# Uradni list L 139/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.139.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 139 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5526. maj 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.139.slv

Uradni list

Evropske unije

L 139

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5526. maj 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/268/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 29. junija 2011 o državni pomoči SA.14554 (C 7/04) Nemčije za družbo Gesellschaft für Weinabsatz (družba za trženje vina)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4426) | 1 |
| | | 2012/269/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 29. junija 2011 o državni pomoči št. SA.32504 (2011/N) in C 11/10 (ex N 667/09), ki jo je Irska dodelila Anglo Irish Bank in Irish Nationwide Building Society
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4432)

   (
  1
  ) | 18 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2012/268/EU

*

Sklep Komisije z dne 29. junija 2011 o državni pomoči SA.14554 (C 7/04) Nemčije za družbo Gesellschaft für Weinabsatz (družba za trženje vina)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4426)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4426)

1

2012/269/EU

*

Sklep Komisije z dne 29. junija 2011 o državni pomoči št. SA.32504 (2011/N) in C 11/10 (ex N 667/09), ki jo je Irska dodelila Anglo Irish Bank in Irish Nationwide Building Society
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4432)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4432)

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 26.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 139/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 29. junija 2011

o državni pomoči SA.14554 (C 7/04) Nemčije za družbo Gesellschaft für Weinabsatz (družba za trženje vina)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4426)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2012/268/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) (1) Pogodbe,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedeno določbo (2),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je na podlagi pritožbe, ki jo je prejela 10. maja 2001, Zvezni republiki Nemčiji 9. novembra 2001 poslala pisni zahtevek. Ukrep je bil na podlagi tega zahtevka Komisije priglašen z dopisom z dne 5. marca 2002, ki ga je Komisija prejela 8. marca 2002. Ker se je ukrep takrat že izvajal, je bil uvrščen na seznam nepriglašenih shem pomoči (pomoč NN 159/02). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je na podlagi pritožbe, ki jo je prejela 10. maja 2001, Zvezni republiki Nemčiji 9. novembra 2001 poslala pisni zahtevek. Ukrep je bil na podlagi tega zahtevka Komisije priglašen z dopisom z dne 5. marca 2002, ki ga je Komisija prejela 8. marca 2002. Ker se je ukrep takrat že izvajal, je bil uvrščen na seznam nepriglašenih shem pomoči (pomoč NN 159/02).

| (2) | Nemčija je poslala dodatne informacije v dopisu z dne 20. novembra 2002, ki ga je Komisija prejela 25. novembra 2002, v dopisu z dne 28. aprila 2003, ki ga je Komisija prejela 2. maja 2003, v dopisu z dne 27. maja 2003, ki ga je Komisija prejela 28. maja 2003, in v telefaksu z dne 2. oktobra 2003. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija je poslala dodatne informacije v dopisu z dne 20. novembra 2002, ki ga je Komisija prejela 25. novembra 2002, v dopisu z dne 28. aprila 2003, ki ga je Komisija prejela 2. maja 2003, v dopisu z dne 27. maja 2003, ki ga je Komisija prejela 28. maja 2003, in v telefaksu z dne 2. oktobra 2003.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 19. februarja 2004, SG-Greffe (2004) D/200645, Nemčijo obvestila o odločitvi, da bo v zvezi s pomočjo sprožila postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 19. februarja 2004, SG-Greffe (2004) D/200645, Nemčijo obvestila o odločitvi, da bo v zvezi s pomočjo sprožila postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (4) | Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe v zvezi s pomočjo. |
| --- | --- |

(4)

Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe v zvezi s pomočjo.

| (5) | Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb (4). |
| --- | --- |

(5)

Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb (4).

| (6) | Nemčija je svoje pripombe Komisiji predložila v dopisu z dne 18. marca 2004, ki ga je Komisija prejela 23. marca 2004. Nadaljnje pripombe so bile predložene v dopisu z dne 10. januarja 2006, ki ga je Komisija prejela 10. januarja 2006, in v dopisu z dne 13. julija 2007, ki ga je Komisija prejela 16. julija 2007. |
| --- | --- |

(6)

Nemčija je svoje pripombe Komisiji predložila v dopisu z dne 18. marca 2004, ki ga je Komisija prejela 23. marca 2004. Nadaljnje pripombe so bile predložene v dopisu z dne 10. januarja 2006, ki ga je Komisija prejela 10. januarja 2006, in v dopisu z dne 13. julija 2007, ki ga je Komisija prejela 16. julija 2007.

| (7) | Komisija je z dopisom z dne 21. oktobra 2008, SG-Greffe (2008) D/206430, obvestila Nemčijo, da se je v zvezi s pomočjo odločila za podaljšanje postopka, ki je bil sprožen v skladu s členom 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z dopisom z dne 21. oktobra 2008, SG-Greffe (2008) D/206430, obvestila Nemčijo, da se je v zvezi s pomočjo odločila za podaljšanje postopka, ki je bil sprožen v skladu s členom 108(2) PDEU.

| (8) | Odločitev Komisije o podaljšanju postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (5). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s pomočjo. |
| --- | --- |

(8)

Odločitev Komisije o podaljšanju postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (5). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s pomočjo.

| (9) | Komisija ni prejela nobenih pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ni prejela nobenih pripomb zainteresiranih strani.

| (10) | Nemčija je pripombe (po prošnji za podaljšanje odloga z dne 17. novembra 2008, ki jo je Komisija prejela 21. novembra 2008) Komisiji predložila v dopisu z dne 23. decembra 2008, ki ga je Komisija prejela 5. januarja 2009. |
| --- | --- |

(10)

Nemčija je pripombe (po prošnji za podaljšanje odloga z dne 17. novembra 2008, ki jo je Komisija prejela 21. novembra 2008) Komisiji predložila v dopisu z dne 23. decembra 2008, ki ga je Komisija prejela 5. januarja 2009.

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

II.1.   Naziv ukrepa

| (11) | Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht (posojilo družbi Gesellschaft für Weinabsatz (družba za trženje vina) in naknadna odpoved terjatvam) |
| --- | --- |

(11)

Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht (posojilo družbi Gesellschaft für Weinabsatz (družba za trženje vina) in naknadna odpoved terjatvam)

II.2.   Pravna podlaga

| (12) | Ukrep se je izvajal na podlagi pogodbenega sporazuma med skladom Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete (sklad za obnovo za vinogradniško območje dežele Porenje-Pfalška (v nadaljnjem besedilu: banka WAK)) in družbo Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH (družba za trženje vina iz Pfalške (v nadaljnjem besedilu: družba GfW)). |
| --- | --- |

(12)

Ukrep se je izvajal na podlagi pogodbenega sporazuma med skladom Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete (sklad za obnovo za vinogradniško območje dežele Porenje-Pfalška (v nadaljnjem besedilu: banka WAK)) in družbo Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH (družba za trženje vina iz Pfalške (v nadaljnjem besedilu: družba GfW)).

II.3.   Cilj

| (13) | Cilj je bil odobritev posojila družbi GfW za nakup mošta od vinogradniških podjetij in trgovcev. Zavarovana sredstva so bila sprejeta kot zavarovanje. Ta sredstva so bila odvisna tudi od različnih stopenj pridržkov lastninske pravice (Eigentumsvorbehalt) vinogradniških podjetij in trgovcev (Weinbaugetriebe und Kommissionäre) v obliki navadnega, razširjenega ali podaljšanega pridržka lastninske pravice. Odpoved terjatvam se je izvedla, ko se je družba GfW zaradi znižanja tržnih cen znašla v finančnih težavah. |
| --- | --- |

(13)

Cilj je bil odobritev posojila družbi GfW za nakup mošta od vinogradniških podjetij in trgovcev. Zavarovana sredstva so bila sprejeta kot zavarovanje. Ta sredstva so bila odvisna tudi od različnih stopenj pridržkov lastninske pravice (Eigentumsvorbehalt) vinogradniških podjetij in trgovcev (Weinbaugetriebe und Kommissionäre) v obliki navadnega, razširjenega ali podaljšanega pridržka lastninske pravice. Odpoved terjatvam se je izvedla, ko se je družba GfW zaradi znižanja tržnih cen znašla v finančnih težavah.

II.4.   Javni organ

| (14) | Banka WAK je družba javnega prava zvezne dežele Porenje-Pfalška, registrirana v Mainzu. Deluje v vinogradniškem sektorju na podoben način kot banka. Običajno delovanje banke WAK je odobritev posojil za arondacijo zemljišč (Flurbereinigung). Banka WAK se financira iz prispevkov, provizij, posojil in podpor (člen 8(1) zakona Weinbergsaufbaugesetz (zakon o razvoju vinogradniških podjetij)). |
| --- | --- |

(14)

Banka WAK je družba javnega prava zvezne dežele Porenje-Pfalška, registrirana v Mainzu. Deluje v vinogradniškem sektorju na podoben način kot banka. Običajno delovanje banke WAK je odobritev posojil za arondacijo zemljišč (Flurbereinigung). Banka WAK se financira iz prispevkov, provizij, posojil in podpor (člen 8(1) zakona Weinbergsaufbaugesetz (zakon o razvoju vinogradniških podjetij)).

II.5.   Upravičenci

| (15) | Upravičenec ukrepa je bila družba GfW, ki ji je banka WAK odobrila posojilo pod pogoji, ki niso bili v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(15)

Upravičenec ukrepa je bila družba GfW, ki ji je banka WAK odobrila posojilo pod pogoji, ki niso bili v skladu s tržnimi pogoji.

| (16) | Družba GfW je bila podružnica v popolni lasti združenja Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd (združenje kmetov in vinogradnikov južnega dela dežele Porenje-Pfalška). Ustanovljena je bila leta 1984 z namenom trženja vina, pri čemer se je ukvarjala s pridelavo in trženjem penečega vina, grozdnega soka, grozdnega želeja, grozdnega žganja in konjaka. Družba GfW je opravljala tudi storitve za vinogradniška podjetja v zvezi z ukrepi za destilacijo (Destillationsmaßnahmen). Ti ukrepi za destilacijo so vključevali ukrepe, ki jih zajema skupna ureditev trga (6), ter destilacijo, ki jo financira država in se običajno izvaja na podlagi sklepov Sveta (7). V zvezi s tem je družba GfW svetovala malim pridelovalcem vina in organizirala prevoz vina do destilarn. |
| --- | --- |

(16)

Družba GfW je bila podružnica v popolni lasti združenja Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd (združenje kmetov in vinogradnikov južnega dela dežele Porenje-Pfalška). Ustanovljena je bila leta 1984 z namenom trženja vina, pri čemer se je ukvarjala s pridelavo in trženjem penečega vina, grozdnega soka, grozdnega želeja, grozdnega žganja in konjaka. Družba GfW je opravljala tudi storitve za vinogradniška podjetja v zvezi z ukrepi za destilacijo (Destillationsmaßnahmen). Ti ukrepi za destilacijo so vključevali ukrepe, ki jih zajema skupna ureditev trga (6), ter destilacijo, ki jo financira država in se običajno izvaja na podlagi sklepov Sveta (7). V zvezi s tem je družba GfW svetovala malim pridelovalcem vina in organizirala prevoz vina do destilarn.

| (17) | Drugi mogoči upravičenci so vinogradniška podjetja in trgovci, od katerih je morala družba GfW zaradi posojila kupovati mošt in ki se niso odpovedali nobenim terjatvam do družbe GfW, ko se je ob začetku finančnih težav družbe GfW za to odločila banka WAK. |
| --- | --- |

(17)

Drugi mogoči upravičenci so vinogradniška podjetja in trgovci, od katerih je morala družba GfW zaradi posojila kupovati mošt in ki se niso odpovedali nobenim terjatvam do družbe GfW, ko se je ob začetku finančnih težav družbe GfW za to odločila banka WAK.

II.6.   Ozadje pomoči

| (18) | Leta 1999 je družba GfW s posojilom banke WAK v višini 15 302 696,25 EUR in z lastnimi viri kupila 44 milijonov litrov mošta. 60 % tega mošta je imelo najmanj 60 stopinj Oechsleja in povprečno 81 stopinj Oechsleja. 40 % mošta je bilo namenjenih za navadno namizno vino z najmanj 44 stopinjami Oechsleja, pri čemer je bil mošt kupljen, da bi se izkoristili ugodni pogoji preventivne destilacije. Za celoten kupljen mošt je bila plačana povprečna cena 0,38 EUR na liter. Gotovega vina družba GfW ni kupila. Nakup je bil izveden na podlagi navadnega, razširjenega ali podaljšanega pridržka lastninske pravice (einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte) vinogradniškim podjetjem in trgovcem. Hkrati so bila ta zavarovana sredstva sprejeta kot zavarovanje za banko WAK. |
| --- | --- |

(18)

Leta 1999 je družba GfW s posojilom banke WAK v višini 15 302 696,25 EUR in z lastnimi viri kupila 44 milijonov litrov mošta. 60 % tega mošta je imelo najmanj 60 stopinj Oechsleja in povprečno 81 stopinj Oechsleja. 40 % mošta je bilo namenjenih za navadno namizno vino z najmanj 44 stopinjami Oechsleja, pri čemer je bil mošt kupljen, da bi se izkoristili ugodni pogoji preventivne destilacije. Za celoten kupljen mošt je bila plačana povprečna cena 0,38 EUR na liter. Gotovega vina družba GfW ni kupila. Nakup je bil izveden na podlagi navadnega, razširjenega ali podaljšanega pridržka lastninske pravice (einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte) vinogradniškim podjetjem in trgovcem. Hkrati so bila ta zavarovana sredstva sprejeta kot zavarovanje za banko WAK.

| (19) | Na podlagi informacij, ki jih je predložila Nemčija, je bil poslovni načrt družbe GfW izkoristiti ugodnosti destilacije v skladu z Uredbo (EGS) št. 822/87 za 40 % mošta ter predelati 60 % mošta v vino kot osnovo za proizvodnjo penečega vina in ga prodati proizvajalcem penečega vina. Poleg tega je družba GfW 20 % vina nameravala uskladiščiti za devet mesecev do enega leta, da bi izkoristila subvencije EU za skladiščenje vina v skladu z Uredbo (EGS) št. 822/87, nato pa ga prodati na trgu za vino kot osnovo za proizvodnjo penečega vina. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Nemčija, je bil poslovni načrt družbe GfW izkoristiti ugodnosti destilacije v skladu z Uredbo (EGS) št. 822/87 za 40 % mošta ter predelati 60 % mošta v vino kot osnovo za proizvodnjo penečega vina in ga prodati proizvajalcem penečega vina. Poleg tega je družba GfW 20 % vina nameravala uskladiščiti za devet mesecev do enega leta, da bi izkoristila subvencije EU za skladiščenje vina v skladu z Uredbo (EGS) št. 822/87, nato pa ga prodati na trgu za vino kot osnovo za proizvodnjo penečega vina.

| (20) | Vinogradniška podjetja in trgovci so 11. novembra 1999 prejeli predplačilo v vrednosti 80 % nakupne cene. V povprečju je bilo izplačano predplačilo 0,31 EUR na liter. |
| --- | --- |

(20)

Vinogradniška podjetja in trgovci so 11. novembra 1999 prejeli predplačilo v vrednosti 80 % nakupne cene. V povprečju je bilo izplačano predplačilo 0,31 EUR na liter.

| (21) | Leta 1999 je družba GfW 40 % svojih zalog poslala v preventivno destilacijo. Družba GfW se je zaradi padca cen na trgu za vino kot osnovo proti koncu leta 1999 odločila, da tisto leto vina kot osnovo ne bo več prodajala, ampak bo počakala na izboljšanje stanja na trgu v letu 2000. |
| --- | --- |

(21)

Leta 1999 je družba GfW 40 % svojih zalog poslala v preventivno destilacijo. Družba GfW se je zaradi padca cen na trgu za vino kot osnovo proti koncu leta 1999 odločila, da tisto leto vina kot osnovo ne bo več prodajala, ampak bo počakala na izboljšanje stanja na trgu v letu 2000.

