (viimati vaadatud 6. mail 2021).

29

(30)  http://www.wuganggroup.cn/zzjs/index.jhtml (vaadatud 9. septembril 2021).

30

(31)  Aruande 14. peatükk.

31

(32)  Terasetööstuse kohandamise ja moderniseerimise kava sissejuhatus.

32

(33)  Aruande 14. peatükk, lk 347.

33

(34)  Hiina Rahvavabariigi majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaan (2016–2020), kättesaadav aadressil

34

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(35)  Aruande 14. peatükk, lk 352.

35

(36)  Riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. märtsi 2011. aasta korraldusega nr 9 vastu võetud suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus), mida on muudetud riikliku arengu- ja reformikomisjoni otsusega, millega muudetakse suuniskataloogi (struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon), vastu võetud arendus- ja reformikomisjoni 16. veebruari 2013. aasta korraldusega nr 21) asjaomaseid punkte.

36

(37)  Vt 2019. aasta aruanne, lk 181 ja 187, http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF.

37

(38)  Vt äriühingu Baowu Steel 2019. aasta aruanne, https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691577.html, lk 210.

38

(39)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 143–144.

39

(40)  Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

40

(41)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib võtta arvesse uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

41

(42)  http://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials.

42

(43)  Komisjoni talituse töödokument Venemaa Föderatsiooni majanduses esinevate oluliste moonutuste kohta kaubanduskaitse uurimiste seisukohast (SWD(2020) 242 final), 10. peatükk, eelkõige lk 267, 269 ja 293.

43

(44)  Sealsamas, lk 225, 291–293.

44

(45)  Sealsamas, eelkõige peatükid 11, 12 ja 14.

45

(46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33). Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda omamaistest hindadest nendes riikides ning igal juhul olid sellised impordiandmed ebaolulised.

46

(47)  www.fastmarkets.com.

47

(48)  Venemaa Föderatsioon, USA, Lõuna-Korea, Jaapan ja India; seega ei võeta arvesse Hiinat ega ELi liikmesriike.

48

(49)  https://novoportal.cemig.com.br/atendimento/valores-de-tarifas-e-servicos/ (viimati vaadatud 21. septembril 2021).

49

(50)  http://www.gasmig.com.br/Institucional/Paginas/Hist%C3%B3rico%20de%20tarifas.aspx (viimati vaadatud 21. septembril 2021).

50

(51)  Hiina ekspordistatistika kohaselt oli eksportmüük uurimisperioodil 244 097 tonni, samal ajal kui Baoshani esitatud andmetel oli see 203 450 tonni.

51

(52)  See tulenes Madalmaade äriühingu eritaotlusest käsitada tema andmeid konfidentsiaalsetena.

52

(53)  2018. ja 2019. aastal kantud kahjumid (vastavalt –8,4 % ja –11,7 %) olid 2017. aasta kahjumist (–2,1 %) taaskord 4 ja 5 korda suuremad.

53

(54)  Hiina RVs ületas vaba tootmisvõimsus (s.o tootmisvõimsus miinus tegelik tootmine) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu kogutarbimist rohkem kui kaks korda, samal ajal kui ainsa koostööd tegeva Venemaa eksportiva tootja nominaalne tootmisvõimsus on sama kui liidu kogutarbimine.

54

(55)  Nagu on kirjeldatud põhjendustes 99 ja 222, tuletas komisjon meelde, et Lõuna-Korea ja Hiina eksportivate tootjate praeguse hinnakäitumise uurimisel võrdles ta nende hindu siseturul ja müügihinda kolmandatesse riikidesse. Näiteks täheldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli nende keskmine ekspordihind kolmandatesse riikidesse tehasest hankimise tasandil madalam kui ELis samal ajavahemikul kohaldatav madalaim minimaalne impordihind (Lõuna-Korea ja Hiina puhul).

55

(56)  Esialgse uurimise vaatlusalusel perioodil esitati suur osa Jaapanist Madalmaadesse imporditud asjaomasest tootest konfidentsiaalse CN-koodi alusel. Sel põhjusel esitati esialgses määruses asjaomastest riikidest pärit impordi andmed vahemikena.

56

(57)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10). Ökodisaini direktiivi rakendatakse kõigis ELi riikides vahetult kohaldatavate tootepõhiste määruste kaudu. Ökodisaini määrus hõlmab väikese, keskmise ja suure võimsusega trafosid käsitlevaid uusi ökodisaini nõudeid. Ökodisaini määruse 1. etapp jõustus 1. juulil 2015 ja 2. etapp 1. juulil 2021. 2. etapi nõuded on 1. etapi nõuetest rangemad. Kuigi 2. etapi jõustumisest on möödunud niivõrd lühike aeg, et täielikku mõju ei ole veel võimalik hinnata, usutakse üldiselt, et 2. etapi nõuete täitmiseks tuleb trafod välja töötada ja neid toota kulutõhusalt ja vastavalt nõutavatele ruumilistele piirangutele, milleks on vaja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõrgeima kvaliteediga liike.

57

(58)  Jaapani eksportiv tootja JFE märkis ka seda, et meetmete jätkumine kahjustaks ebaproportsionaalselt kasutajaid, piirates nende impordikanaleid, samal ajal kui liidu tootmisharu ei suuda kasutajate nõudlust täita (vt äriühingu JFE Steel esialgsed märkused tema 10. detsembri 2020. aasta esildises).

58

(59)  Arvutatud järgmiselt: 20 % väiksemad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sisendmaterjali kulud kasutajatele, korrutatud 12 %ga (7 % ja 17 % keskmine).

59

(60)  Komisjoni 21. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 548/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ rakendamise kohta seoses väikeste, keskmiste ja suurte jõutrafodega (ELT L 152, 22.5.2014, lk 1).

60

(61)  2019. aasta oktoobris kohandati komisjoni 1. oktoobri 2019.aasta määrusega (EL) 2019/1783 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ rakendamise kohta seoses väikeste, keskmiste ja suurte jõutrafodega) (ELT L 272, 25.10.2019, lk 107) ökodisaini määruse reguleerimiseset ja kohaldamisala, võttes arvesse 2. etapi nõuete eesseisvat rakendamist jõutrafode suhtes alates 1. juulist 2021.

61

(62)  https://ec.europa.eu/energy/topics/renewable-energy/eu-strategy-offshore-renewable-energy_et.

62

(63)  https://ec.europa.eu/clima/eu-action/climate-strategies-targets/2050-long-term-strategy_et

63

(64)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

64

(65)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

65

(66)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

66

---

I LISA

Artikli 1 lõikes 6 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| — | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht; |
| --- | --- |

—

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht;

| — | järgmine avaldus:


  „
  Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, Euroopa Liitu ekspordiks müüdava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase (koguses ...) ja (rauaskaoga ...) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomases riigis). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.
  “


  Kuupäev ja allkiri |
| --- | --- |

—

järgmine avaldus:

„
  Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, Euroopa Liitu ekspordiks müüdava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase (koguses ...) ja (rauaskaoga ...) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomases riigis). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.
  “

Kuupäev ja allkiri

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 6 osutatud kehtival tehasesertifikaadil peab olema tehasesertifikaadi väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| — | tehasesertifikaadi väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht; |
| --- | --- |

—

tehasesertifikaadi väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht;

| — | järgmine avaldus:


  „
  Mina, allakirjutanu, tõendan, et tehasesertifikaadiga hõlmatud, Euroopa Liitu ekspordiks müüdava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase, millel on märgitud maksimaalne rauaskadu vattides kilogrammi kohta sagedusel 50 Hz ja magnetinduktsioonil 1,7 teslat, ning paksus millimeetrites, tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomases riigis). Kinnitan, et käesoleval tehasesertifikaadil esitatud teave on täielik ja õige.
  “


  Kuupäev ja allkiri |
| --- | --- |

—

järgmine avaldus:

„
  Mina, allakirjutanu, tõendan, et tehasesertifikaadiga hõlmatud, Euroopa Liitu ekspordiks müüdava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase, millel on märgitud maksimaalne rauaskadu vattides kilogrammi kohta sagedusel 50 Hz ja magnetinduktsioonil 1,7 teslat, ning paksus millimeetrites, tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomases riigis). Kinnitan, et käesoleval tehasesertifikaadil esitatud teave on täielik ja õige.
  “

Kuupäev ja allkiri

---

OTSUSED

| 17.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/77

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2022/59,

10. jaanuar 2022,

millega nimetatakse ametisse Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2021/5 (BiH/32/2022)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeedet 2004/570/ÜVJP (1) Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas, eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja (edaspidi „ELi vägede juhataja“) nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja (edaspidi „ELi vägede juhataja“) nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 15. detsembril 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/5, (2) millega nimetati ELi vägede juhatajaks kindralmajor Alexander PLATZER. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 15. detsembril 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/5, (2) millega nimetati ELi vägede juhatajaks kindralmajor Alexander PLATZER.

| (3) | Austria sõjaväevõimud andsid 3. novembril 2021 soovituse nimetada alates 20. jaanuarist 2022 kindralmajor Alexander PLATZERi järglasena ELi vägede juhatajaks kindralmajor Anton WESSELY. |
| --- | --- |

(3)

Austria sõjaväevõimud andsid 3. novembril 2021 soovituse nimetada alates 20. jaanuarist 2022 kindralmajor Alexander PLATZERi järglasena ELi vägede juhatajaks kindralmajor Anton WESSELY.

| (4) | 25. novembril 2021 kiitis ELi sõjaline komitee Austria sõjaväevõimude soovituse heaks. |
| --- | --- |

(4)

25. novembril 2021 kiitis ELi sõjaline komitee Austria sõjaväevõimude soovituse heaks.

| (5) | Otsus (ÜVJP) 2021/5 tuleks seega kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(5)

Otsus (ÜVJP) 2021/5 tuleks seega kehtetuks tunnistada.

| (6) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises.

| (7) | 12. ja 13. detsembril 2002. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogul võeti vastu deklaratsioon, milles märgitakse, et Berliin-pluss-kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende liidu liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel“ liikmed ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolseid julgeolekukokkuleppeid, |
| --- | --- |

(7)

12. ja 13. detsembril 2002. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogul võeti vastu deklaratsioon, milles märgitakse, et Berliin-pluss-kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende liidu liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel“ liikmed ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolseid julgeolekukokkuleppeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhatajaks nimetatakse alates 20. jaanuarist 2022 kindralmajor Anton WESSELY.

Artikkel 2

Otsus (ÜVJP) 2021/5 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 20. jaanuaril 2022.

Brüssel, 10. jaanuar 2022

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

D. PRONK

---

(1)  
  ELT L 252, 28.7.2004, lk 10.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 15. detsembri 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2021/5, millega nimetatakse ametisse Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2019/783 (BiH/31/2020) (ELT L 4, 7.1.2021, lk 8).

2

---

| 17.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/79 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/79

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/60,

12. jaanuar 2022,

mis käsitleb rände välismõõtme operatiivse koordineerimise mehhanismi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 2014. aasta otsust 2014/415/EL solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käesolevas otsuses käsitletakse rände välismõõtme operatiivse koordineerimise mehhanismi (mechanism for the operational coordination of the external dimension of migration – MOCADEM) loomist, kohandades ELi integreeritud mehhanismi, mille nõukogu kiitis heaks 25. juunil 2013, ja korda, millele on osutatud otsuse 2014/415/EL artikli 1 lõikes 2. |
| --- | --- |

(1)

Käesolevas otsuses käsitletakse rände välismõõtme operatiivse koordineerimise mehhanismi (mechanism for the operational coordination of the external dimension of migration – MOCADEM) loomist, kohandades ELi integreeritud mehhanismi, mille nõukogu kiitis heaks 25. juunil 2013, ja korda, millele on osutatud otsuse 2014/415/EL artikli 1 lõikes 2.