| (22) | Zaradi sorazmerno velikega pridelka in vse manjše prodaje penečega vina se je leta 2000 prodaja belega vina še bolj zmanjšala (povprečne cene so se v nekaterih primerih znižale celo na 0,20 EUR). Veliko vina, ki je bilo uskladiščenega v sodih, je bilo treba znova poslati v destilacijo. |
| --- | --- |

(22)

Zaradi sorazmerno velikega pridelka in vse manjše prodaje penečega vina se je leta 2000 prodaja belega vina še bolj zmanjšala (povprečne cene so se v nekaterih primerih znižale celo na 0,20 EUR). Veliko vina, ki je bilo uskladiščenega v sodih, je bilo treba znova poslati v destilacijo.

| (23) | Zaradi spremembe skupne ureditve trga za vino, ki je bila sprejeta leta 1999 in je začela veljati 1. avgusta 2000, je preventivno destilacijo v skladu z Uredbo (EGS) št. 822/87 nadomestila destilacija za oskrbo trga s pitnim alkoholom v skladu z Uredbo (ES) št. 1493/1999. Pogoji so bili znatno slabši in doseči je bilo mogoče le približno polovico prejšnje cene 0,50–0,55 EUR na liter za preventivno destilacijo. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi spremembe skupne ureditve trga za vino, ki je bila sprejeta leta 1999 in je začela veljati 1. avgusta 2000, je preventivno destilacijo v skladu z Uredbo (EGS) št. 822/87 nadomestila destilacija za oskrbo trga s pitnim alkoholom v skladu z Uredbo (ES) št. 1493/1999. Pogoji so bili znatno slabši in doseči je bilo mogoče le približno polovico prejšnje cene 0,50–0,55 EUR na liter za preventivno destilacijo.

| (24) | Po padcu cen leta 2000 je bilo nemogoče, da bi družba GfW dosegla pričakovane dobičke tako na trgu z vinom kot pri destilaciji za oskrbo trga s pitnim alkoholom. Zato je bilo treba knjigovodsko vrednost zalog družbe GfW bistveno zmanjšati, zaradi česar so obveznosti družbe GfW presegle njena sredstva. |
| --- | --- |

(24)

Po padcu cen leta 2000 je bilo nemogoče, da bi družba GfW dosegla pričakovane dobičke tako na trgu z vinom kot pri destilaciji za oskrbo trga s pitnim alkoholom. Zato je bilo treba knjigovodsko vrednost zalog družbe GfW bistveno zmanjšati, zaradi česar so obveznosti družbe GfW presegle njena sredstva.

| (25) | Zaradi navedenih poslovnih težav je bil do 31. oktobra 2000 pripravljen vmesni obračun poslovanja za tekoče leto, ki ga je pregledal revizor. Obveznosti družbe GfW (15 670 155 EUR) so 31. oktobra 2000 presegale njena takratna sredstva (9 886 856 EUR) za 5 783 299 EUR, pri čemer so bile takšne, kot je navedeno v spodnji preglednici. V skladu s poročilom, ki ga je pripravila revizorska družba Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH, bi se v primeru neukrepanja za družbo GfW zaradi njenih obveznosti, ki so presegale sredstva (Überschuldung), v kratkem začeli postopki zaradi nesolventnosti. |
| --- | --- |

(25)

Zaradi navedenih poslovnih težav je bil do 31. oktobra 2000 pripravljen vmesni obračun poslovanja za tekoče leto, ki ga je pregledal revizor. Obveznosti družbe GfW (15 670 155 EUR) so 31. oktobra 2000 presegale njena takratna sredstva (9 886 856 EUR) za 5 783 299 EUR, pri čemer so bile takšne, kot je navedeno v spodnji preglednici. V skladu s poročilom, ki ga je pripravila revizorska družba Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH, bi se v primeru neukrepanja za družbo GfW zaradi njenih obveznosti, ki so presegale sredstva (Überschuldung), v kratkem začeli postopki zaradi nesolventnosti.

| (26) | Preglednica 1







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Obveznosti do | Znesek |
| Banka WAK | 10 150 959 |
| Finančne institucije | 726 892 |
| Dobavitelji | 218 460 |
| Vinogradniška podjetja in trgovci | 4 355 581 |
| Drugi | 218 263 |
| Skupaj | 15 670 155 |

(26)

Preglednica 1

(v EUR)

Obveznosti do

Znesek

Banka WAK

10 150 959

Finančne institucije

726 892

Dobavitelji

218 460

Vinogradniška podjetja in trgovci

4 355 581

Drugi

218 263

Skupaj

15 670 155

| (27) | V skladu s členom 19 nemškega zakona o nesolventnosti (Insolvenzordnung) so obveznosti, ki presegajo sredstva družbe, razlog za začetek postopkov zaradi nesolventnosti. Zato je bil izvršni odbor družbe GfW v skladu s členom 64 nemškega zakona o družbah z omejeno odgovornostjo (stara različica) v povezavi s členom 19 nemškega zakona o nesolventnosti obvezan, da v treh tednih po tem, ko obveznosti družbe presežejo njena sredstva (Überschuldung), vloži predlog za začetek postopkov zaradi nesolventnosti. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 19 nemškega zakona o nesolventnosti (Insolvenzordnung) so obveznosti, ki presegajo sredstva družbe, razlog za začetek postopkov zaradi nesolventnosti. Zato je bil izvršni odbor družbe GfW v skladu s členom 64 nemškega zakona o družbah z omejeno odgovornostjo (stara različica) v povezavi s členom 19 nemškega zakona o nesolventnosti obvezan, da v treh tednih po tem, ko obveznosti družbe presežejo njena sredstva (Überschuldung), vloži predlog za začetek postopkov zaradi nesolventnosti.

| (28) | Zaradi grozeče nesolventnosti je družba GfW nekatere upnike (banko WAK, vinogradniška podjetja in približno 130 trgovcev, ki so sodelovali pri nakupu iz uvodne izjave 18) prosila, da se odpovejo delu svojih neporavnanih terjatev in družbi tako omogočijo nadaljevanje poslovanja. V primeru vinogradniških podjetij in trgovcev bi odpoved obsegala 90 % neporavnanih terjatev, kar bi pomenilo, da bi prejeli le 2 % več od dogovorjene nakupne cene. Preostali primanjkljaj naj bi se odpravil z obvezno podreditvijo in odpovedjo terjatvam s strani banke WAK. |
| --- | --- |

(28)

Zaradi grozeče nesolventnosti je družba GfW nekatere upnike (banko WAK, vinogradniška podjetja in približno 130 trgovcev, ki so sodelovali pri nakupu iz uvodne izjave 18) prosila, da se odpovejo delu svojih neporavnanih terjatev in družbi tako omogočijo nadaljevanje poslovanja. V primeru vinogradniških podjetij in trgovcev bi odpoved obsegala 90 % neporavnanih terjatev, kar bi pomenilo, da bi prejeli le 2 % več od dogovorjene nakupne cene. Preostali primanjkljaj naj bi se odpravil z obvezno podreditvijo in odpovedjo terjatvam s strani banke WAK.

| (29) | Banka WAK je imela kot glavna upnica (glej preglednico 1) s slabšim položajem zavarovanja velik interes, da se prepreči grozeča nesolventnost. Zato je poskušala vinogradniška podjetja in trgovce prepričati, da se strinjajo z odpovedjo delu svojih terjatev. Banka WAK je 4. decembra 2000 podpisala tudi pisni sporazum z družbo GfW, v katerem se je strinjala s podreditvijo dela svojih neporavnanih terjatev (v skladu s primanjkljajem družbe GfW) v korist drugih upnikov. Končni znesek podreditve terjatev bi se določil šele ob prejetju izjav o odpovedi terjatev vinogradniških podjetij in trgovcev, da bi se zmanjšal podrejeni znesek. Prav tako je bilo dogovorjeno, da bi se banka WAK, če bi se pozneje izkazalo, da je to nujno za preprečitev postopkov zaradi nesolventnosti, odpovedala enakemu znesku terjatev, kot jih je podredila. |
| --- | --- |

(29)

Banka WAK je imela kot glavna upnica (glej preglednico 1) s slabšim položajem zavarovanja velik interes, da se prepreči grozeča nesolventnost. Zato je poskušala vinogradniška podjetja in trgovce prepričati, da se strinjajo z odpovedjo delu svojih terjatev. Banka WAK je 4. decembra 2000 podpisala tudi pisni sporazum z družbo GfW, v katerem se je strinjala s podreditvijo dela svojih neporavnanih terjatev (v skladu s primanjkljajem družbe GfW) v korist drugih upnikov. Končni znesek podreditve terjatev bi se določil šele ob prejetju izjav o odpovedi terjatev vinogradniških podjetij in trgovcev, da bi se zmanjšal podrejeni znesek. Prav tako je bilo dogovorjeno, da bi se banka WAK, če bi se pozneje izkazalo, da je to nujno za preprečitev postopkov zaradi nesolventnosti, odpovedala enakemu znesku terjatev, kot jih je podredila.

| (30) | 1 700 od 2 700 vinogradniških podjetij in trgovcev je izjavilo, da so se pripravljeni odpovedati 90 % svojih preostalih terjatev, kar je približno 60 % neporavnanih terjatev skupine kot celote. Preostala vinogradniška podjetja in trgovci pa so izrecno zavrnili ponudbo ali pa niso odgovorili na prošnjo. Nekateri so se odločili, da se svojim terjatvam ne odpovejo zaradi svojega močnejšega položaja zavarovanja – nekateri so imeli podaljšan pridržek lastninske pravice in so že prejeli predplačilo v višini 80 % dogovorjene cene. To je pomenilo, da bi njihova vračila v primeru postopkov zaradi nesolventnosti presegala 2 % dogovorjene nakupne cene, ki je bila ponujena. |
| --- | --- |

(30)

1 700 od 2 700 vinogradniških podjetij in trgovcev je izjavilo, da so se pripravljeni odpovedati 90 % svojih preostalih terjatev, kar je približno 60 % neporavnanih terjatev skupine kot celote. Preostala vinogradniška podjetja in trgovci pa so izrecno zavrnili ponudbo ali pa niso odgovorili na prošnjo. Nekateri so se odločili, da se svojim terjatvam ne odpovejo zaradi svojega močnejšega položaja zavarovanja – nekateri so imeli podaljšan pridržek lastninske pravice in so že prejeli predplačilo v višini 80 % dogovorjene cene. To je pomenilo, da bi njihova vračila v primeru postopkov zaradi nesolventnosti presegala 2 % dogovorjene nakupne cene, ki je bila ponujena.

| (31) | Poleg tega je več vinogradniških podjetij in trgovcev že vložilo tožbe proti družbi GfW, te pa je obravnavalo sodišče, ki je predlagalo sporazume o poravnavi. V skladu s sporazumi o poravnavi bi morala družba GfW plačati 70 % preostalih terjatev, 30 % pa bi se jih odpovedalo. Sodišče je tudi odločilo, da mora družba GfW kriti 80 % sodnih stroškov. Ker so podobne sporazume o poravnavi predlagala tudi druga sodišča, družba GfW ni več mogla pričakovati, da bi se preostala vinogradniška podjetja in trgovci strinjali z odpovedjo 90 % svojih preostalih terjatev. Poleg tega je več vinogradniških podjetij in trgovcev izjavilo, da bodo zahtevali celotno poplačilo preostalih 20 odstotkov. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega je več vinogradniških podjetij in trgovcev že vložilo tožbe proti družbi GfW, te pa je obravnavalo sodišče, ki je predlagalo sporazume o poravnavi. V skladu s sporazumi o poravnavi bi morala družba GfW plačati 70 % preostalih terjatev, 30 % pa bi se jih odpovedalo. Sodišče je tudi odločilo, da mora družba GfW kriti 80 % sodnih stroškov. Ker so podobne sporazume o poravnavi predlagala tudi druga sodišča, družba GfW ni več mogla pričakovati, da bi se preostala vinogradniška podjetja in trgovci strinjali z odpovedjo 90 % svojih preostalih terjatev. Poleg tega je več vinogradniških podjetij in trgovcev izjavilo, da bodo zahtevali celotno poplačilo preostalih 20 odstotkov.

| (32) | Člen 305a nemškega zakona o nesolventnosti določa, da izvensodna poravnava (außergerichtliche Einigung) za preprečitev poravnave dolgov ni več mogoča, ko en sam upnik začne izvršbo po začetku pogajanj o izvensodni poravnavi. |
| --- | --- |

(32)

Člen 305a nemškega zakona o nesolventnosti določa, da izvensodna poravnava (außergerichtliche Einigung) za preprečitev poravnave dolgov ni več mogoča, ko en sam upnik začne izvršbo po začetku pogajanj o izvensodni poravnavi.

| (33) | Zato družba GfW vinogradniških podjetij in trgovcev ni več mogla prositi za odpoved terjatvam, kot je sprva nameravala. Namesto tega je družba GfW 21. februarja 2001 podpisala sporazum z banko WAK, v katerem se banka WAK strinja, da bo v celoti pokrila primanjkljaj družbe GfW za leto 2000 z odpovedjo svojim terjatvam v vrednosti 5 005 441,60 EUR. Za preostali dolg se za obdobje od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001 ne bodo zaračunale obresti. V sporazumu je tudi določeno, da se bodo preostale terjatve vinogradniških podjetij in trgovcev poravnale v celoti. Tako se je zagotovilo zavarovanje nepodrejenih terjatev banke WAK, odpravil se je primanjkljaj, začasno so se preprečili postopki zaradi nesolventnosti in družba GfW je lahko nadaljevala s poslovanjem. |
| --- | --- |

(33)

Zato družba GfW vinogradniških podjetij in trgovcev ni več mogla prositi za odpoved terjatvam, kot je sprva nameravala. Namesto tega je družba GfW 21. februarja 2001 podpisala sporazum z banko WAK, v katerem se banka WAK strinja, da bo v celoti pokrila primanjkljaj družbe GfW za leto 2000 z odpovedjo svojim terjatvam v vrednosti 5 005 441,60 EUR. Za preostali dolg se za obdobje od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001 ne bodo zaračunale obresti. V sporazumu je tudi določeno, da se bodo preostale terjatve vinogradniških podjetij in trgovcev poravnale v celoti. Tako se je zagotovilo zavarovanje nepodrejenih terjatev banke WAK, odpravil se je primanjkljaj, začasno so se preprečili postopki zaradi nesolventnosti in družba GfW je lahko nadaljevala s poslovanjem.

| (34) | V obdobju od 1. novembra 2000 do 31. decembra 2000 je družba GfW odplačala posojilo banke WAK v vrednosti 1 440 446,92 EUR. V obdobju od leta 2001 do 2005 je nadaljevala s poslovanjem in redno odplačevala posojilo banke WAK v skupni vrednosti 3 728 969,40 EUR. Poleg tega je družba GfW leta 2001 banki WAK plačala obresti v skupni vrednosti 149 757,16 EUR. |
| --- | --- |

(34)

V obdobju od 1. novembra 2000 do 31. decembra 2000 je družba GfW odplačala posojilo banke WAK v vrednosti 1 440 446,92 EUR. V obdobju od leta 2001 do 2005 je nadaljevala s poslovanjem in redno odplačevala posojilo banke WAK v skupni vrednosti 3 728 969,40 EUR. Poleg tega je družba GfW leta 2001 banki WAK plačala obresti v skupni vrednosti 149 757,16 EUR.

| (35) | Zaradi zmanjšanja prometa na običajnih področjih poslovanja družbe GfW in nezadostne kapitalizacije se je družba GfW do 31. decembra 2004 odločila za prekinitev vseh dejavnosti in likvidacijo družbe. Vse preostale zaloge s preostalih področij poslovanja so bile prodane. Vsi iztržki so se uporabili za poplačilo banki WAK. S kupcem (posameznikom) je bilo dogovorjeno, da se vrednost preostalih zalog glede na popis blaga z dne 31. decembra 2004 prenese na banko WAK konec leta 2005. Vrednost zalog naj bi bila enaka izhodiščni nabavni vrednosti 79 579,79 EUR. |
| --- | --- |