| (2) | Euroopa Ülemkogu kutsus 24.–25. juunil 2021 üles intensiivistama partnerlusi ja koostööd päritolu- ja transiidiriikidega, et pragmaatilise, paindliku ja kohandatud lähenemisviisi abil hoida ära inimeste hukkumist ja vähendada survet Euroopa piiridele, kasutades koordineeritult kõiki liidu ja liikmesriikide tasandil kättesaadavaid vahendeid ja stiimuleid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu kutsus 24.–25. juunil 2021 üles intensiivistama partnerlusi ja koostööd päritolu- ja transiidiriikidega, et pragmaatilise, paindliku ja kohandatud lähenemisviisi abil hoida ära inimeste hukkumist ja vähendada survet Euroopa piiridele, kasutades koordineeritult kõiki liidu ja liikmesriikide tasandil kättesaadavaid vahendeid ja stiimuleid.

| (3) | Euroopa Ülemkogu 21.–22. oktoobri 2021 kohtumisel kutsuti seejärel üles tagama kaheksa prioriteetse päritolu- ja transiidiriigi jaoks koostatud tegevuskavade toimivus, mida toetatakse konkreetsete ajakavade ja piisava rahalise toetusega. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu 21.–22. oktoobri 2021 kohtumisel kutsuti seejärel üles tagama kaheksa prioriteetse päritolu- ja transiidiriigi jaoks koostatud tegevuskavade toimivus, mida toetatakse konkreetsete ajakavade ja piisava rahalise toetusega.

| (4) | Euroopa Ülemkogu palus 16. detsembril 2021 nõukogu eesistujariigi juhtimisel tagada Euroopa Liidu rändealase välispoliitika kiire ja tulemusliku rakendamise tähelepanelik jälgimine. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu palus 16. detsembril 2021 nõukogu eesistujariigi juhtimisel tagada Euroopa Liidu rändealase välispoliitika kiire ja tulemusliku rakendamise tähelepanelik jälgimine.

| (5) | Selle tagamiseks, et nõukogu saaks kindlustada oma ülesande täitmise, on vaja integreerida erinevad vahendid ja hoovad, et tugevdada koordineerimist kõigi rände välismõõtme rakendamises osalejate vahel ning tagada liidu tegevuse operatiivsus, ilma et see piiraks liidu institutsioonide vastavaid pädevusi. |
| --- | --- |

(5)

Selle tagamiseks, et nõukogu saaks kindlustada oma ülesande täitmise, on vaja integreerida erinevad vahendid ja hoovad, et tugevdada koordineerimist kõigi rände välismõõtme rakendamises osalejate vahel ning tagada liidu tegevuse operatiivsus, ilma et see piiraks liidu institutsioonide vastavaid pädevusi.

| (6) | Selleks tuleks luua rände välismõõtme operatiivse koordineerimise mehhanism (MOCADEM). Mehhanism peaks tuginema korrale, mis on sätestatud nõukogu rakendusotsuses (EL) 2018/1993, (2) mis käsitleb ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele. Selle eesmärk erineb siiski selle poolest, et uue mehhanismi eesmärk on käsitleda suhteid kolmandate riikidega rände valdkonnas, |
| --- | --- |

(6)

Selleks tuleks luua rände välismõõtme operatiivse koordineerimise mehhanism (MOCADEM). Mehhanism peaks tuginema korrale, mis on sätestatud nõukogu rakendusotsuses (EL) 2018/1993, (2) mis käsitleb ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele. Selle eesmärk erineb siiski selle poolest, et uue mehhanismi eesmärk on käsitleda suhteid kolmandate riikidega rände valdkonnas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Operatiivse koordineerimise mehhanismi loomine

1.   Käesoleva otsusega luuakse rände välismõõtme operatiivse koordineerimise mehhanism (MOCADEM). MOCADEM võimaldab liidul rände välismõõtmega seotud küsimusi koordineerida ja neile õigeaegselt reageerida.

2.   MOCADEM annab nõukogule vajaliku paindlikkuse, et tagada erinevate ettevalmistavate organite ja mehhanismis osalevate eri osalejate esitatud teabe ja väljapakutud tegevussuundade kokkuvõte. MOCADEM valmistab ette ja pakub välja operatiivmeetmeid seoses vahendite ja hoobadega, mida tuleb kasutada liidu eesmärkide rakendamiseks iga asjaomase kolmanda riigi puhul.

3.   MOCADEM toimib nõukogu eesistujariigi juhtimisel, võttes täiel määral arvesse komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) pädevusi.

4.   MOCADEM ei asenda ega dubleeri olemasolevaid liidu mehhanisme või kordi.

Artikkel 2

Mõiste

Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab „operatiivmeede“ meedet, mille rakendamine aitab eeldatavasti kaasa liidu eesmärkide saavutamisele tema suhetes kolmanda riigiga rände valdkonnas, sealhulgas järgmist:

| — | poliitiline või diplomaatiline lähenemisviis; |
| --- | --- |

—

poliitiline või diplomaatiline lähenemisviis;

| — | meede asjaomase kolmanda riigi toetamiseks, sealhulgas suutlikkuse suurendamise või arengukoostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

—

meede asjaomase kolmanda riigi toetamiseks, sealhulgas suutlikkuse suurendamise või arengukoostöö valdkonnas;

| — | olemasoleva hoova, näiteks rahalise toetuse, või viisapoliitika või mis tahes muu poliitika vahendite kasutuselevõtmine ning |
| --- | --- |

—

olemasoleva hoova, näiteks rahalise toetuse, või viisapoliitika või mis tahes muu poliitika vahendite kasutuselevõtmine ning

| — | sihipäraste kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

sihipäraste kommunikatsioonistrateegiate väljatöötamine.

Artikkel 3

Toimimine

1.   Kui Euroopa Liidu ja kolmanda riigi vaheliste rändealaste suhete olukord on selline, mis nõuab liidult koordineerimist ja õigeaegset reageerimist, võib eesistujariik nõukogu peasekretariaadi toetusel ja nõustamisel kokku kutsuda MOCADEMi ümarlaua.