(35)

Zaradi zmanjšanja prometa na običajnih področjih poslovanja družbe GfW in nezadostne kapitalizacije se je družba GfW do 31. decembra 2004 odločila za prekinitev vseh dejavnosti in likvidacijo družbe. Vse preostale zaloge s preostalih področij poslovanja so bile prodane. Vsi iztržki so se uporabili za poplačilo banki WAK. S kupcem (posameznikom) je bilo dogovorjeno, da se vrednost preostalih zalog glede na popis blaga z dne 31. decembra 2004 prenese na banko WAK konec leta 2005. Vrednost zalog naj bi bila enaka izhodiščni nabavni vrednosti 79 579,79 EUR.

| (36) | Družba GfW je bila 1. junija 2005 dokončno razpuščena in leta 2006 izbrisana iz trgovskega registra. Pravnega naslednika ni, prav tako pa ne kakršne koli pravne osebe, ki bi lahko vrnila pomoč. |
| --- | --- |

(36)

Družba GfW je bila 1. junija 2005 dokončno razpuščena in leta 2006 izbrisana iz trgovskega registra. Pravnega naslednika ni, prav tako pa ne kakršne koli pravne osebe, ki bi lahko vrnila pomoč.

| (37) | Do 31. decembra 2005 je bilo odplačanih 9 897 154,65 EUR posojila in plačanih 793 994,99 EUR obresti. Po likvidaciji preostalih sredstev družbe GfW (87 079,79 EUR) so bile preostale neporavnane terjatve banke WAK v vrednosti približno 313 000 EUR razglašene za neizterljive in so bile odpisane. Del posojila, ki ni bil odplačan, je tako skupaj znašal 5 318 441,60 EUR (prvotna odpoved terjatvam v vrednosti 5 005 441,60 EUR plus neporavnane terjatve po likvidaciji v vrednosti 313 000 EUR). |
| --- | --- |

(37)

Do 31. decembra 2005 je bilo odplačanih 9 897 154,65 EUR posojila in plačanih 793 994,99 EUR obresti. Po likvidaciji preostalih sredstev družbe GfW (87 079,79 EUR) so bile preostale neporavnane terjatve banke WAK v vrednosti približno 313 000 EUR razglašene za neizterljive in so bile odpisane. Del posojila, ki ni bil odplačan, je tako skupaj znašal 5 318 441,60 EUR (prvotna odpoved terjatvam v vrednosti 5 005 441,60 EUR plus neporavnane terjatve po likvidaciji v vrednosti 313 000 EUR).

II.7.   Značilnosti in intenzivnost pomoči

| (38) | Posojilo banke WAK v vrednosti 15 302 696,25 je bilo družbi GfW odobreno v več obrokih v letu 1999 za obdobje 12 do 18 mesecev:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| 11.11.1999 | 5 936 061,62 |
| 25.11.1999 | 6 868 777,04 |
| 1.12.1999 | 585 429,72 |
| 13.12.1999 | 112 110,66 |
| 17.12.1999 | 1 800 317,21 |
| Skupaj | 15 302 696,25 |

(38)

Posojilo banke WAK v vrednosti 15 302 696,25 je bilo družbi GfW odobreno v več obrokih v letu 1999 za obdobje 12 do 18 mesecev:

(v EUR)

11.11.1999

5 936 061,62

25.11.1999

6 868 777,04

1.12.1999

585 429,72

13.12.1999

112 110,66

17.12.1999

1 800 317,21

Skupaj

15 302 696,25

| (39) | Obračunane so bile naslednje obrestne mere:






  Zadnje četrtletje leta 1999 | 3,28 % |
| --- | --- | --- |
| Prvo četrtletje leta 2000 | 3,51 % |
| Drugo četrtletje leta 2000 | 4,15 % |
| Tretje četrtletje leta 2000 | 4,80 % |
| Zadnje četrtletje leta 2000 | 5,15 % |
| Leto 2001 | 4,55 %–5,25 % |

(39)

Obračunane so bile naslednje obrestne mere:

Zadnje četrtletje leta 1999

3,28 %

Prvo četrtletje leta 2000

3,51 %

Drugo četrtletje leta 2000

4,15 %

Tretje četrtletje leta 2000

4,80 %

Zadnje četrtletje leta 2000

5,15 %

Leto 2001

4,55 %–5,25 %

| (40) | Dobavitelji so 11. novembra 1999 prejeli predplačilo v vrednosti 80 % dogovorjene cene. Poleg tega se je zaradi podaljšanega pridržka lastninske pravice, dodeljene nekaterim dobaviteljem, ki ne bi dokončali obdelave, tipiziranja ali mešanja, del zalog uporabil za zavarovanje preostalih 20 % terjatev teh dobaviteljev. Tudi zaloge so bile sprejete kot zavarovanje za banko WAK. Vendar je imela banka WAK zaradi pridržka lastninske pravice le podrejeno terjatev na del zaloge, dokler se terjatve s podaljšanim pridržkom lastninske pravice niso poravnale. Večji delež tveganja nihanj cen so tako nosili družba GfW in njeni upniki, med katerimi je bila banka WAK glavna upnica. |
| --- | --- |

(40)

Dobavitelji so 11. novembra 1999 prejeli predplačilo v vrednosti 80 % dogovorjene cene. Poleg tega se je zaradi podaljšanega pridržka lastninske pravice, dodeljene nekaterim dobaviteljem, ki ne bi dokončali obdelave, tipiziranja ali mešanja, del zalog uporabil za zavarovanje preostalih 20 % terjatev teh dobaviteljev. Tudi zaloge so bile sprejete kot zavarovanje za banko WAK. Vendar je imela banka WAK zaradi pridržka lastninske pravice le podrejeno terjatev na del zaloge, dokler se terjatve s podaljšanim pridržkom lastninske pravice niso poravnale. Večji delež tveganja nihanj cen so tako nosili družba GfW in njeni upniki, med katerimi je bila banka WAK glavna upnica.

| (41) | Na posojilo, ki ga je banka WAK odobrila družbi GfW, so se plačale le omejene obresti: od 11. novembra 1999 do 31. decembra 1999 (po obrestni meri 3,28 %), od 1. januarja 2000 do 31. decembra 2000 (3,51 %–5,15 %) in od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001 (4,55 %–5,25 %). Po 31. decembru 2001 se niso zahtevale dodatne obresti. |
| --- | --- |

(41)

Na posojilo, ki ga je banka WAK odobrila družbi GfW, so se plačale le omejene obresti: od 11. novembra 1999 do 31. decembra 1999 (po obrestni meri 3,28 %), od 1. januarja 2000 do 31. decembra 2000 (3,51 %–5,15 %) in od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001 (4,55 %–5,25 %). Po 31. decembru 2001 se niso zahtevale dodatne obresti.

| (42) | Glede na tveganje, ki ga je banka WAK prevzela s posojilom denarja družbi GfW, bi se morala poleg redne obrestne mere zaračunati znatna premija za tveganje. Ker se takšna premija za tveganje obrestni meri ni dodala, je bil v času odobritve posojila prisoten element pomoči. Ta element pomoči je mogoče izračunati kot razliko med zaračunano obrestno mero in tržno obrestno mero s prištetjem premije za tveganje, ki bi se morala zaračunati. |
| --- | --- |

(42)

Glede na tveganje, ki ga je banka WAK prevzela s posojilom denarja družbi GfW, bi se morala poleg redne obrestne mere zaračunati znatna premija za tveganje. Ker se takšna premija za tveganje obrestni meri ni dodala, je bil v času odobritve posojila prisoten element pomoči. Ta element pomoči je mogoče izračunati kot razliko med zaračunano obrestno mero in tržno obrestno mero s prištetjem premije za tveganje, ki bi se morala zaračunati.

| (43) | V skladu z obvestilom Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (8), kakor je bilo spremenjeno s sporočilom Komisije o tehničnih prilagoditvah metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (9), ki se uporablja za zadevno obdobje, je osnovna referenčna mera za Nemčijo med 5,23 % in 6,33 %. V skladu z obvestilom je določena referenčna mera najnižja mera, ki se lahko poveča v okoliščinah, v katerih obstaja posebno tveganje (na primer podjetje v težavah ali, kadar ni zagotovljenega poroštva, ki ga običajno zahtevajo banke). V takšnih primerih lahko premija znaša do 400 baznih točk ali več, če nobena zasebna banka ne bi odobrila zadevnega posojila. |
| --- | --- |

(43)

V skladu z obvestilom Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (8), kakor je bilo spremenjeno s sporočilom Komisije o tehničnih prilagoditvah metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (9), ki se uporablja za zadevno obdobje, je osnovna referenčna mera za Nemčijo med 5,23 % in 6,33 %. V skladu z obvestilom je določena referenčna mera najnižja mera, ki se lahko poveča v okoliščinah, v katerih obstaja posebno tveganje (na primer podjetje v težavah ali, kadar ni zagotovljenega poroštva, ki ga običajno zahtevajo banke). V takšnih primerih lahko premija znaša do 400 baznih točk ali več, če nobena zasebna banka ne bi odobrila zadevnega posojila.

| (44) | Po navedbah Nemčije so bile obrestne mere nemških bank v enakem obdobju za podobna posojila med 5,25 % in 6,50 % (VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.) ter 5,40 % in 6 % (Die Kreissparkasse Bad Dürkheim). |
| --- | --- |

(44)

Po navedbah Nemčije so bile obrestne mere nemških bank v enakem obdobju za podobna posojila med 5,25 % in 6,50 % (VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.) ter 5,40 % in 6 % (Die Kreissparkasse Bad Dürkheim).

II.8.   Trajanje ukrepa

| (45) | Enkratni ukrep. |
| --- | --- |

(45)

Enkratni ukrep.

II.9.   Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

| (46) | Komisija je začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU zaradi suma, da bi lahko podreditev in odpoved terjatvam pomenili državno pomoč v smislu člena 107 PDEU. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU zaradi suma, da bi lahko podreditev in odpoved terjatvam pomenili državno pomoč v smislu člena 107 PDEU.

| (47) | Komisija je na podlagi informacij, ki so bile na voljo ob začetku formalnega postopka preiskave, zlasti preučila, ali sta se podreditev in odpoved terjatvam izvedli v skladu s preskusom zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je na podlagi informacij, ki so bile na voljo ob začetku formalnega postopka preiskave, zlasti preučila, ali sta se podreditev in odpoved terjatvam izvedli v skladu s preskusom zasebnega upnika.

| (48) | S preskusom zasebnega upnika se oceni, ali bi zasebni upnik pod enakimi tržnimi pogoji ravnal ali je ravnal enako kot javni upnik. Pri zadevnem primeru so imeli zasebni upniki 31. oktobra 2000 do družbe GfW terjatve v skupni vrednosti 5,5 milijona EUR, vendar se nobeden od njih terjatvam ni odpovedal. V poročilu neodvisnega revizorja je navedeno, da je bilo za banko WAK z ekonomskega vidika smiselno, da podredi in odpove del svojih terjatev, vendar ni pojasnjeno, zakaj nobeden od drugih upnikov ni bil pripravljen odpovedati svojih terjatev. |
| --- | --- |

(48)

S preskusom zasebnega upnika se oceni, ali bi zasebni upnik pod enakimi tržnimi pogoji ravnal ali je ravnal enako kot javni upnik. Pri zadevnem primeru so imeli zasebni upniki 31. oktobra 2000 do družbe GfW terjatve v skupni vrednosti 5,5 milijona EUR, vendar se nobeden od njih terjatvam ni odpovedal. V poročilu neodvisnega revizorja je navedeno, da je bilo za banko WAK z ekonomskega vidika smiselno, da podredi in odpove del svojih terjatev, vendar ni pojasnjeno, zakaj nobeden od drugih upnikov ni bil pripravljen odpovedati svojih terjatev.

| (49) | Na začetku formalnega postopka preiskave je Komisija sklenila, da ob začetku postopka ni bilo mogoče izključiti, da podreditev in odpoved terjatev banke WAK (posojilo družbi GfW in prihodnja plačila obresti na to posojilo) nista v skladu s preskusom zasebnega upnika, saj sta bili očitno višji, kot je bilo nujno potrebno, ter pretirano v korist družbe GfW in drugih upnikov (zlasti vinogradniških podjetij in trgovcev), ki so jim bile terjatve v celoti povrnjene. |
| --- | --- |

(49)

Na začetku formalnega postopka preiskave je Komisija sklenila, da ob začetku postopka ni bilo mogoče izključiti, da podreditev in odpoved terjatev banke WAK (posojilo družbi GfW in prihodnja plačila obresti na to posojilo) nista v skladu s preskusom zasebnega upnika, saj sta bili očitno višji, kot je bilo nujno potrebno, ter pretirano v korist družbe GfW in drugih upnikov (zlasti vinogradniških podjetij in trgovcev), ki so jim bile terjatve v celoti povrnjene.

| (50) | Začetek formalnega postopka preiskave se je nato razširil, da bi se vključila odobritev posojila. Zlasti je bil izražen dvom, ali je bila odobritev posojila v skladu s tržnimi pogoji (premija za tveganje ni bila zaračunana) in z zadostnimi zavarovanji. |
| --- | --- |

(50)

Začetek formalnega postopka preiskave se je nato razširil, da bi se vključila odobritev posojila. Zlasti je bil izražen dvom, ali je bila odobritev posojila v skladu s tržnimi pogoji (premija za tveganje ni bila zaračunana) in z zadostnimi zavarovanji.

| (51) | Pri podaljšanju formalnega postopka preiskave se je spet pojavil dvom glede mogoče pomoči vinogradniškim podjetjem in trgovcem. Na podlagi informacij, ki so bile takrat na voljo, je kazalo, da je bila cena, plačana za mošt, višja od ustrezne tržne cene, da cilj transakcije ni bil povečanje dobičkov, ampak podpora trga za vino in mošt, ter da je bil položaj zavarovanja, dodeljen vinogradniškim podjetjem in trgovcem v skladu s prodajno pogodbo, ugodnejši kot v običajnih okoliščinah. |
| --- | --- |

(51)

Pri podaljšanju formalnega postopka preiskave se je spet pojavil dvom glede mogoče pomoči vinogradniškim podjetjem in trgovcem. Na podlagi informacij, ki so bile takrat na voljo, je kazalo, da je bila cena, plačana za mošt, višja od ustrezne tržne cene, da cilj transakcije ni bil povečanje dobičkov, ampak podpora trga za vino in mošt, ter da je bil položaj zavarovanja, dodeljen vinogradniškim podjetjem in trgovcem v skladu s prodajno pogodbo, ugodnejši kot v običajnih okoliščinah.

| (52) | Dvom glede cene je bil poudarjen v dokumentih, ki jih je predložila Nemčija po prvem začetku postopka in so prikazovali nihanje v ceni na liter namiznega vina (brez vključenega DDV) leta 1999 v regiji Pfalška-Rheinhessen od najmanj 0,26 EUR (oktober/november) do 0,30 EUR (junij do september), 0,35 EUR (april) in do največ 1,10 EUR (februar, junij, november/december). Tako je bila najmanjša tržna cena za namizno vino v času odobritve posojila 0,26 EUR na liter. |
| --- | --- |

(52)

Dvom glede cene je bil poudarjen v dokumentih, ki jih je predložila Nemčija po prvem začetku postopka in so prikazovali nihanje v ceni na liter namiznega vina (brez vključenega DDV) leta 1999 v regiji Pfalška-Rheinhessen od najmanj 0,26 EUR (oktober/november) do 0,30 EUR (junij do september), 0,35 EUR (april) in do največ 1,10 EUR (februar, junij, november/december). Tako je bila najmanjša tržna cena za namizno vino v času odobritve posojila 0,26 EUR na liter.

| (53) | Povprečna nakupna cena 0,38 EUR na liter je bila tako očitno višja od najnižje tržne cene približno 0,26 EUR na liter. |
| --- | --- |

(53)

Povprečna nakupna cena 0,38 EUR na liter je bila tako očitno višja od najnižje tržne cene približno 0,26 EUR na liter.