2.   MOCADEMi ümarlaua eesmärk on võtta kokku erinevate nõukogu ettevalmistavate organite ja teiste kutsutud osalejate esitatud teave ja poliitikaettepanekud. Tuginetakse eelkõige nõukogu varjupaiga ja rände välisaspektide töörühma koostatud töökokkuvõtetele ja teiste nõukogu töörühmade (nagu viisatöörühm, integratsiooni, rände- ja väljasaatmise töörühm, arengukoostöö ja rahvusvahelise partnerluse töörühm või geograafilised töörühmad) tehtud asjakohasele tööle. Valmistatakse ette alaliste esindajate komiteele (COREPER) esitatavad operatiivmeetmed kõigis valdkondades, mis on olulised Euroopa Liidu ja asjaomase kolmanda riigi vaheliste rändealaste suhete seisukohast.

3.   MOCADEMi ümarlaudade koosseisu üle otsustab eesistujariik. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus kutsutakse osalema ja andma kokkuvõtlikku panust kõigis oma vastavates pädevusvaldkondades. Osalema kutsutakse sellest huvitatud liikmesriike. Asjakohasel juhul kutsutakse osalema ka asjaomaseid liidu organeid ja asutusi, muid asjaomaseid sidusrühmi ja teatavate valdkondade eksperte.

4.   Iga kutsutud institutsiooni, organi, asutuse või muu osaleja esindatuse tase vastab ümarlaua tegevuse ja otsustuste tegemisega seotud eesmärgile.

Artikkel 4

COREPERi roll

Selleks et kindlustada liidu poliitika ja meetmete ühtsus, tagab COREPER talle korrapäraselt aru andva MOCADEMi töö strateegilise juhtimise ning COREPER tagab poliitilise kontrolli korra rakendamise üle.

Artikkel 5

Ressursid

1.   MOCADEM võib tugineda rakendusotsusega (EL) 2018/1993 kehtestatud integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi (ISAA) tugivõime koostatud aruannetele.

2.   ISAA tugivõime kaudu on võimalik:

| a) | koguda ja levitada olukorrateavet, liidu ja liikmesriikide poolt tehtud analüüse, otsuseid ja meetmeid, mida asjaomased sidusrühmad on vastu võtnud või mis neil tuleb vastu võtta, ning koordineerimisnõudeid; |
| --- | --- |

a)

koguda ja levitada olukorrateavet, liidu ja liikmesriikide poolt tehtud analüüse, otsuseid ja meetmeid, mida asjaomased sidusrühmad on vastu võtnud või mis neil tuleb vastu võtta, ning koordineerimisnõudeid;

| b) | töödelda punktis a osutatud teavet ja koostada ülevaadet olukorrast ning |
| --- | --- |

b)

töödelda punktis a osutatud teavet ja koostada ülevaadet olukorrast ning

| c) | koostada integreeritud analüüsi, sealhulgas olukorra võimaliku arengu ja selle võimalike tagajärgede kohta. |
| --- | --- |

c)

koostada integreeritud analüüsi, sealhulgas olukorra võimaliku arengu ja selle võimalike tagajärgede kohta.

3.   Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus arendavad ISAAd oma vastavate ülesannete ja kohustuste ning oma olemasolevate vahendite ja võimete piires. ISAA tugineb samuti liikmesriikide ning liidu institutsioonide, organite ja asutuste esitatud analüüsidele.

Artikkel 6

Läbivaatamine

Hiljemalt 13. jaanuariks 2023 vaatab COREPER läbi MOCADEMi rakendamise, tuginedes aruandele, mille eesistujariik esitab pärast konsulteerimist komisjoni ja kõrge esindajaga. Vajaduse korral teeb COREPER nõukogule ettepaneku käesoleva otsuse muutmiseks.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 12. jaanuar 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  
  ELT L 192, 1.7.2014, lk 53.

1

(2)  Nõukogu 11. detsembri 2018. aasta rakendusotsuses (EL) 2018/1993, mis käsitleb ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele (ELT L 320, 17.12.2018, lk 28).

2

---

| 17.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/82 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/82

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2022/61,

14. jaanuar 2022,

kõrgemate tööinspektorite komitee liikmete uueks ametiajaks ametissemääramise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse komisjoni 12. juuli 1995. aasta otsust 95/319/EÜ kõrgemate tööinspektorite komitee asutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 95/319/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt kuulub komiteesse igast liikmesriigist üks täisliige ning igale täisliikmele võidakse määrata asendusliige. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 95/319/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt kuulub komiteesse igast liikmesriigist üks täisliige ning igale täisliikmele võidakse määrata asendusliige.

| (2) | Kõnealuse otsuse artikli 5 lõike 2 kohaselt nimetab komisjon komitee täis- ja asendusliikmed liikmesriigi ettepaneku alusel. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse otsuse artikli 5 lõike 2 kohaselt nimetab komisjon komitee täis- ja asendusliikmed liikmesriigi ettepaneku alusel.

| (3) | Kõnealuse otsuse artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et komitee liikmete ametiaeg on kolm aastat ja neid võib ametisse tagasi nimetada. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse otsuse artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et komitee liikmete ametiaeg on kolm aastat ja neid võib ametisse tagasi nimetada.

| (4) | Komitee praegune ametiaeg lõppes 31. detsembril 2021. |
| --- | --- |

(4)

Komitee praegune ametiaeg lõppes 31. detsembril 2021.

| (5) | Seega tuleks komisjonil nimetada liikmesriikide ettepanekul kolmeks aastaks komitee liikmed. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks komisjonil nimetada liikmesriikide ettepanekul kolmeks aastaks komitee liikmed.

| (6) | Et võimaldada käesolevas otsuses sätestatud meetmete kohest kohaldamist, peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Et võimaldada käesolevas otsuses sätestatud meetmete kohest kohaldamist, peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kõrgemate tööinspektorite komitee täis- ja asendusliikmed kolmeks aastaks, s.o ametiajaga alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2024, on määratud käesoleva otsuse lisa kohaselt.