III.   PRITOŽBE IN INFORMACIJE TRETJIH STRANI

| (54) | Komisija je prejela informacije, iz katerih je razvidno, da se je navedena odpoved terjatvam financirala prek sredstev banke WAK. Zvezna dežela Porenje-Pfalška naj bi kot javni organ, ki financira banko WAK, preučevala mogočo dokapitalizacijo zaradi zmanjšane kapitalske osnove banke WAK, vendar se na koncu zanjo ni odločila. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je prejela informacije, iz katerih je razvidno, da se je navedena odpoved terjatvam financirala prek sredstev banke WAK. Zvezna dežela Porenje-Pfalška naj bi kot javni organ, ki financira banko WAK, preučevala mogočo dokapitalizacijo zaradi zmanjšane kapitalske osnove banke WAK, vendar se na koncu zanjo ni odločila.

| (55) | Komisija je prejela pritožbo v zvezi z domnevno državno pomočjo, ki naj bi bila vključena v odpoved terjatvam s strani banke WAK. Pritožnik je navedel, da je družba GfW konkurirala pri prodaji vinskih destilatov in zaradi odpovedi v njeno korist so imeli konkurenti velike težave s prodajo svojih proizvodov. Pritožnik je predložil več časopisnih člankov z informacijami o odpovedi terjatev banke WAK v korist družbe GfW. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je prejela pritožbo v zvezi z domnevno državno pomočjo, ki naj bi bila vključena v odpoved terjatvam s strani banke WAK. Pritožnik je navedel, da je družba GfW konkurirala pri prodaji vinskih destilatov in zaradi odpovedi v njeno korist so imeli konkurenti velike težave s prodajo svojih proizvodov. Pritožnik je predložil več časopisnih člankov z informacijami o odpovedi terjatev banke WAK v korist družbe GfW.

| (56) | Isti pritožnik je posredoval tudi dopis, ki ga je od urada javnega tožilca v Kaiserslauternu (centralni urad za gospodarski kriminal) prejel kot odgovor na svoj dopis temu uradu. Dopis urada javnega tožilca v Kaiserslauternu povzema informacije, ki jih je predložil pritožnik v obliki časopisnih člankov in izjav, ter pritožnika obvešča, da glede na prejete informacije ni podlage za začetek kazenskopreiskovalnih postopkov (strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten). |
| --- | --- |

(56)

Isti pritožnik je posredoval tudi dopis, ki ga je od urada javnega tožilca v Kaiserslauternu (centralni urad za gospodarski kriminal) prejel kot odgovor na svoj dopis temu uradu. Dopis urada javnega tožilca v Kaiserslauternu povzema informacije, ki jih je predložil pritožnik v obliki časopisnih člankov in izjav, ter pritožnika obvešča, da glede na prejete informacije ni podlage za začetek kazenskopreiskovalnih postopkov (strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten).

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (57) | Komisija ni prejela nobenih pripomb kot del formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(57)

Komisija ni prejela nobenih pripomb kot del formalnega postopka preiskave.

| (58) | V ponovnih dopisih pritožnika po prvotnem začetku postopka ni bilo nobenih novih dejstev ali argumentov. |
| --- | --- |

(58)

V ponovnih dopisih pritožnika po prvotnem začetku postopka ni bilo nobenih novih dejstev ali argumentov.

V.   PRIPOMBE NEMČIJE

V.1.   Element pomoči v času odobritve posojila

| (59) | Nemčija je predložila izčrpne informacije o pogojih za odobritev posojila banke WAK družbi GfW, ki so vključene v opis ukrepa v oddelku II. |
| --- | --- |

(59)

Nemčija je predložila izčrpne informacije o pogojih za odobritev posojila banke WAK družbi GfW, ki so vključene v opis ukrepa v oddelku II.

| (60) | Nemčija se v svojih pripombah strinja, da so bile obresti, ki jih je banka WAK zaračunala za posojilo družbi GfW, nižje od tržne obrestne mere. Nemčija priznava, da razlika med tržno obrestno mero in zaračunano obrestno mero pomeni pomoč družbi GfW v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(60)

Nemčija se v svojih pripombah strinja, da so bile obresti, ki jih je banka WAK zaračunala za posojilo družbi GfW, nižje od tržne obrestne mere. Nemčija priznava, da razlika med tržno obrestno mero in zaračunano obrestno mero pomeni pomoč družbi GfW v smislu člena 107(1) PDEU.

| (61) | Nemčija je tudi predložila dokaz, da je bila družba GfW s 1. junijem 2005 likvidirana in razpuščena. Vse preostale zaloge s preostalih področij poslovanja so bile prodane. Vsi iztržki bili uporabljeni za poplačilo banki WAK. S kupcem (posameznikom) je bilo dogovorjeno, da se vrednost preostalih zalog glede na popis blaga z dne 31. decembra 2004 prenese na banko WAK konec leta 2005. Vrednost zalog naj bi bila enaka izhodiščni nabavni vrednosti 79 579,79 EUR. Družba GfW je bila leta 2006 izbrisana iz trgovskega registra, pri čemer pravnega naslednika ni, prav tako pa ne kakršne koli pravne osebe, ki bi lahko vrnila pomoč. Po mnenju Nemčije v skladu z ustaljeno sodno prakso (10) vračilo zato ni mogoče. |
| --- | --- |

(61)

Nemčija je tudi predložila dokaz, da je bila družba GfW s 1. junijem 2005 likvidirana in razpuščena. Vse preostale zaloge s preostalih področij poslovanja so bile prodane. Vsi iztržki bili uporabljeni za poplačilo banki WAK. S kupcem (posameznikom) je bilo dogovorjeno, da se vrednost preostalih zalog glede na popis blaga z dne 31. decembra 2004 prenese na banko WAK konec leta 2005. Vrednost zalog naj bi bila enaka izhodiščni nabavni vrednosti 79 579,79 EUR. Družba GfW je bila leta 2006 izbrisana iz trgovskega registra, pri čemer pravnega naslednika ni, prav tako pa ne kakršne koli pravne osebe, ki bi lahko vrnila pomoč. Po mnenju Nemčije v skladu z ustaljeno sodno prakso (10) vračilo zato ni mogoče.

| (62) | Nemčija zagotavlja, da je bila odobritev navadnega, razširjenega ali podaljšanega pridržka lastninske pravice družbe GfW vinogradniškim podjetjem in trgovcem v povezavi s prodajo mošta v skladu z običajno poslovno prakso. Poleg tega Nemčija zagotavlja, da je tudi sprejem zavarovanih sredstev kot zavarovanja kljub pridržku lastninske pravice, kot je ga je izvedla banka WAK za posojilo družbi GfW, v skladu z običajno poslovno prakso. |
| --- | --- |

(62)

Nemčija zagotavlja, da je bila odobritev navadnega, razširjenega ali podaljšanega pridržka lastninske pravice družbe GfW vinogradniškim podjetjem in trgovcem v povezavi s prodajo mošta v skladu z običajno poslovno prakso. Poleg tega Nemčija zagotavlja, da je tudi sprejem zavarovanih sredstev kot zavarovanja kljub pridržku lastninske pravice, kot je ga je izvedla banka WAK za posojilo družbi GfW, v skladu z običajno poslovno prakso.

| (63) | Nemčija nadalje navaja, da je bil mošt, ki ga je jeseni 1999 kupila družba GfW, kupljen po tržni ceni, ker je bilo 60 % kupljenega mošta kakovostni mošt (najmanj 60 stopinj Oechsleja) in ne mošt za navadno namizno vino, kot je bilo predpostavljeno ob začetku postopka. Po mnenju Nemčije so zahteve glede kakovosti za proizvodnjo penečega vina višje od zahtev za namizno vino (najmanj 60 stopinj Oechsleja za peneče vino in 44 stopinj Oechsleja za namizno vino). Preostalih 40 % mošta je bilo namenjenih za navadno namizno vino, pri čemer je bil mošt kupljen, da bi se izkoristili ugodni pogoji preventivne destilacije. |
| --- | --- |

(63)

Nemčija nadalje navaja, da je bil mošt, ki ga je jeseni 1999 kupila družba GfW, kupljen po tržni ceni, ker je bilo 60 % kupljenega mošta kakovostni mošt (najmanj 60 stopinj Oechsleja) in ne mošt za navadno namizno vino, kot je bilo predpostavljeno ob začetku postopka. Po mnenju Nemčije so zahteve glede kakovosti za proizvodnjo penečega vina višje od zahtev za namizno vino (najmanj 60 stopinj Oechsleja za peneče vino in 44 stopinj Oechsleja za namizno vino). Preostalih 40 % mošta je bilo namenjenih za navadno namizno vino, pri čemer je bil mošt kupljen, da bi se izkoristili ugodni pogoji preventivne destilacije.

| (64) | Nemčija v pripombah poudarja, da je koncept trženja družbe GfW za 60 % zalog vključeval nakup velikih količin visokokakovostnega mošta in njegovo naknadno predelavo v osnovo za peneče vino (Sektgrundwein) v skladu z zahtevami vinskih kleti glede homogenosti in kakovosti. Za osnovo za proizvodnjo penečega vina sta potrebni nizka vsebnost SO2 in visoka vsebnost sadnih kislin. To bi se lahko doseglo samo, če bi se mošt kupil v jesenskem prodajnem obdobju in bi ga nato družba GfW sama predelala v osnovo. |
| --- | --- |

(64)

Nemčija v pripombah poudarja, da je koncept trženja družbe GfW za 60 % zalog vključeval nakup velikih količin visokokakovostnega mošta in njegovo naknadno predelavo v osnovo za peneče vino (Sektgrundwein) v skladu z zahtevami vinskih kleti glede homogenosti in kakovosti. Za osnovo za proizvodnjo penečega vina sta potrebni nizka vsebnost SO2 in visoka vsebnost sadnih kislin. To bi se lahko doseglo samo, če bi se mošt kupil v jesenskem prodajnem obdobju in bi ga nato družba GfW sama predelala v osnovo.

| (65) | V skladu z informacijami, ki jih je predložila Nemčija, je bila osnovna cena za liter mošta z vrednostjo 60 stopinj Oechsleja na trgu osnove za peneče vino 0,312 EUR na liter. Pri vsaki dodatni stopinji Oechsleja (do največ 80 stopinj Oechsleja) se je cena zvišala za 0,005 EUR na liter. Vinogradniška podjetja in trgovci so za svoj visokokakovostni mošt, tj. 60 % kupljenega mošta, prejemali plačilo v skladu s tem načelom. |
| --- | --- |

(65)

V skladu z informacijami, ki jih je predložila Nemčija, je bila osnovna cena za liter mošta z vrednostjo 60 stopinj Oechsleja na trgu osnove za peneče vino 0,312 EUR na liter. Pri vsaki dodatni stopinji Oechsleja (do največ 80 stopinj Oechsleja) se je cena zvišala za 0,005 EUR na liter. Vinogradniška podjetja in trgovci so za svoj visokokakovostni mošt, tj. 60 % kupljenega mošta, prejemali plačilo v skladu s tem načelom.

| (66) | V zvezi s tem Nemčija opozarja na upoštevni trg. Po njenem mnenju tržne cene za navadno namizno vino ni mogoče uporabiti kot merilo za teh 60 % zaloge, ker upoštevni trg družbe GfW ni trg z navadnim namiznim vinom, ampak trg kakovostnejše osnove za proizvodnjo penečega vina. Nemčija se sklicuje tudi na teorijo zamenljivosti povpraševanja, ki poudarja, da se dva proizvoda ne prodajata na istem trgu, če enega ni mogoče zamenjati z drugim, tudi če se cena enega spremeni. V zadevnem primeru zaradi posebnih zahtev za mošt in osnovo za proizvodnjo penečega vina zamenjava teh z moštom za navadno namizno vino ali z navadnim namiznim vinom ne bi bila mogoča, tudi če bi se cena namiznega vina znatno znižala. Znižanje cene namiznega vina tako ne more vplivati na ceno mošta za proizvodnjo penečega vina, ker nista medsebojno zamenljiva. |
| --- | --- |

(66)

V zvezi s tem Nemčija opozarja na upoštevni trg. Po njenem mnenju tržne cene za navadno namizno vino ni mogoče uporabiti kot merilo za teh 60 % zaloge, ker upoštevni trg družbe GfW ni trg z navadnim namiznim vinom, ampak trg kakovostnejše osnove za proizvodnjo penečega vina. Nemčija se sklicuje tudi na teorijo zamenljivosti povpraševanja, ki poudarja, da se dva proizvoda ne prodajata na istem trgu, če enega ni mogoče zamenjati z drugim, tudi če se cena enega spremeni. V zadevnem primeru zaradi posebnih zahtev za mošt in osnovo za proizvodnjo penečega vina zamenjava teh z moštom za navadno namizno vino ali z navadnim namiznim vinom ne bi bila mogoča, tudi če bi se cena namiznega vina znatno znižala. Znižanje cene namiznega vina tako ne more vplivati na ceno mošta za proizvodnjo penečega vina, ker nista medsebojno zamenljiva.

| (67) | V skladu s statističnimi podatki o uvozu nemškega združenja vinogradnikov (Deutsche Weinbauverband) za obdobje 1998–2001 je imelo uvoženo belo vino, ki je zaradi svoje visoke kakovosti primerno za proizvodnjo penečega vina, tržno ceno 0,38 EUR na liter, kar je precej več od navedene cene za namizno vino, ki znaša 0,26 EUR na liter. Nemčija v pripombah ugotavlja, da obstajata dva ločena trga, prvi za navadno namizno vino in mošt za navadno namizno vino, drugi pa za visokokakovostno osnovo in mošt, ki sta namenjena za proizvodnjo penečega vina. |
| --- | --- |

(67)

V skladu s statističnimi podatki o uvozu nemškega združenja vinogradnikov (Deutsche Weinbauverband) za obdobje 1998–2001 je imelo uvoženo belo vino, ki je zaradi svoje visoke kakovosti primerno za proizvodnjo penečega vina, tržno ceno 0,38 EUR na liter, kar je precej več od navedene cene za namizno vino, ki znaša 0,26 EUR na liter. Nemčija v pripombah ugotavlja, da obstajata dva ločena trga, prvi za navadno namizno vino in mošt za navadno namizno vino, drugi pa za visokokakovostno osnovo in mošt, ki sta namenjena za proizvodnjo penečega vina.

| (68) | Po mnenju Nemčije naj bi torej veljalo, da je upoštevni trg za vino, ki ni namenjeno za destilacijo, trg visokokakovostne osnove za proizvodnjo penečega vina, na katerem se dosegajo precej višje cene (0,38 EUR na liter), kot je tržna cena za navadno namizno vino (0,26 EUR na liter). Nemčija zato meni, da je cena, ki jo je za mošt plačala družba GfW, ustrezala tržni ceni na upoštevnem trgu in je vključevala običajno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(68)

Po mnenju Nemčije naj bi torej veljalo, da je upoštevni trg za vino, ki ni namenjeno za destilacijo, trg visokokakovostne osnove za proizvodnjo penečega vina, na katerem se dosegajo precej višje cene (0,38 EUR na liter), kot je tržna cena za navadno namizno vino (0,26 EUR na liter). Nemčija zato meni, da je cena, ki jo je za mošt plačala družba GfW, ustrezala tržni ceni na upoštevnem trgu in je vključevala običajno stopnjo dobička.

| (69) | Poleg tega je družba GfW načrtovala sodelovanje v programih EU za skladiščenje in destilacijo (družba GfW je vinogradnikom že prej ponujala tovrstne storitve). V okviru programa za skladiščenje je bila cena za 20 % zalog, ki naj bi se pozneje prodale kot osnova za proizvodnjo penečega vina, 0,06 EUR na liter. V okviru programa za destilacijo je bila cena za 40 % zalog, poslanih v destilacijo, 0,50–0,55 EUR na liter. |
| --- | --- |