Liikmete nimekiri avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teavitamise eesmärgil.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 188, 9.8.1995, lk 11.

1

---

LISA

| Liikmesriik | Täisliige | Asendusliige |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Paul TOUSSEYN | Maria-Cristina RIBAS Y RIBAS |
| Bulgaaria | Tsvetomila FILIPOVA | Irena DIMITROVA |
| Tšehhi Vabariik | Rudolf HAHN | Pavel HEISIG |
| Taani | Sine FREDERIKSEN | Annemarie KNUDSEN |
| Saksamaa | Kai-Michael SCHÄFER | Helmut GOTTWALD |
| Eesti | Maret MARIPUU | Silja SOON |
| Iirimaa | Mark CULLEN | Dermot O’BRIEN |
| Kreeka | Chrysoula TOUFEKOULA | Panagiota KATSAKIORI |
| Hispaania | Héctor ILLUECA BALLESTER | Gonzalo GIMÉNEZ COLOMA |
| Prantsusmaa | Annaick LAURENT | Imed BENTALEB |
| Horvaatia | Miroslav BABIĆ | Božica BREŠKI DŽODAN |
| Itaalia | Orazio PARISI | Roberta FABRIZI |
| Küpros | Anastassios YIANNAKI | Aristodemos ECONOMIDES |
| Läti | Renārs LŪSIS | Linda MATISĀNE |
| Leedu | Jonas GRICIUS | Dalia LEGIENE |
| Luksemburg | Marco BOLY | Patrice FURLANI |
| Ungari | Péter NESZTINGER | Nóra KISSNÉ PÁLMAI |
| Malta | Mark GAUCI | Vincent ATTARD |
| Madalmaad | Rits DE BOER | Frances DIEPSTRATEN |
| Austria | Gertrud BREINDL | Alexandra MARX |
| Poola | Katarzyna ŁAŻEWSKA-HRYCKO | Michal WYSZKOWSKI |
| Portugal | Maria Fernanda FERREIRA CAMPOS | Nelson FERREIRA |
| Rumeenia | Dantes Ioan BRATU | Bogdan DRZASTWA |
| Sloveenia | Jadranko GRLIC | Slavko KRIŠTOFELC |
| Slovaki Vabariik | Hedviga MACHAYOVÁ | Stanislav KRAJŇÁK |
| Soome | Raimo ANTILA | Arto TERONEN |
| Rootsi | Håkan OLSSON | Pia ZÄTTERSTRÖM |

Liikmesriik

Täisliige

Asendusliige

Belgia

Paul TOUSSEYN

Maria-Cristina RIBAS Y RIBAS

Bulgaaria

Tsvetomila FILIPOVA

Irena DIMITROVA

Tšehhi Vabariik

Rudolf HAHN

Pavel HEISIG

Taani

Sine FREDERIKSEN

Annemarie KNUDSEN

Saksamaa

Kai-Michael SCHÄFER

Helmut GOTTWALD

Eesti

Maret MARIPUU

Silja SOON

Iirimaa

Mark CULLEN

Dermot O’BRIEN

Kreeka

Chrysoula TOUFEKOULA

Panagiota KATSAKIORI

Hispaania

Héctor ILLUECA BALLESTER

Gonzalo GIMÉNEZ COLOMA

Prantsusmaa

Annaick LAURENT

Imed BENTALEB

Horvaatia

Miroslav BABIĆ

Božica BREŠKI DŽODAN

Itaalia

Orazio PARISI

Roberta FABRIZI

Küpros

Anastassios YIANNAKI

Aristodemos ECONOMIDES

Läti

Renārs LŪSIS

Linda MATISĀNE

Leedu

Jonas GRICIUS

Dalia LEGIENE

Luksemburg

Marco BOLY

Patrice FURLANI

Ungari

Péter NESZTINGER

Nóra KISSNÉ PÁLMAI

Malta

Mark GAUCI

Vincent ATTARD

Madalmaad

Rits DE BOER

Frances DIEPSTRATEN

Austria

Gertrud BREINDL

Alexandra MARX

Poola

Katarzyna ŁAŻEWSKA-HRYCKO

Michal WYSZKOWSKI

Portugal

Maria Fernanda FERREIRA CAMPOS

Nelson FERREIRA

Rumeenia

Dantes Ioan BRATU

Bogdan DRZASTWA

Sloveenia

Jadranko GRLIC

Slavko KRIŠTOFELC

Slovaki Vabariik

Hedviga MACHAYOVÁ

Stanislav KRAJŇÁK

Soome

Raimo ANTILA

Arto TERONEN

Rootsi

Håkan OLSSON

Pia ZÄTTERSTRÖM

---

| 17.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/84

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/62,

14. jaanuar 2022,

milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Itaalias

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 320 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 259 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Sigade Aafrika katku puhangu korral uluksigade hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistele uluksigadele ja seapidamisettevõtetesse. |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katku puhangu korral uluksigade hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistele uluksigadele ja seapidamisettevõtetesse.