(69)

Poleg tega je družba GfW načrtovala sodelovanje v programih EU za skladiščenje in destilacijo (družba GfW je vinogradnikom že prej ponujala tovrstne storitve). V okviru programa za skladiščenje je bila cena za 20 % zalog, ki naj bi se pozneje prodale kot osnova za proizvodnjo penečega vina, 0,06 EUR na liter. V okviru programa za destilacijo je bila cena za 40 % zalog, poslanih v destilacijo, 0,50–0,55 EUR na liter.

| (70) | Po mnenju Nemčije so bile te dejavnosti dobičkonosne v času, ko je banka WAK odobrila posojilo družbi GfW. Na eni strani je družba GfW nameravala 40 % kupljenega mošta decembra 1999 uporabiti za preventivno destilacijo po ceni, ki je bila znatno višja od nakupne cene (0,50–0,55 EUR na liter). Na drugi strani se je predvidevalo, da bodo proizvajalci penečih vin plačali sorazmerno visoke cene (0,36–0,41 EUR na liter) za velike količine enotne osnove zajamčene kakovosti. Nemčija meni, da bi lahko družba GfW dosegla povprečen prihodek od prodaje v višini 0,44–0,46 EUR na liter, kar je veliko več od povprečnih 0,38 EUR na liter, ki jih prejmejo vinogradniška podjetja in trgovci. |
| --- | --- |

(70)

Po mnenju Nemčije so bile te dejavnosti dobičkonosne v času, ko je banka WAK odobrila posojilo družbi GfW. Na eni strani je družba GfW nameravala 40 % kupljenega mošta decembra 1999 uporabiti za preventivno destilacijo po ceni, ki je bila znatno višja od nakupne cene (0,50–0,55 EUR na liter). Na drugi strani se je predvidevalo, da bodo proizvajalci penečih vin plačali sorazmerno visoke cene (0,36–0,41 EUR na liter) za velike količine enotne osnove zajamčene kakovosti. Nemčija meni, da bi lahko družba GfW dosegla povprečen prihodek od prodaje v višini 0,44–0,46 EUR na liter, kar je veliko več od povprečnih 0,38 EUR na liter, ki jih prejmejo vinogradniška podjetja in trgovci.

| (71) | Načrtovanje je potekalo na podlagi naslednjih predpostavk ciljnih cen: | Obseg | Cena/liter (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Destilacija | 40 % | 0,50–0,55 |
| Subvencija EU za skladiščenje vina/mošta (1 leto): 0,06 EUR/l in naknadna prodaja kot osnova za peneče vino | 20 % | 0,435 |
| Prodaja kot osnova za peneče vino | 40 % | 0,375 |

(71)

Načrtovanje je potekalo na podlagi naslednjih predpostavk ciljnih cen:

Obseg

Cena/liter (v EUR)

Destilacija

40 %

0,50–0,55

Subvencija EU za skladiščenje vina/mošta (1 leto): 0,06 EUR/l in naknadna prodaja kot osnova za peneče vino

20 %

0,435

Prodaja kot osnova za peneče vino

40 %

0,375

| (72) | Na podlagi navedenih predpostavk je bila pričakovana povprečna prodajna cena 0,44–0,46 EUR na liter. |
| --- | --- |

(72)

Na podlagi navedenih predpostavk je bila pričakovana povprečna prodajna cena 0,44–0,46 EUR na liter.

| (73) | Iz zgoraj navedene napovedi prodaje izhaja naslednji izračun dobička: | Cena/liter (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nakupna cena in obdelava | 0,37–0,38 |
| Prihodek od prodaje osnove za peneče vino, destilacije, subvencij za skladiščenje | 0,44–0,46 |
| Pričakovani dobiček | 0,06–0,09 |

(73)

Iz zgoraj navedene napovedi prodaje izhaja naslednji izračun dobička:

Cena/liter (v EUR)

Nakupna cena in obdelava

0,37–0,38

Prihodek od prodaje osnove za peneče vino, destilacije, subvencij za skladiščenje

0,44–0,46

Pričakovani dobiček

0,06–0,09

| (74) | Na podlagi skupne količine približno 44 milijonov litrov je bil pričakovan dobiček v znesku približno 2,64–3,96 milijona EUR. |
| --- | --- |

(74)

Na podlagi skupne količine približno 44 milijonov litrov je bil pričakovan dobiček v znesku približno 2,64–3,96 milijona EUR.

| (75) | Nemčija se sklicuje tudi na dejstvo, da je bila tržna cena, ki jo je za namizno vino v sklepih o sprožitvi postopka navedla Evropska komisija (0,26 EUR na liter), najnižja ponujena cena za namizno vino v novembru 1999. Polna ponujena cena novembra 1999 je tržna cena za namizno vino, ki znaša 0,26–0,56 EUR na liter. Poleg tega je bil to celoten razpon za celo leto 1999. Leta 2000 je razpon znašal 0,20–0,41 EUR na liter. Nemčija poudarja tudi, da je imelo 60 % mošta, ki ga je kupila družba GfW, povprečno 81 stopinj Oechsleja, kar močno presega 44 stopinj Oechsleja, zahtevanih za namizno vino, pri čemer se je to izražalo v ceni, ki jo je družba GfW plačala za mošt. |
| --- | --- |

(75)

Nemčija se sklicuje tudi na dejstvo, da je bila tržna cena, ki jo je za namizno vino v sklepih o sprožitvi postopka navedla Evropska komisija (0,26 EUR na liter), najnižja ponujena cena za namizno vino v novembru 1999. Polna ponujena cena novembra 1999 je tržna cena za namizno vino, ki znaša 0,26–0,56 EUR na liter. Poleg tega je bil to celoten razpon za celo leto 1999. Leta 2000 je razpon znašal 0,20–0,41 EUR na liter. Nemčija poudarja tudi, da je imelo 60 % mošta, ki ga je kupila družba GfW, povprečno 81 stopinj Oechsleja, kar močno presega 44 stopinj Oechsleja, zahtevanih za namizno vino, pri čemer se je to izražalo v ceni, ki jo je družba GfW plačala za mošt.

V.2.   Element pomoči v času podreditve in odpovedi terjatvam

| (76) | Po mnenju Nemčije je bilo po vmesnem obračunu poslovanja novembra 2000 ugotovljeno, da družbi GfW grozi nesolventnost. Družba GfW je imela takrat primanjkljaj tekočega računa približno 6 milijonov EUR, kar se je potrdilo med pripravo letnega računovodskega izkaza za leto 2000. Razlog za primanjkljaj je bil, da se je vrednost zalog, ki so bile še vedno v lasti družbe GfW, zmanjšala zaradi znatnega znižanja tržnih cen, kar je pomenilo, da bi lahko družba GfW svoje zaloge prodala le po ceni, nižji od predvidene. |
| --- | --- |

(76)

Po mnenju Nemčije je bilo po vmesnem obračunu poslovanja novembra 2000 ugotovljeno, da družbi GfW grozi nesolventnost. Družba GfW je imela takrat primanjkljaj tekočega računa približno 6 milijonov EUR, kar se je potrdilo med pripravo letnega računovodskega izkaza za leto 2000. Razlog za primanjkljaj je bil, da se je vrednost zalog, ki so bile še vedno v lasti družbe GfW, zmanjšala zaradi znatnega znižanja tržnih cen, kar je pomenilo, da bi lahko družba GfW svoje zaloge prodala le po ceni, nižji od predvidene.

| (77) | V skladu z informacijami, ki jih je predložila Nemčija, je imela banka WAK 31. oktobra 2000 še vedno 10 milijonov EUR terjatev do družbe GfW. Banka WAK je kot zavarovanje sprejela zavarovana sredstva družbe GfW, ki so takrat imela vrednost 5,7 milijona EUR. Ta sredstva so bila odvisna od pridržka lastninske pravice (navadnega, razširjenega ali podaljšanega) vinogradniških podjetij in trgovcev, ki bi po mnenju Nemčije zato imela prednost v primeru nesolventnosti. Tako bi morala družba GfW po mnenju Nemčije v primeru postopka zaradi nesolventnosti plačila vinogradniškim podjetjem in trgovcem v znesku približno 3,5 milijona EUR poravnati pred plačili drugim upnikom. |
| --- | --- |

(77)

V skladu z informacijami, ki jih je predložila Nemčija, je imela banka WAK 31. oktobra 2000 še vedno 10 milijonov EUR terjatev do družbe GfW. Banka WAK je kot zavarovanje sprejela zavarovana sredstva družbe GfW, ki so takrat imela vrednost 5,7 milijona EUR. Ta sredstva so bila odvisna od pridržka lastninske pravice (navadnega, razširjenega ali podaljšanega) vinogradniških podjetij in trgovcev, ki bi po mnenju Nemčije zato imela prednost v primeru nesolventnosti. Tako bi morala družba GfW po mnenju Nemčije v primeru postopka zaradi nesolventnosti plačila vinogradniškim podjetjem in trgovcem v znesku približno 3,5 milijona EUR poravnati pred plačili drugim upnikom.

| (78) | Da bi se pravočasno odpravil primanjkljaj in preprečil začetek postopkov zaradi nesolventnosti v skladu s členom 64 nemškega zakona o družbah z omejeno odgovornostjo (stara različica) v povezavi s členom 19 nemškega zakona o nesolventnosti, je bilo potrebno takojšnje ukrepanje. |
| --- | --- |

(78)

Da bi se pravočasno odpravil primanjkljaj in preprečil začetek postopkov zaradi nesolventnosti v skladu s členom 64 nemškega zakona o družbah z omejeno odgovornostjo (stara različica) v povezavi s členom 19 nemškega zakona o nesolventnosti, je bilo potrebno takojšnje ukrepanje.

| (79) | Nemčija poudarja, da je imela banka WAK kot glavna upnica s slabšim položajem zavarovanja velik interes, da se prepreči grozeča insolventnost. Zato je poskušala vinogradniška podjetja in trgovce prepričati, da se odpovejo delu svojih terjatev, in je 4. decembra 2000 z družbo GfW sprejela tudi dogovor, da:






  — | po dogovoru vinogradniških podjetij in trgovcev o odpovedi 90 % svojih preostalih terjatev podredi terjatve v višini primanjkljaja, |
| --- | --- | --- |

(79)

Nemčija poudarja, da je imela banka WAK kot glavna upnica s slabšim položajem zavarovanja velik interes, da se prepreči grozeča insolventnost. Zato je poskušala vinogradniška podjetja in trgovce prepričati, da se odpovejo delu svojih terjatev, in je 4. decembra 2000 z družbo GfW sprejela tudi dogovor, da:

—

po dogovoru vinogradniških podjetij in trgovcev o odpovedi 90 % svojih preostalih terjatev podredi terjatve v višini primanjkljaja,

| — | se bo odpovedala enakemu znesku zahtevkov, kot jih je podredila, vendar le, če bo to potrebno. |
| --- | --- |

—

se bo odpovedala enakemu znesku zahtevkov, kot jih je podredila, vendar le, če bo to potrebno.

| (80) | Družba GfW kljub uspešnemu začetku pogajanj, ko se je večina vinogradniških podjetij in trgovcev strinjala z odpovedjo terjatvam, na koncu ni bila uspešna zaradi usklajenega delovanja nekaterih vinogradniških podjetij in trgovcev ter njihovih odvetnikov. Zaradi prednostnega položaja zavarovanja, ki je bil posledica razširjenega ali podaljšanega pridržka lastninske pravice, se svojim terjatvami niso bili pripravljeni odpovedati in so vložili tožbe. Te tožbe je obravnavalo sodišče, ki je predlagalo sporazume o poravnavi. V skladu s sporazumi o poravnavi bi morala družba GfW plačati 70 % preostalih terjatev, 30 % pa bi se jih odpovedalo. Sodišče je tudi odločilo, da mora družba GfW kriti 80 % sodnih stroškov. Podobne sporazume o poravnavi so predlagala tudi druga sodišča. Družba GfW zato ni več mogla pričakovati, da bi se vinogradniška podjetja in trgovci strinjali z odpovedjo 90 % svojih preostalih terjatev. Poleg tega je več vinogradniških podjetij in trgovcev izjavilo, da bodo zahtevali celotno poplačilo preostalih 20 odstotkov. Dejstvo, da je 1 700 od 2 700 vinogradniških podjetij in trgovcev že nakazalo, da bi se bili pripravljeni odpovedati delu svojih terjatev, ni bilo več pomembno, ker člen 305a nemškega zakona o nesolventnosti določa, da izvensodna poravnava (außergerichtliche Einigung) za preprečitev postopkov zaradi nesolventnosti ni več mogoča, ko en sam upnik začne izvršbo po začetku pogajanj o izvensodni poravnavi. |
| --- | --- |

(80)

Družba GfW kljub uspešnemu začetku pogajanj, ko se je večina vinogradniških podjetij in trgovcev strinjala z odpovedjo terjatvam, na koncu ni bila uspešna zaradi usklajenega delovanja nekaterih vinogradniških podjetij in trgovcev ter njihovih odvetnikov. Zaradi prednostnega položaja zavarovanja, ki je bil posledica razširjenega ali podaljšanega pridržka lastninske pravice, se svojim terjatvami niso bili pripravljeni odpovedati in so vložili tožbe. Te tožbe je obravnavalo sodišče, ki je predlagalo sporazume o poravnavi. V skladu s sporazumi o poravnavi bi morala družba GfW plačati 70 % preostalih terjatev, 30 % pa bi se jih odpovedalo. Sodišče je tudi odločilo, da mora družba GfW kriti 80 % sodnih stroškov. Podobne sporazume o poravnavi so predlagala tudi druga sodišča. Družba GfW zato ni več mogla pričakovati, da bi se vinogradniška podjetja in trgovci strinjali z odpovedjo 90 % svojih preostalih terjatev. Poleg tega je več vinogradniških podjetij in trgovcev izjavilo, da bodo zahtevali celotno poplačilo preostalih 20 odstotkov. Dejstvo, da je 1 700 od 2 700 vinogradniških podjetij in trgovcev že nakazalo, da bi se bili pripravljeni odpovedati delu svojih terjatev, ni bilo več pomembno, ker člen 305a nemškega zakona o nesolventnosti določa, da izvensodna poravnava (außergerichtliche Einigung) za preprečitev postopkov zaradi nesolventnosti ni več mogoča, ko en sam upnik začne izvršbo po začetku pogajanj o izvensodni poravnavi.

| (81) | Zato se je 21. februarja 2001 banka WAK z družbo GfW dogovorila, da bo primanjkljaj iz leta 2000 pokrila z odpovedjo svojim terjatvam v vrednosti 5 005 441,60 EUR, da za preostali dolg za obdobje od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001 ne bo zaračunavala obresti in da se bodo terjatve vinogradniških podjetij in trgovcev poravnale v celoti. Zavarovanje nepodrejenih terjatev je bilo zagotovljeno. Primanjkljaj družbe GfW je bil odpravljen, postopki zaradi nesolventnosti so bili preprečeni, družba GfW pa je lahko nadaljevala s poslovanjem. |
| --- | --- |

(81)

Zato se je 21. februarja 2001 banka WAK z družbo GfW dogovorila, da bo primanjkljaj iz leta 2000 pokrila z odpovedjo svojim terjatvam v vrednosti 5 005 441,60 EUR, da za preostali dolg za obdobje od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001 ne bo zaračunavala obresti in da se bodo terjatve vinogradniških podjetij in trgovcev poravnale v celoti. Zavarovanje nepodrejenih terjatev je bilo zagotovljeno. Primanjkljaj družbe GfW je bil odpravljen, postopki zaradi nesolventnosti so bili preprečeni, družba GfW pa je lahko nadaljevala s poslovanjem.

| (82) | Nemčija trdi, da sta podreditev in odpoved terjatev v skladu s preskusom zasebnega upnika. Nemčija to trditev podpira s sklicevanjem na ustrezno sodno prakso. |
| --- | --- |

(82)

Nemčija trdi, da sta podreditev in odpoved terjatev v skladu s preskusom zasebnega upnika. Nemčija to trditev podpira s sklicevanjem na ustrezno sodno prakso.

| (83) | Odpoved delu terjatve se lahko zahteva, da se poveča dejansko povrnjeni znesek (11). Zasebni upnik bi ravnal tako, da bi čim bolj zmanjšal svojo izgubo. Če terjatev ni bila dovolj zavarovana, bi dogovor o preložitvi poplačila povečal možnosti za poplačilo brez izgube, ker bi imel dolžnik možnost, da premaga krizo in izboljša svoj položaj (12). V sodbi Sodišča prve stopnje v zadevi HAMSA je sodišče zavrnilo prejšnjo prakso Komisije, ki je zahtevala, da imajo zasebni in javni upniki enak delež odpovedi terjatvam glede na njihov delež dolga. Namesto tega je sodišče določilo, da se lahko preskus zasebnega upnika uporabi tudi, če je razmerje odpovedi različnih upnikov nesorazmerno. Sodišče prve stopnje poudarja, da je odločilen status upnika kot lastnika zavarovanih, preferencialnih ali navadnih terjatev, tj. rang zavarovanj različnih upnikov. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da javni upnik ravna kot zasebni upnik, če se po obširni in razumni oceni zneska, ki bi ga lahko izterjal, tveganja likvidacije in možnosti, da bo podjetje ponovno vzpostavilo sposobnost preživetja odloči, da se bo odpovedal delu svojih terjatev (13). Nazadnje se Nemčija sklicuje na odločbo Komisije v zadevi Huta Cynku, kjer je Komisija odločila, da nobena ugodnost, in torej nobena državna pomoč, ne obstaja, kadar bi prestrukturiranje prineslo boljši iztržek kot likvidacija (14). |
| --- | --- |

(83)

Odpoved delu terjatve se lahko zahteva, da se poveča dejansko povrnjeni znesek (11). Zasebni upnik bi ravnal tako, da bi čim bolj zmanjšal svojo izgubo. Če terjatev ni bila dovolj zavarovana, bi dogovor o preložitvi poplačila povečal možnosti za poplačilo brez izgube, ker bi imel dolžnik možnost, da premaga krizo in izboljša svoj položaj (12). V sodbi Sodišča prve stopnje v zadevi HAMSA je sodišče zavrnilo prejšnjo prakso Komisije, ki je zahtevala, da imajo zasebni in javni upniki enak delež odpovedi terjatvam glede na njihov delež dolga. Namesto tega je sodišče določilo, da se lahko preskus zasebnega upnika uporabi tudi, če je razmerje odpovedi različnih upnikov nesorazmerno. Sodišče prve stopnje poudarja, da je odločilen status upnika kot lastnika zavarovanih, preferencialnih ali navadnih terjatev, tj. rang zavarovanj različnih upnikov. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da javni upnik ravna kot zasebni upnik, če se po obširni in razumni oceni zneska, ki bi ga lahko izterjal, tveganja likvidacije in možnosti, da bo podjetje ponovno vzpostavilo sposobnost preživetja odloči, da se bo odpovedal delu svojih terjatev (13). Nazadnje se Nemčija sklicuje na odločbo Komisije v zadevi Huta Cynku, kjer je Komisija odločila, da nobena ugodnost, in torej nobena državna pomoč, ne obstaja, kadar bi prestrukturiranje prineslo boljši iztržek kot likvidacija (14).

| (84) | Na podlagi tega Nemčija trdi, da sta bili, ob upoštevanju položaja banke WAK kot glavne upnice in njenega slabšega položaja zavarovanja v primerjavi z vinogradniškimi podjetji in trgovci, podreditev in odpoved terjatev v skladu s preskusom zasebnega upnika ter ne pomenita državne pomoči. V postopku zaradi nesolventnosti bi banka WAK izgubila najmanj enak, zelo verjetno pa še večji obseg svojih preostalih terjatev. |
| --- | --- |

(84)

Na podlagi tega Nemčija trdi, da sta bili, ob upoštevanju položaja banke WAK kot glavne upnice in njenega slabšega položaja zavarovanja v primerjavi z vinogradniškimi podjetji in trgovci, podreditev in odpoved terjatev v skladu s preskusom zasebnega upnika ter ne pomenita državne pomoči. V postopku zaradi nesolventnosti bi banka WAK izgubila najmanj enak, zelo verjetno pa še večji obseg svojih preostalih terjatev.

| (85) | Le s preprečitvijo nesolventnosti družbe GfW ter poravnavo preostalih terjatev vinogradniških podjetij in trgovcev je lahko banka WAK koristila polne zavarovalne pravice do preostalih zalog in zagotovila poplačilo svojih preostalih terjatev, ki je višje od poplačila v primeru nesolventnosti. |
| --- | --- |

(85)

Le s preprečitvijo nesolventnosti družbe GfW ter poravnavo preostalih terjatev vinogradniških podjetij in trgovcev je lahko banka WAK koristila polne zavarovalne pravice do preostalih zalog in zagotovila poplačilo svojih preostalih terjatev, ki je višje od poplačila v primeru nesolventnosti.

| (86) | Po mnenju Nemčije je bilo delovanje banke WAK s predhodnega vidika pravilno, zlasti ker ji je s tem, da je spremenila svoj slab položaj zavarovanja v primarno zavarovalno pravico in preprečila grozečo nesolventnost družbe GfW, uspelo zagotoviti višje poplačilo. Po mnenju Nemčije bi vsaka zasebna banka v takih razmerah ravnala enako. |
| --- | --- |

(86)

Po mnenju Nemčije je bilo delovanje banke WAK s predhodnega vidika pravilno, zlasti ker ji je s tem, da je spremenila svoj slab položaj zavarovanja v primarno zavarovalno pravico in preprečila grozečo nesolventnost družbe GfW, uspelo zagotoviti višje poplačilo. Po mnenju Nemčije bi vsaka zasebna banka v takih razmerah ravnala enako.

| (87) | Po mnenju nemških organov bi predhodna ocena računovodskih evidenc družbe GfW pokazala, da bi banka WAK ob nadaljevanju poslovanja družbe GfW lahko izvedla poplačila v vrednosti 5 112 918,81 milijona EUR. Če pa bi družba GfW začela postopek zaradi nesolventnosti, potem bi banka WAK lahko izvedla poplačila v vrednosti največ 2,4 milijona EUR. To pomeni razliko najmanj 2,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

(87)

Po mnenju nemških organov bi predhodna ocena računovodskih evidenc družbe GfW pokazala, da bi banka WAK ob nadaljevanju poslovanja družbe GfW lahko izvedla poplačila v vrednosti 5 112 918,81 milijona EUR. Če pa bi družba GfW začela postopek zaradi nesolventnosti, potem bi banka WAK lahko izvedla poplačila v vrednosti največ 2,4 milijona EUR. To pomeni razliko najmanj 2,7 milijona EUR.

| (88) | To potrjuje poročilo neodvisnega revizorja (15) z dne 3. februarja 2003, ki ga je naročila banka WAK, predložili pa so ga nemški organi. V sklepni ugotovitvi poročila je navedeno, da je bilo za banko WAK z ekonomskega vidika smiselno, da podredi svoje terjatve, se odpove delu svojih terjatev v zgoraj navedenem znesku in se odpove prihodnjim plačilom obresti. Nemčija je predložila naslednje razloge za to sklepno ugotovitev:






  — | Če banka WAK ne bi podredila in odpovedala svojih terjatev in plačil obresti, bi morala družba GfW vložiti predlog za postopek zaradi nesolventnosti in bi bila likvidirana. Terjatve banke WAK bi bilo treba izplačati iz prodaje zalog družbe GfW. |
| --- | --- | --- |

(88)

To potrjuje poročilo neodvisnega revizorja (15) z dne 3. februarja 2003, ki ga je naročila banka WAK, predložili pa so ga nemški organi. V sklepni ugotovitvi poročila je navedeno, da je bilo za banko WAK z ekonomskega vidika smiselno, da podredi svoje terjatve, se odpove delu svojih terjatev v zgoraj navedenem znesku in se odpove prihodnjim plačilom obresti. Nemčija je predložila naslednje razloge za to sklepno ugotovitev:

—

Če banka WAK ne bi podredila in odpovedala svojih terjatev in plačil obresti, bi morala družba GfW vložiti predlog za postopek zaradi nesolventnosti in bi bila likvidirana. Terjatve banke WAK bi bilo treba izplačati iz prodaje zalog družbe GfW.

| — | Če bi bila družba likvidirana, bi se vrednost njenih zalog znižala. Dejanski iztržki od prodaje zalog bi znašali le približno 50 do 70 % njihove knjigovodske vrednosti. Zato bi ob ohranitvi zavarovalnih pravic iztržki znašali 1,84–2,4 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

Če bi bila družba likvidirana, bi se vrednost njenih zalog znižala. Dejanski iztržki od prodaje zalog bi znašali le približno 50 do 70 % njihove knjigovodske vrednosti. Zato bi ob ohranitvi zavarovalnih pravic iztržki znašali 1,84–2,4 milijona EUR.

| — | Postopki zaradi nesolventnosti so dragi. |
| --- | --- |

—

Postopki zaradi nesolventnosti so dragi.

| — | Nemški zakon o nesolventnosti določa pravico do izločitve za proizvode s pridržkom lastninske pravice, vendar se to opredeli na podlagi možnosti stečajnega upravitelja, da izbere med izpolnjevanjem pogodbe in izločitvijo sredstev (člen 103 nemškega zakona o nesolventnosti). Izločitev sredstev je mogoča le, če stečajni upravitelj zavrne izpolnitev pogodbe, ker lahko v tem primeru upnik odstopi od pogodbe, zahteva izločitev sredstev in je upravičen do odškodnine zaradi neizpolnjevanja pogodbe. Predplačila se lahko pobotajo. V zameno lahko družba GfW zahteva povrnitev že izvedenih plačil, ki jih je mogoče pobotati z odškodnino zaradi neizpolnjevanja pogodbe. |
| --- | --- |

—

Nemški zakon o nesolventnosti določa pravico do izločitve za proizvode s pridržkom lastninske pravice, vendar se to opredeli na podlagi možnosti stečajnega upravitelja, da izbere med izpolnjevanjem pogodbe in izločitvijo sredstev (člen 103 nemškega zakona o nesolventnosti). Izločitev sredstev je mogoča le, če stečajni upravitelj zavrne izpolnitev pogodbe, ker lahko v tem primeru upnik odstopi od pogodbe, zahteva izločitev sredstev in je upravičen do odškodnine zaradi neizpolnjevanja pogodbe. Predplačila se lahko pobotajo. V zameno lahko družba GfW zahteva povrnitev že izvedenih plačil, ki jih je mogoče pobotati z odškodnino zaradi neizpolnjevanja pogodbe.

| — | V nasprotju s tem pa je bilo, ko je banka WAK podredila del svojih terjatev, pravno mogoče, da se je družba GfW izognila postopkom zaradi nesolventnosti, banka WAK pa je imela po odpovedi delu svojih terjatev in plačil obresti neporavnane terjatve v znesku 5,15 milijona EUR, katerih povrnitev je lahko pričakovala, saj je družba GfW lahko nadaljevala s poslovanjem. |
| --- | --- |

—

V nasprotju s tem pa je bilo, ko je banka WAK podredila del svojih terjatev, pravno mogoče, da se je družba GfW izognila postopkom zaradi nesolventnosti, banka WAK pa je imela po odpovedi delu svojih terjatev in plačil obresti neporavnane terjatve v znesku 5,15 milijona EUR, katerih povrnitev je lahko pričakovala, saj je družba GfW lahko nadaljevala s poslovanjem.

| — | Poudarjeno je tudi, da bi lahko družba GfW v primeru začetka postopkov zaradi nesolventnosti v skladu s predpisi o nesolventnosti izpodbijala odplačila posojila v znesku 1 440 476,92 EUR, ki jih je banki WAK izplačala v obdobju med 1. novembrom in 31. decembrom 2000. Tako bi bila banka WAK obvezana k poplačilu teh sredstev. |
| --- | --- |

—

Poudarjeno je tudi, da bi lahko družba GfW v primeru začetka postopkov zaradi nesolventnosti v skladu s predpisi o nesolventnosti izpodbijala odplačila posojila v znesku 1 440 476,92 EUR, ki jih je banki WAK izplačala v obdobju med 1. novembrom in 31. decembrom 2000. Tako bi bila banka WAK obvezana k poplačilu teh sredstev.

| (89) | Nemčija poudarja, da naknadna ocena kaže, da je bila možnost podreditve in odpovedi terjatev z ekonomskega vidika bolj smiselna, saj so poplačila, prejeta zaradi preprečitve nesolventnosti družbe GfW, znašala 4 670 517,65 EUR, kar je več kot največ 2,4 milijona EUR, ki bi jih bilo mogoče zagotoviti v okviru postopkov zaradi nesolventnosti. |
| --- | --- |

(89)

Nemčija poudarja, da naknadna ocena kaže, da je bila možnost podreditve in odpovedi terjatev z ekonomskega vidika bolj smiselna, saj so poplačila, prejeta zaradi preprečitve nesolventnosti družbe GfW, znašala 4 670 517,65 EUR, kar je več kot največ 2,4 milijona EUR, ki bi jih bilo mogoče zagotoviti v okviru postopkov zaradi nesolventnosti.

| (90) | Nemčija ugotavlja, da vinogradniška podjetja in trgovci v času podreditve in odpovedi terjatev banke WAK niso prejeli pomoči, ker sta bili podreditev in odpoved terjatev v skladu s preskusom zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(90)

Nemčija ugotavlja, da vinogradniška podjetja in trgovci v času podreditve in odpovedi terjatev banke WAK niso prejeli pomoči, ker sta bili podreditev in odpoved terjatev v skladu s preskusom zasebnega upnika.

VI.   OCENA POMOČI

VI.1.   Skupna ureditev trga

| (91) | Pred začetkom veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino (16) je področje vinogradništva in predelave vina urejala Uredba (ES) št. 1493/1999. Člen 71 Uredbe (ES) št. 1493/1999 določa, da se členi 87, 88 in 89 Pogodbe (zdaj členi 107, 108 in 109 PDEU) uporabljajo za proizvodnjo in trgovino s proizvodi, ki so zajeti v navedeni uredbi. Pred 31. julijem 2000 je področje vinogradništva in predelave vina urejala Uredba (EGS) št. 822/87. Člen 76 Uredbe (EGS) št. 822/87 določa, da se členi 92, 93 in 94 Pogodbe (zdaj členi 107, 108 in 109 PDEU) uporabljajo za proizvodnjo in trgovino s proizvodi iz člena 1 Uredbe. Zato je treba obravnavane ukrepe preučiti z vidika pravil glede državne pomoči. |
| --- | --- |

(91)

Pred začetkom veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino (16) je področje vinogradništva in predelave vina urejala Uredba (ES) št. 1493/1999. Člen 71 Uredbe (ES) št. 1493/1999 določa, da se členi 87, 88 in 89 Pogodbe (zdaj členi 107, 108 in 109 PDEU) uporabljajo za proizvodnjo in trgovino s proizvodi, ki so zajeti v navedeni uredbi. Pred 31. julijem 2000 je področje vinogradništva in predelave vina urejala Uredba (EGS) št. 822/87. Člen 76 Uredbe (EGS) št. 822/87 določa, da se členi 92, 93 in 94 Pogodbe (zdaj členi 107, 108 in 109 PDEU) uporabljajo za proizvodnjo in trgovino s proizvodi iz člena 1 Uredbe. Zato je treba obravnavane ukrepe preučiti z vidika pravil glede državne pomoči.