| (3) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kandud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud teatavad meetmed, mis tuleb võtta metsloomadel esineva A-kategooria taudi, sh uluksigadel esineva sigade Aafrika katku puhangu ametliku kinnitamise korral. Esmajoones nähakse nende sätetega ette nakkusega tsooni kehtestamine ja loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade ja neilt saadud loomsete saaduste veo keelamine. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kandud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud teatavad meetmed, mis tuleb võtta metsloomadel esineva A-kategooria taudi, sh uluksigadel esineva sigade Aafrika katku puhangu ametliku kinnitamise korral. Esmajoones nähakse nende sätetega ette nakkusega tsooni kehtestamine ja loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade ja neilt saadud loomsete saaduste veo keelamine.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/605 (4) on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed. Eelkõige on selle rakendusmääruse artikli 3 punktis b sätestatud, et kõnealuse taudi puhkemisel uluksigade seas mõne liikmesriigi alal tuleb vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestada nakkusega tsoon. Lisaks on kõnealuse rakendusmääruse artiklis 6 sätestatud, et see ala tuleb kanda II taseme piirangutsoonina I lisa II ossa ja vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestatud nakkusega tsooni kohandatakse viivitamata nii, et see hõlmaks vähemalt asjaomast II taseme piirangutsooni. Rakendusmäärusega (EL) 2021/605 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed hõlmavad muu hulgas II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljaveo keeldu kõnealustest piirangutsoonidest. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/605 (4) on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed. Eelkõige on selle rakendusmääruse artikli 3 punktis b sätestatud, et kõnealuse taudi puhkemisel uluksigade seas mõne liikmesriigi alal tuleb vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestada nakkusega tsoon. Lisaks on kõnealuse rakendusmääruse artiklis 6 sätestatud, et see ala tuleb kanda II taseme piirangutsoonina I lisa II ossa ja vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestatud nakkusega tsooni kohandatakse viivitamata nii, et see hõlmaks vähemalt asjaomast II taseme piirangutsooni. Rakendusmäärusega (EL) 2021/605 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed hõlmavad muu hulgas II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljaveo keeldu kõnealustest piirangutsoonidest.

| (5) | Pärast sigade Aafrika katku puhangut uluksigade seas Itaalias Piemonte maakonnas teavitas see liikmesriik komisjoni kõnealuse taudi alasest olukorrast oma territooriumil ning kehtestas nakkusega tsooni vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2021/605. |
| --- | --- |

(5)

Pärast sigade Aafrika katku puhangut uluksigade seas Itaalias Piemonte maakonnas teavitas see liikmesriik komisjoni kõnealuse taudi alasest olukorrast oma territooriumil ning kehtestas nakkusega tsooni vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2021/605.

| (6) | Pärast sellelt liikmesriigilt kõnealuse puhangu kohta teabe saamist võeti vastu komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/28 (5). |
| --- | --- |

(6)

Pärast sellelt liikmesriigilt kõnealuse puhangu kohta teabe saamist võeti vastu komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/28 (5).

| (7) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2022/28 vastuvõtmise kuupäeva on Itaalias Piemonte ja Liguuria maakonnas sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogiline olukord muutunud ning sellest tulenevalt on Itaalia rakendanud nõutavad tõrjemeetmed ja kogunud täiendavaid seireandmeid. |
| --- | --- |

(7)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2022/28 vastuvõtmise kuupäeva on Itaalias Piemonte ja Liguuria maakonnas sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogiline olukord muutunud ning sellest tulenevalt on Itaalia rakendanud nõutavad tõrjemeetmed ja kogunud täiendavaid seireandmeid.

| (8) | Selleks et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid kehtestavad põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil ja koostöös Itaaliaga määratleda sigade Aafrika katku nakkusega tsoon selles liikmesriigis. Kõnealust nakkusega tsooni käsitledes võetakse arvesse praegust epidemioloogilist olukorda Itaalias. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid kehtestavad põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil ja koostöös Itaaliaga määratleda sigade Aafrika katku nakkusega tsoon selles liikmesriigis. Kõnealust nakkusega tsooni käsitledes võetakse arvesse praegust epidemioloogilist olukorda Itaalias.

| (9) | Sigade Aafrika katku edasise leviku tõkestamiseks tuleks lisaks delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud meetmetele seni, kuni Itaalia ala, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku puhang, kantakse II taseme piirangutsoonina rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa II ossa, selles määruses sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste veo suhtes, kohaldada ka nende saadetiste väljaveo suhtes nakkusega tsoonist, mille Itaalia on kehtestanud pärast kõnealust hiljutist taudipuhangut. |
| --- | --- |

(9)

Sigade Aafrika katku edasise leviku tõkestamiseks tuleks lisaks delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud meetmetele seni, kuni Itaalia ala, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku puhang, kantakse II taseme piirangutsoonina rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa II ossa, selles määruses sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste veo suhtes, kohaldada ka nende saadetiste väljaveo suhtes nakkusega tsoonist, mille Itaalia on kehtestanud pärast kõnealust hiljutist taudipuhangut.

| (10) | Seega tuleks kõnealune nakkusega tsoon kanda käesoleva otsuse lisasse ja selle suhtes tuleks kohaldada määruses (EL) 2021/605 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonide suhtes. Itaalias muutunud sigade Aafrika katku alase epidemioloogilise olukorra tõttu ja taudi edasise leviku suurenenud vahetut ohtu arvesse võttes ei tohiks kooskõlas kõnealuse rakendusmäärusega lubada peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste vedu nakkusega tsoonist teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse. Käesolevas otsuses tuleks sätestada ka selle tsooniks määramise kestus. |
| --- | --- |

(10)

Seega tuleks kõnealune nakkusega tsoon kanda käesoleva otsuse lisasse ja selle suhtes tuleks kohaldada määruses (EL) 2021/605 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonide suhtes. Itaalias muutunud sigade Aafrika katku alase epidemioloogilise olukorra tõttu ja taudi edasise leviku suurenenud vahetut ohtu arvesse võttes ei tohiks kooskõlas kõnealuse rakendusmäärusega lubada peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste vedu nakkusega tsoonist teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse. Käesolevas otsuses tuleks sätestada ka selle tsooniks määramise kestus.

| (11) | Seepärast ei tohiks Itaalia hiljuti seal uluksigade seas esinenud sigade Aafrika katku puhangust tingitud riskide maandamiseks lubada nakkusega tsoonis peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste vedu teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse kuni käesoleva otsuse kehtivusaja lõpuni. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast ei tohiks Itaalia hiljuti seal uluksigade seas esinenud sigade Aafrika katku puhangust tingitud riskide maandamiseks lubada nakkusega tsoonis peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste vedu teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse kuni käesoleva otsuse kehtivusaja lõpuni.