VI.2.   Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

| (92) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, prepovedana, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(92)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, prepovedana, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (93) | Banka WAK je družba javnega prava, ki se deloma financira iz sredstev zvezne dežele Porenje-Pfalška, delno pa iz davkom podobnih dajatev. Ukrep se zato financira iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(93)

Banka WAK je družba javnega prava, ki se deloma financira iz sredstev zvezne dežele Porenje-Pfalška, delno pa iz davkom podobnih dajatev. Ukrep se zato financira iz državnih sredstev.

| (94) | Zdi se, da pomoč, ki se dodeli podjetju, prizadene trgovino med državami članicami, če podjetje posluje na trgu, odprtem za trgovanje v Evropski uniji (17). Trgovanje s kmetijskimi proizvodi znotraj Unije je obsežno. Zato bi zadevna pomoč lahko prizadela trgovino med državami članicami (18). |
| --- | --- |

(94)

Zdi se, da pomoč, ki se dodeli podjetju, prizadene trgovino med državami članicami, če podjetje posluje na trgu, odprtem za trgovanje v Evropski uniji (17). Trgovanje s kmetijskimi proizvodi znotraj Unije je obsežno. Zato bi zadevna pomoč lahko prizadela trgovino med državami članicami (18).

| (95) | Sodišče je razsodilo, da je za presojo, ali državni ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, treba ugotoviti tudi, ali upravičeno podjetje dobi ekonomsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji (19) ne bi dobilo, in/ali se je podjetje zaradi ukrepa lahko izognilo kritju stroškov, ki bi jih običajno moralo poravnati iz lastnih finančnih sredstev (20). To bi zagotovo zadostovalo, da se pokažejo morebitna izkrivljanja konkurence (21). |
| --- | --- |

(95)

Sodišče je razsodilo, da je za presojo, ali državni ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, treba ugotoviti tudi, ali upravičeno podjetje dobi ekonomsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji (19) ne bi dobilo, in/ali se je podjetje zaradi ukrepa lahko izognilo kritju stroškov, ki bi jih običajno moralo poravnati iz lastnih finančnih sredstev (20). To bi zagotovo zadostovalo, da se pokažejo morebitna izkrivljanja konkurence (21).

VI.2.1.   Obstoj pomoči družbi Gesellschaft für Weinabsatz (GfW)

VI.2.1.a.   Odobritev posojila banke WAK

| (96) | Posojilo banke WAK v znesku 15 302 696,25 EUR je bilo odobreno jeseni 1999. Družbi GfW so bile v obdobju odplačevanja posojila zaračunane obresti po obrestni meri 3,28–5,25 %. Premija za tveganje ni bila zaračunana. V tem obdobju je referenčna mera za Nemčijo znašala 5,23–6,33 %. |
| --- | --- |

(96)

Posojilo banke WAK v znesku 15 302 696,25 EUR je bilo odobreno jeseni 1999. Družbi GfW so bile v obdobju odplačevanja posojila zaračunane obresti po obrestni meri 3,28–5,25 %. Premija za tveganje ni bila zaračunana. V tem obdobju je referenčna mera za Nemčijo znašala 5,23–6,33 %.

| (97) | Nemčija se strinja z mnenjem Komisije, da posojilo ni bilo odobreno v skladu s tržnimi pogoji. Če bi bilo posojilo odobreno v skladu s tržnimi pogoji, bi bila zaračunana višja osnovna mera, zaradi omejene varnosti, ki jo je zagotavljalo zavarovanje posojila, pa bi bila dodana premija za tveganje. |
| --- | --- |

(97)

Nemčija se strinja z mnenjem Komisije, da posojilo ni bilo odobreno v skladu s tržnimi pogoji. Če bi bilo posojilo odobreno v skladu s tržnimi pogoji, bi bila zaračunana višja osnovna mera, zaradi omejene varnosti, ki jo je zagotavljalo zavarovanje posojila, pa bi bila dodana premija za tveganje.

| (98) | Ugotoviti je mogoče, da je posojilo, odobreno družbi GfW, vsebovalo element državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, ker je družba GfW dobila ekonomsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi. Element pomoči se izračuna kot razlika med zaračunano obrestno mero in referenčno mero s prištetjem ustrezne premije za tveganje. |
| --- | --- |

(98)

Ugotoviti je mogoče, da je posojilo, odobreno družbi GfW, vsebovalo element državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, ker je družba GfW dobila ekonomsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi. Element pomoči se izračuna kot razlika med zaračunano obrestno mero in referenčno mero s prištetjem ustrezne premije za tveganje.

| (99) | Morebiten prenos pomoči na pravne naslednike |
| --- | --- |

(99)

Morebiten prenos pomoči na pravne naslednike

| (100) | Po navedbah Nemčije je bila družba GfW s 1. junijem 2005 likvidirana in razpuščena. Vse preostale zaloge s preostalih področij poslovanja so bile prodane. Vsi iztržki bili uporabljeni za poplačilo banki WAK. S kupcem (posameznikom) je bilo dogovorjeno, da se vrednost preostalih zalog glede na popis blaga z dne 31. decembra 2004 prenese na banko WAK konec leta 2005. Vrednost zalog naj bi bila enaka izhodiščni nabavni vrednosti 79 579,79 EUR. Družba GfW je bila leta 2006 izbrisana iz trgovskega registra, pri čemer pravnega naslednika ni, prav tako pa ne kakršne koli pravne osebe, ki bi lahko vrnila pomoč. Po mnenju Nemčije v skladu z ustaljeno sodno prakso (22) vračilo zato ni mogoče. |
| --- | --- |

(100)

Po navedbah Nemčije je bila družba GfW s 1. junijem 2005 likvidirana in razpuščena. Vse preostale zaloge s preostalih področij poslovanja so bile prodane. Vsi iztržki bili uporabljeni za poplačilo banki WAK. S kupcem (posameznikom) je bilo dogovorjeno, da se vrednost preostalih zalog glede na popis blaga z dne 31. decembra 2004 prenese na banko WAK konec leta 2005. Vrednost zalog naj bi bila enaka izhodiščni nabavni vrednosti 79 579,79 EUR. Družba GfW je bila leta 2006 izbrisana iz trgovskega registra, pri čemer pravnega naslednika ni, prav tako pa ne kakršne koli pravne osebe, ki bi lahko vrnila pomoč. Po mnenju Nemčije v skladu z ustaljeno sodno prakso (22) vračilo zato ni mogoče.

| (101) | Ker so bila preostala sredstva družbe GfW prodana, bi lahko njihov kupec izkoristil pomoč, odobreno družbi GfW. Ker je kupec plačal prvotno nakupno ceno, tržne razmere pa so se v zadnjih letih poslabšale, je jasno, da je bila cena, ki jo je plačal, vsaj enaka tržni ceni. Komisija tako ugotavlja, da pomoč ni bila prenesena na kupca preostanka zalog družbe GfW. Hkrati pa je družba GfW prenehala obstajati, zato vračilo pomoči ni mogoče. |
| --- | --- |

(101)

Ker so bila preostala sredstva družbe GfW prodana, bi lahko njihov kupec izkoristil pomoč, odobreno družbi GfW. Ker je kupec plačal prvotno nakupno ceno, tržne razmere pa so se v zadnjih letih poslabšale, je jasno, da je bila cena, ki jo je plačal, vsaj enaka tržni ceni. Komisija tako ugotavlja, da pomoč ni bila prenesena na kupca preostanka zalog družbe GfW. Hkrati pa je družba GfW prenehala obstajati, zato vračilo pomoči ni mogoče.

VI.2.1.b.   Podreditev in odpoved terjatev banke WAK

| (102) | Banka WAK je podreditev terjatev ter odpoved terjatev in plačil obresti financirala iz lastnih sredstev in ustreznega posojila, zato se šteje, da ju je financirala iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(102)

Banka WAK je podreditev terjatev ter odpoved terjatev in plačil obresti financirala iz lastnih sredstev in ustreznega posojila, zato se šteje, da ju je financirala iz državnih sredstev.

| (103) | Da se ugotovi, ali podreditev terjatev ter odpoved terjatev in plačil obresti pomenita državno pomoč družbi GfW v smislu člena 107(1) PDEU, je treba ugotoviti tudi, ali družba GfW dobi ekonomsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi in/ali se je družba GfW zaradi ukrepa lahko izognila kritju stroškov, ki bi jih običajno morala poravnati iz lastnih finančnih sredstev. Ta ocena se mora izvesti s preskusom zasebnega upnika. S preskusom zasebnega upnika se oceni, ali bi zasebni upnik pod enakimi tržnimi pogoji ravnal ali je ravnal enako kot javni upnik. |
| --- | --- |

(103)

Da se ugotovi, ali podreditev terjatev ter odpoved terjatev in plačil obresti pomenita državno pomoč družbi GfW v smislu člena 107(1) PDEU, je treba ugotoviti tudi, ali družba GfW dobi ekonomsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi in/ali se je družba GfW zaradi ukrepa lahko izognila kritju stroškov, ki bi jih običajno morala poravnati iz lastnih finančnih sredstev. Ta ocena se mora izvesti s preskusom zasebnega upnika. S preskusom zasebnega upnika se oceni, ali bi zasebni upnik pod enakimi tržnimi pogoji ravnal ali je ravnal enako kot javni upnik.

| (104) | V skladu z ustaljeno sodno prakso se lahko odpoved delu terjatev zahteva, da se poveča dejansko povrnjeni znesek. Zasebni upnik bi ravnal tako, da bi čim bolj zmanjšal svojo izgubo (23). Če terjatev ni bila dovolj zavarovana, bi dogovor o preložitvi poplačila povečal možnosti za poplačilo brez izgube, ker bi imel dolžnik možnost, da premaga krizo in izboljša svoj položaj (24). |
| --- | --- |

(104)

V skladu z ustaljeno sodno prakso se lahko odpoved delu terjatev zahteva, da se poveča dejansko povrnjeni znesek. Zasebni upnik bi ravnal tako, da bi čim bolj zmanjšal svojo izgubo (23). Če terjatev ni bila dovolj zavarovana, bi dogovor o preložitvi poplačila povečal možnosti za poplačilo brez izgube, ker bi imel dolžnik možnost, da premaga krizo in izboljša svoj položaj (24).

| (105) | V sodbi Sodišča prve stopnje v zadevi HAMSA (25) je sodišče zavrnilo prejšnjo prakso Komisije, ki je zahtevala, da imajo zasebni in javni upniki enak delež odpovedi terjatvam glede na njihov delež dolga. Namesto tega je sodišče določilo, da se lahko preskus zasebnega upnika uporabi tudi, če je razmerje odpovedi različnih upnikov nesorazmerno. Točki 168 in 169 sodbe navajata:






  „(168) | Če podjetje, ki se srečuje z znatnim poslabšanjem svojega finančnega stanja, predlaga dogovor ali vrsto dogovorov za plačilo dolga upnikom z namenom izboljšanja stanja in preprečitve likvidacije, mora vsak upnik izbirati med zneskom, ki mu je ponujen v skladu s predlaganim dogovorom, na eni strani in zneskom, za katerega meni, da bi ga lahko izterjal ob morebitni likvidaciji, na drugi strani. Na njegovo izbiro vplivajo številni dejavniki, kot so njegov status upnika kot lastnika zavarovanih, prednostnih ali običajnih terjatev, narava in obseg vsakega morebitnega zavarovanja, ki ga ima, njegova presoja možnosti, da bo podjetje ponovno vzpostavilo sposobnost preživetja, ter znesek, ki bi ga prejel v primeru likvidacije. Če se na primer izkaže, da je v primeru likvidacije podjetja realizacija vrednosti njegovih sredstev zadostna samo za pokritje hipoteke in prednostnih terjatev, ne bi imele običajne terjatve nobene vrednosti. Če bi se običajni upnik v takšnem primeru odpovedal večjemu delu svojih terjatev, to zanj dejansko ne bi pomenilo odrekanja. |
| --- | --- | --- |

(105)

V sodbi Sodišča prve stopnje v zadevi HAMSA (25) je sodišče zavrnilo prejšnjo prakso Komisije, ki je zahtevala, da imajo zasebni in javni upniki enak delež odpovedi terjatvam glede na njihov delež dolga. Namesto tega je sodišče določilo, da se lahko preskus zasebnega upnika uporabi tudi, če je razmerje odpovedi različnih upnikov nesorazmerno. Točki 168 in 169 sodbe navajata:

„(168)

| (169) | To pomeni, da zaradi pomanjkanja podatkov o dejavnikih, ki določajo vrednosti izbir, ki so na voljo upnikom, iz samega dejstva, da so zneski, ki so jih različni upniki odpisali, očitno nesorazmerni, ni mogoče sklepati o razlogih za njihovo sprejetje predlaganih odpustov dolga.“ |
| --- | --- |

(169)

| (106) | Poleg tega je Sodišče prve stopnje v zadevi HAMSA (26) ugotovilo, da javni upnik ravna kot zasebni upnik, če se po obširni in razumni oceni zneska, ki bi ga lahko izterjal, tveganja likvidacije in možnosti, da bo podjetje ponovno vzpostavilo sposobnost preživetja, odloči, da se bo odpovedal delu svojih terjatev. Nazadnje je Komisija v odločbi v zvezi z zadevo Huta Cynku (27) odločila, da nobena ugodnost, in torej nobena državna pomoč, ne obstaja, kadar bi prestrukturiranje prineslo boljši iztržek kot likvidacija. |
| --- | --- |

(106)

Poleg tega je Sodišče prve stopnje v zadevi HAMSA (26) ugotovilo, da javni upnik ravna kot zasebni upnik, če se po obširni in razumni oceni zneska, ki bi ga lahko izterjal, tveganja likvidacije in možnosti, da bo podjetje ponovno vzpostavilo sposobnost preživetja, odloči, da se bo odpovedal delu svojih terjatev. Nazadnje je Komisija v odločbi v zvezi z zadevo Huta Cynku (27) odločila, da nobena ugodnost, in torej nobena državna pomoč, ne obstaja, kadar bi prestrukturiranje prineslo boljši iztržek kot likvidacija.

| (107) | Ob sklicevanju na zgoraj navedeno sodno prakso je treba pri ocenjevanju, ali bi zasebni upnik ravnal ali je ravnal kot banka WAK, preučiti izbire, ki jih je imela banka WAK na voljo, ko je ugotovila, da družbi GfW grozi nesolventnost, in preučiti, kakšne bi bile ekonomske posledice, povezane s temi odločitvami. Nato je treba na enak način preučiti vinogradniška podjetja in trgovce ter oceniti, ali je mogoče položaj banke WAK primerjati in oceniti na podlagi ravnanja vinogradniških podjetij in trgovcev. |
| --- | --- |

(107)

Ob sklicevanju na zgoraj navedeno sodno prakso je treba pri ocenjevanju, ali bi zasebni upnik ravnal ali je ravnal kot banka WAK, preučiti izbire, ki jih je imela banka WAK na voljo, ko je ugotovila, da družbi GfW grozi nesolventnost, in preučiti, kakšne bi bile ekonomske posledice, povezane s temi odločitvami. Nato je treba na enak način preučiti vinogradniška podjetja in trgovce ter oceniti, ali je mogoče položaj banke WAK primerjati in oceniti na podlagi ravnanja vinogradniških podjetij in trgovcev.

| (108) | Ko je banka WAK izvedela, da družbi GfW grozi nesolventnost, je imela na voljo dve možnosti. Odločila bi se lahko za začetek postopkov zaradi nesolventnosti ali pa bi se temu poskusila izogniti z dogovorom z družbo GfW, ki bi tej družbi omogočil nadaljevanje poslovanja. Na podlagi informacij, ki jih je predložila Nemčija in ki so podprte s poročilom z dne 3. februarja 2003, ki ga je pripravil neodvisni revizor (glej uvodno izjavo 88), bi bile ekonomske posledice, povezane s tema dvema odločitvama, po navedbah Nemčije naslednje. Banka WAK bi lahko v primeru postopkov zaradi nesolventnosti predhodno pričakovala povrnitev največ približno 2,4 milijona EUR terjatev. Če bi banka WAK sklenila dogovor z družbo GfW, v okviru katerega bi se odpovedala delu terjatev in tako družbi GfW omogočila nadaljevanje poslovanja, bi lahko predhodno pričakovala povrnitev približno 5,1 milijona EUR terjatev. Če bi torej banka WAK družbi GfW omogočila, da se izogne začetku postopkov zaradi nesolventnosti, bi dobila povrnjenih 2,7 milijona EUR več. Pripravljenost vinogradniških podjetij in trgovcev na enako ravnanje je le nekoliko vplivala na izračune povrnitve, vendar ni spremenila izida primerjave obeh možnosti. |
| --- | --- |