| (12) | Seega tuleks Itaalias viivitamata kehtestada nakkusega tsoon ja kanda see käesoleva otsuse lisasse ning määrata kindlaks selle tsooniks määramise kestus. |
| --- | --- |

(12)

Seega tuleks Itaalias viivitamata kehtestada nakkusega tsoon ja kanda see käesoleva otsuse lisasse ning määrata kindlaks selle tsooniks määramise kestus.

| (13) | Lisaks tuleks rakendusotsus (EL) 2022/28 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks tuleks rakendusotsus (EL) 2022/28 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega.

| (14) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalia tagab, et selle liikmesriigi pädev asutus kehtestab vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 ja rakendusmääruse (EL) 2021/605 artikli 3 punktile b viivitamata sigade Aafrika katku nakkusega tsooni ning et see hõlmab vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud alasid.

Artikkel 2

Itaalia tagab, et lisaks delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud meetmetele kohaldatakse käesoleva otsuse lisasse nakkusega tsoonina kantud aladel rakendusmääruses (EL) 2021/605 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonide suhtes.

Artikkel 3

Itaalia tagab, et nakkusega tsoonina lisasse kantud aladel peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetisi ei lubata vedada teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse.

Artikkel 4

Rakendusotsus (EL) 2022/28 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 7. aprillini 2022.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 14. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

2

(3)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

3

(4)  Komisjoni 7. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/605, milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed (ELT L 129, 15.4.2021, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 10. jaanuari 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/28, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Itaalias (ELT L 6, 11.1.2022, lk 1).

5

---

LISA

| Artiklites 1 ja 2 osutatud nakkusega tsoonina määratletud Itaalia piirkonnad | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- |
| Järgmised omavalitsusüksused Alessandria provintsis (Piemonte piirkonnas): Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa
  Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio
  Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio
  Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone
  (8,45727278876742 44,63089265969160
  8,55861517117922 44,74209723634160
  9,13736453800926 44,66989975655660
  9,15540681134747 44,61648181206380
  8,73824220657282 44,72696646719320
  8,61562007223858 44,69190602382560
  8,93040363441492 44,81968883462180
  8,49447544395196 44,62722764850570
  8,56473539819401 44,68789339467210
  8,74636288150420 44,75059273473320
  8,42129291950308 44,63969537998470
  8,75930326899722 44,62691881543910
  8,63740139277921 44,62434812841120
  8,63858222063218 44,75455782334510
  8,71846974527489 44,62638068750350
  8,89386001136932 44,58440010916580
  8,55874665930415 44,71075156306240
  8,69111333204035 44,78299430216140
  8,41915790087027 44,55791198914240
  8,49367163633172 44,55338822789150
  8,74631123216426 44,69512008136360
  8,58719060646501 44,75848315528430
  8,64417289489248 44,68543047716730
  8,99755707864655 44,78043205626340
  8,76829094684916 44,72638568906850
  9,07255271598525 44,64185166864540
  8,54911684802305 44,66663867866640
  8,59226750751732 44,69638794728860
  8,53922967163181 44,64350156328750
  8,72743143861598 44,66586866952670
  8,67002201159106 44,60550700085100
  9,10330699471010 44,70808583954200
  8,78397023610347 44,57487653499660
  9,06107451700302 44,73294309814000
  8,70849659300505 44,68822313714590
  8,42328778652507 44,59475249111450
  8,46360750191520 44,68011546896980
  8,88874777891277 44,67031750803820
  8,75896336772026 44,67223782936240
  8,47458185995056 44,73675717933340
  8,81478031361033 44,68806247709180
  8,57568502491472 44,63214498530620
  9,04427456584015 44,81041974794140
  8,79499080831824 44,76525022594960
  8,59096726302438 44,57435395353490
  8,55652874515147 44,57812296857710
  8,52095609681052 44,59574712770110
  8,97083253884797 44,81192928808210
  8,89458260127221 44,80727990912480
  8,71313346196787 44,76727375186560
  9,04516435521301 44,76163066101660
  8,58674249319950 44,65976966415050
  8,52072973753048 44,69823396728840
  8,90407538971857 44,78435487549180
  8,40346525953094 44,51705875229720
  8,50824775878796 44,65464001092950
  8,84535265104008 44,60267033001400
  8,69624966113450 44,61254452732950
  8,74075623908678 44,61246848769640
  8,69444380311572 44,72886154776960
  8,93927313424989 44,79661096906260
  8,83736482027039 44,65619000581520
  8,51986190900926 44,75239968904180
  8,90846531876548 44,70937403696430
  8,85000461841281 44,72424123571250
  8,67847355085801 44,67598286220460
  8,85816294592197 44,81022548084300
  9,01797825835193 44,68059762387700
  9,05778535753977 44,69138187956990
  8,91940789286359 44,76517145810900
  8,89957005991554 44,73677723481390
  8,96759163176693 44,73477101363680
  8,96918397666821 44,69388675169590
  8,86959918499003 44,77070494279810
  9,10670296027467 44,76028087718580
  9,10801126702959 44,80025258799040
  9,07022073878190 44,78705109135660
  9,16898010826526 44,74151039122800)

  Järgmised omavalitsusüksused Genova ja Savona provintsis (Liguuria maakonnas): Genova provints: Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia
  (9,07701363054534 44,38959842091660
  8,66736813999132 44,42141788217480
  8,84168896064697 44,50558661644810
  8,94455916421254 44,60591625352020
  8,74668355712525 44,47140693595360
  8,96292020330127 44,64550266645310
  9,13302858749659 44,44947462784860
  8,89334755666611 44,44190547215230
  8,72187072459182 44,50202491949630
  8,94661631372455 44,51422708949270
  8,71098122547952 44,53265041525070
  8,92005141205065 44,54376466069300
  8,97012668135178 44,58419241630730
  9,08636405507191 44,43426879118750
  8,98918970809976 44,55703078598340
  9,15245091467534 44,51663506957610
  8,66319545541929 44,55618355383190
  8,96002195224501 44,48295317055980
  9,08636229562108 44,55749610563360
  9,11289230015120 44,39246929611560
  8,62116724861755 44,51375313303110
  8,86276300281878 44,53751326563280
  8,62185559483775 44,40833401227560
  9,09204060174516 44,38370676685760
  9,07717417132193 44,46435605006270
  8,99713109929649 44,53346779043700
  9,05104037279880 44,50828718343700
  9,02466149981014 44,58527677522000
  9,06161049957354 44,60168741199910)
  Savona provints: Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello
  (8,46967705260736 44,36287667391410
  8,53655461135511 44,35287070993200
  8,49665184874500 44,40170929565530
  8,43822972522043 44,43186125338140
  8,56797081202658 44,39381081934480
  8,62192644453145 44,48230207013960
  8,53174317384035 44,46875575698000) | 7. aprill 2022 |

Artiklites 1 ja 2 osutatud nakkusega tsoonina määratletud Itaalia piirkonnad

Kohaldamise lõppkuupäev

Järgmised omavalitsusüksused Alessandria provintsis (Piemonte piirkonnas): Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa

Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio

Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio

Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone

(8,45727278876742 44,63089265969160

8,55861517117922 44,74209723634160

9,13736453800926 44,66989975655660

9,15540681134747 44,61648181206380

8,73824220657282 44,72696646719320

8,61562007223858 44,69190602382560

8,93040363441492 44,81968883462180

8,49447544395196 44,62722764850570

8,56473539819401 44,68789339467210

8,74636288150420 44,75059273473320

8,42129291950308 44,63969537998470

8,75930326899722 44,62691881543910

8,63740139277921 44,62434812841120

8,63858222063218 44,75455782334510

8,71846974527489 44,62638068750350

8,89386001136932 44,58440010916580

8,55874665930415 44,71075156306240

8,69111333204035 44,78299430216140

8,41915790087027 44,55791198914240

8,49367163633172 44,55338822789150

8,74631123216426 44,69512008136360

8,58719060646501 44,75848315528430

8,64417289489248 44,68543047716730

8,99755707864655 44,78043205626340

8,76829094684916 44,72638568906850

9,07255271598525 44,64185166864540

8,54911684802305 44,66663867866640

8,59226750751732 44,69638794728860

8,53922967163181 44,64350156328750

8,72743143861598 44,66586866952670

8,67002201159106 44,60550700085100

9,10330699471010 44,70808583954200

8,78397023610347 44,57487653499660

9,06107451700302 44,73294309814000

8,70849659300505 44,68822313714590

8,42328778652507 44,59475249111450

8,46360750191520 44,68011546896980

8,88874777891277 44,67031750803820

8,75896336772026 44,67223782936240

8,47458185995056 44,73675717933340

8,81478031361033 44,68806247709180

8,57568502491472 44,63214498530620

9,04427456584015 44,81041974794140

8,79499080831824 44,76525022594960

8,59096726302438 44,57435395353490

8,55652874515147 44,57812296857710

8,52095609681052 44,59574712770110

8,97083253884797 44,81192928808210

8,89458260127221 44,80727990912480

8,71313346196787 44,76727375186560

9,04516435521301 44,76163066101660

8,58674249319950 44,65976966415050

8,52072973753048 44,69823396728840

8,90407538971857 44,78435487549180

8,40346525953094 44,51705875229720

8,50824775878796 44,65464001092950

8,84535265104008 44,60267033001400

8,69624966113450 44,61254452732950

8,74075623908678 44,61246848769640

8,69444380311572 44,72886154776960

8,93927313424989 44,79661096906260

8,83736482027039 44,65619000581520

8,51986190900926 44,75239968904180

8,90846531876548 44,70937403696430

8,85000461841281 44,72424123571250

8,67847355085801 44,67598286220460

8,85816294592197 44,81022548084300

9,01797825835193 44,68059762387700

9,05778535753977 44,69138187956990

8,91940789286359 44,76517145810900

8,89957005991554 44,73677723481390

8,96759163176693 44,73477101363680

8,96918397666821 44,69388675169590

8,86959918499003 44,77070494279810

9,10670296027467 44,76028087718580

9,10801126702959 44,80025258799040

9,07022073878190 44,78705109135660

9,16898010826526 44,74151039122800)

Järgmised omavalitsusüksused Genova ja Savona provintsis (Liguuria maakonnas): Genova provints: Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia

(9,07701363054534 44,38959842091660

8,66736813999132 44,42141788217480

8,84168896064697 44,50558661644810

8,94455916421254 44,60591625352020

8,74668355712525 44,47140693595360

8,96292020330127 44,64550266645310

9,13302858749659 44,44947462784860

8,89334755666611 44,44190547215230

8,72187072459182 44,50202491949630

8,94661631372455 44,51422708949270

8,71098122547952 44,53265041525070

8,92005141205065 44,54376466069300

8,97012668135178 44,58419241630730

9,08636405507191 44,43426879118750

8,98918970809976 44,55703078598340

9,15245091467534 44,51663506957610

8,66319545541929 44,55618355383190

8,96002195224501 44,48295317055980

9,08636229562108 44,55749610563360

9,11289230015120 44,39246929611560

8,62116724861755 44,51375313303110

8,86276300281878 44,53751326563280

8,62185559483775 44,40833401227560

9,09204060174516 44,38370676685760

9,07717417132193 44,46435605006270

8,99713109929649 44,53346779043700

9,05104037279880 44,50828718343700

9,02466149981014 44,58527677522000

9,06161049957354 44,60168741199910)

Savona provints: Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello

(8,46967705260736 44,36287667391410

8,53655461135511 44,35287070993200

8,49665184874500 44,40170929565530

8,43822972522043 44,43186125338140

8,56797081202658 44,39381081934480

8,62192644453145 44,48230207013960

8,53174317384035 44,46875575698000)

7. aprill 2022

---