(108)

Ko je banka WAK izvedela, da družbi GfW grozi nesolventnost, je imela na voljo dve možnosti. Odločila bi se lahko za začetek postopkov zaradi nesolventnosti ali pa bi se temu poskusila izogniti z dogovorom z družbo GfW, ki bi tej družbi omogočil nadaljevanje poslovanja. Na podlagi informacij, ki jih je predložila Nemčija in ki so podprte s poročilom z dne 3. februarja 2003, ki ga je pripravil neodvisni revizor (glej uvodno izjavo 88), bi bile ekonomske posledice, povezane s tema dvema odločitvama, po navedbah Nemčije naslednje. Banka WAK bi lahko v primeru postopkov zaradi nesolventnosti predhodno pričakovala povrnitev največ približno 2,4 milijona EUR terjatev. Če bi banka WAK sklenila dogovor z družbo GfW, v okviru katerega bi se odpovedala delu terjatev in tako družbi GfW omogočila nadaljevanje poslovanja, bi lahko predhodno pričakovala povrnitev približno 5,1 milijona EUR terjatev. Če bi torej banka WAK družbi GfW omogočila, da se izogne začetku postopkov zaradi nesolventnosti, bi dobila povrnjenih 2,7 milijona EUR več. Pripravljenost vinogradniških podjetij in trgovcev na enako ravnanje je le nekoliko vplivala na izračune povrnitve, vendar ni spremenila izida primerjave obeh možnosti.

| (109) | Ocena stopnje povrnitve v primeru nesolventnosti v znesku 2,4 milijona EUR v poročilu temelji na predpostavki Nemčije, da bi bilo treba terjatve vinogradniških podjetij in trgovcev v znesku 4,4 milijona EUR poravnati pred terjatvami banke WAK. Vendar Evropska komisija navaja, da nemški zakon o nesolventnosti določa, da je treba pred dolgovi do banke WAK poravnati le dolg do vinogradniških podjetij in trgovcev s podaljšanim pridržkom lastninske pravice. Drugi dolgovi so v enakem položaju kot dolgovi do banke WAK. Vendar izračuni Evropske komisije kažejo, da lahko celo v primeru, v katerem bi imele terjatve banke WAK ter vinogradniških podjetij in trgovcev enak položaj, banka WAK pričakuje povrnitev največ 4,7 milijona EUR v primeru nesolventnosti (na podlagi največjega skupnega poplačila 6,8 milijona EUR v primeru nesolventnosti ter dejstva, da so banka WAK in vinogradniška podjetja prejeli poplačilo, sorazmerno znesku, ki jim je dolgovan, tj. 10 milijonov EUR za banko WAK ter 4,4 milijona EUR za vinogradniška podjetja in trgovce). Zato je mogoče skleniti, da bi bila za banko WAK predhodno ugodnejša možnost, da družbi GfW omogoči preprečitev nesolventnosti. |
| --- | --- |

(109)

Ocena stopnje povrnitve v primeru nesolventnosti v znesku 2,4 milijona EUR v poročilu temelji na predpostavki Nemčije, da bi bilo treba terjatve vinogradniških podjetij in trgovcev v znesku 4,4 milijona EUR poravnati pred terjatvami banke WAK. Vendar Evropska komisija navaja, da nemški zakon o nesolventnosti določa, da je treba pred dolgovi do banke WAK poravnati le dolg do vinogradniških podjetij in trgovcev s podaljšanim pridržkom lastninske pravice. Drugi dolgovi so v enakem položaju kot dolgovi do banke WAK. Vendar izračuni Evropske komisije kažejo, da lahko celo v primeru, v katerem bi imele terjatve banke WAK ter vinogradniških podjetij in trgovcev enak položaj, banka WAK pričakuje povrnitev največ 4,7 milijona EUR v primeru nesolventnosti (na podlagi največjega skupnega poplačila 6,8 milijona EUR v primeru nesolventnosti ter dejstva, da so banka WAK in vinogradniška podjetja prejeli poplačilo, sorazmerno znesku, ki jim je dolgovan, tj. 10 milijonov EUR za banko WAK ter 4,4 milijona EUR za vinogradniška podjetja in trgovce). Zato je mogoče skleniti, da bi bila za banko WAK predhodno ugodnejša možnost, da družbi GfW omogoči preprečitev nesolventnosti.

| (110) | Izračuni za vinogradniška podjetja in trgovce pa so bili na drugi strani zelo drugačni. Ti so namreč že prejeli 80 % plačila za dobavljeno blago. Poleg tega bi v skladu s ponudbo družbe GfW prejeli le 10 % od 20 % dolgovanega zneska. Dejansko je to pomenilo, da bi v primeru sklenitve dogovora prejeli le dodatna 2 % dogovorjene nakupne cene. To je nedvomno manj od zneska, ki bi ga lahko pričakovali v okviru postopka zaradi nesolventnosti, ne glede na njihovo zavarovanje (navadni, razširjeni ali podaljšani pridržek lastninske pravice). V povprečju bi lahko po pričakovanjih prejeli 48 % svojih preostalih terjatev (2,1 milijona EUR od skupnega dolga 4,4 milijona EUR). Zato ni presenetljivo, da so nekatera vinogradniška podjetja in trgovci zavrnili ponudbo družbe GfW. Poleg tega je moralo biti očitno, da sta odpoved delu terjatev in preprečitev nesolventnosti v interesu banke WAK, čeprav se vinogradniška podjetja in trgovci svojim terjatvam ne bi odpovedali, kar bi jim dejansko omogočilo povrnitev večjega deleža preostalih terjatev od ponujenih 10 %. Nazadnje, več vinogradniških podjetij in trgovcev je že vložilo tožbe proti družbi GfW, pri čemer je sodišče razsodilo v njihovo korist in družbi GfW naložilo, da mora poravnati 80 % preostalih terjatev. |
| --- | --- |

(110)

Izračuni za vinogradniška podjetja in trgovce pa so bili na drugi strani zelo drugačni. Ti so namreč že prejeli 80 % plačila za dobavljeno blago. Poleg tega bi v skladu s ponudbo družbe GfW prejeli le 10 % od 20 % dolgovanega zneska. Dejansko je to pomenilo, da bi v primeru sklenitve dogovora prejeli le dodatna 2 % dogovorjene nakupne cene. To je nedvomno manj od zneska, ki bi ga lahko pričakovali v okviru postopka zaradi nesolventnosti, ne glede na njihovo zavarovanje (navadni, razširjeni ali podaljšani pridržek lastninske pravice). V povprečju bi lahko po pričakovanjih prejeli 48 % svojih preostalih terjatev (2,1 milijona EUR od skupnega dolga 4,4 milijona EUR). Zato ni presenetljivo, da so nekatera vinogradniška podjetja in trgovci zavrnili ponudbo družbe GfW. Poleg tega je moralo biti očitno, da sta odpoved delu terjatev in preprečitev nesolventnosti v interesu banke WAK, čeprav se vinogradniška podjetja in trgovci svojim terjatvam ne bi odpovedali, kar bi jim dejansko omogočilo povrnitev večjega deleža preostalih terjatev od ponujenih 10 %. Nazadnje, več vinogradniških podjetij in trgovcev je že vložilo tožbe proti družbi GfW, pri čemer je sodišče razsodilo v njihovo korist in družbi GfW naložilo, da mora poravnati 80 % preostalih terjatev.

| (111) | Čeprav so bila vinogradniška podjetja in trgovci ter banka WAK vsi upniki družbe GfW, je mogoče ugotoviti, da so bile njihove izbire in izid izbranih možnosti za banko WAK ter vinogradniška podjetja in trgovce tako različni, da niso primerljivi. Dejstvo, da se vinogradniška podjetja in trgovci niso hoteli odpovedati terjatvam, ne bi smelo negativno vplivati na analizo, ali je banka WAK delovala v skladu s preskusom zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(111)

Čeprav so bila vinogradniška podjetja in trgovci ter banka WAK vsi upniki družbe GfW, je mogoče ugotoviti, da so bile njihove izbire in izid izbranih možnosti za banko WAK ter vinogradniška podjetja in trgovce tako različni, da niso primerljivi. Dejstvo, da se vinogradniška podjetja in trgovci niso hoteli odpovedati terjatvam, ne bi smelo negativno vplivati na analizo, ali je banka WAK delovala v skladu s preskusom zasebnega upnika.

| (112) | Komisija po primerjavi različnih možnosti banke WAK ugotavlja, da sta delna podreditev in odpoved terjatev 4. decembra 2000 in 21. februarja 2001 v skupnem znesku 5 005 441,60 EUR ter odpoved plačil obresti od 31. decembra 2000 naprej za banko WAK najugodnejša možnost, ki je zato v skladu s preskusom zasebnega upnika. Podreditev in odpoved terjatev pomenita odlog plačila dolga, kar je za upnika ugodneje od likvidacije. V skladu z ustaljeno sodno prakso (28) javni upnik ugodnost, ki izhaja iz zneska, ponujenega v okviru načrta za prestrukturiranje, primerja z zneskom, ki bi ga lahko izterjal, če bi bila družba likvidirana. Družba GfW tako ni imela ugodnosti, ki jih ne bi imela tudi pod običajnimi tržnimi pogoji, torej družba ni prejela državne pomoči zaradi odločitve banke WAK, da bo podredila in odpovedala del svojih terjatev. |
| --- | --- |

(112)

Komisija po primerjavi različnih možnosti banke WAK ugotavlja, da sta delna podreditev in odpoved terjatev 4. decembra 2000 in 21. februarja 2001 v skupnem znesku 5 005 441,60 EUR ter odpoved plačil obresti od 31. decembra 2000 naprej za banko WAK najugodnejša možnost, ki je zato v skladu s preskusom zasebnega upnika. Podreditev in odpoved terjatev pomenita odlog plačila dolga, kar je za upnika ugodneje od likvidacije. V skladu z ustaljeno sodno prakso (28) javni upnik ugodnost, ki izhaja iz zneska, ponujenega v okviru načrta za prestrukturiranje, primerja z zneskom, ki bi ga lahko izterjal, če bi bila družba likvidirana. Družba GfW tako ni imela ugodnosti, ki jih ne bi imela tudi pod običajnimi tržnimi pogoji, torej družba ni prejela državne pomoči zaradi odločitve banke WAK, da bo podredila in odpovedala del svojih terjatev.

| (113) | Ob začetku postopkov je bil izražen dvom, ali je banka WAK podreditev in odpoved terjatev omejila na najnižjo raven. Vendar Nemčija v pripombah navaja, da se je banka WAK odpovedala deležu svojih terjatev, potrebnih za kritje primanjkljaja družbe GfW za leto 2000, kar je bilo potrebno v skladu z nemškim zakonom o nesolventnosti (glej uvodno izjavo 25), da bi se preprečili postopki zaradi nesolventnosti in bi se družbi GfW omogočilo nadaljevanje poslovanja. V prvi pogodbi (podpisani 4. decembra 2000) med družbo GfW in banko WAK sta se podpisnici, da bi se preprečila nesolventnost družbe GfW, dogovorili o podreditvi terjatev v enakem znesku kot primanjkljaj družbe GfW po privolitvi vinogradniških podjetij in trgovcev v odpoved 90 % preostalih terjatev in po potrebi odpoved zneska terjatve, za katerega je bila dogovorjena podreditev (glej uvodni izjavi 79 in 80). Razlog za večjo odpoved od pričakovane je bil, da se vinogradniška podjetja in trgovci kljub prizadevanju banke WAK in družbe GfW, da bi dosegli njihovo pomoč pri preprečitvi nesolventnosti družbe GfW (glej uvodni izjavi 79 in 80, ki obravnavata pripombe Nemčije), niso odločili za odpoved svojim terjatvam zaradi razlogov iz uvodne izjave 110 zgoraj. Kot je navedeno v uvodni izjavi 108, je odločitev vinogradniških podjetij in trgovcev, da se ne odpovejo deležu svojih preostalih terjatev, le omejeno vplivala na ekonomsko oceno banke WAK in ni spremenila izida te ocene: da je za banko WAK ekonomsko ugodneje, da družbi GfW omogoči preprečitev postopkov zaradi nesolventnosti. |
| --- | --- |

(113)

Ob začetku postopkov je bil izražen dvom, ali je banka WAK podreditev in odpoved terjatev omejila na najnižjo raven. Vendar Nemčija v pripombah navaja, da se je banka WAK odpovedala deležu svojih terjatev, potrebnih za kritje primanjkljaja družbe GfW za leto 2000, kar je bilo potrebno v skladu z nemškim zakonom o nesolventnosti (glej uvodno izjavo 25), da bi se preprečili postopki zaradi nesolventnosti in bi se družbi GfW omogočilo nadaljevanje poslovanja. V prvi pogodbi (podpisani 4. decembra 2000) med družbo GfW in banko WAK sta se podpisnici, da bi se preprečila nesolventnost družbe GfW, dogovorili o podreditvi terjatev v enakem znesku kot primanjkljaj družbe GfW po privolitvi vinogradniških podjetij in trgovcev v odpoved 90 % preostalih terjatev in po potrebi odpoved zneska terjatve, za katerega je bila dogovorjena podreditev (glej uvodni izjavi 79 in 80). Razlog za večjo odpoved od pričakovane je bil, da se vinogradniška podjetja in trgovci kljub prizadevanju banke WAK in družbe GfW, da bi dosegli njihovo pomoč pri preprečitvi nesolventnosti družbe GfW (glej uvodni izjavi 79 in 80, ki obravnavata pripombe Nemčije), niso odločili za odpoved svojim terjatvam zaradi razlogov iz uvodne izjave 110 zgoraj. Kot je navedeno v uvodni izjavi 108, je odločitev vinogradniških podjetij in trgovcev, da se ne odpovejo deležu svojih preostalih terjatev, le omejeno vplivala na ekonomsko oceno banke WAK in ni spremenila izida te ocene: da je za banko WAK ekonomsko ugodneje, da družbi GfW omogoči preprečitev postopkov zaradi nesolventnosti.

| (114) | Komisija zato ugotavlja, da sta bili delna podreditev in odpoved terjatev najugodnejša možnost za banko WAK, zaradi česar sta v skladu z načelom zasebnega upnika in zato ne pomenita državne pomoči družbi GfW v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(114)

Komisija zato ugotavlja, da sta bili delna podreditev in odpoved terjatev najugodnejša možnost za banko WAK, zaradi česar sta v skladu z načelom zasebnega upnika in zato ne pomenita državne pomoči družbi GfW v smislu člena 107(1) PDEU.

VI.2.2.   Obstoj pomoči za vinogradniška podjetja in trgovce

| (115) | Ob začetku in naknadnem podaljšanju formalnega postopka preiskave so se pojavila vprašanja glede morebitne pomoči vinogradniškim podjetjem in trgovcem. Položaj zavarovanja, ki ga je družba GfW v času nakupa dodelila vinogradniškim podjetjem in trgovcem, naj bi bil sorazmerno močan, pri čemer so se pojavili dvomi, ali je dodeljeni položaj zavarovanja dejansko v skladu z običajno poslovno prakso. Poleg tega naj bi bila cena, plačana za kupljeni mošt, višja od tržne cene. Prav tako pa je bila odločitev vinogradniških podjetij in trgovcev, da se ne bodo odpovedali svojim terjatvam, ko je družbi GfW grozila nesolventnost, vprašljiva skupaj z odločitvijo banke WAK za podreditev in poznejšo odpoved deleža terjatev, čeprav so se vinogradniška podjetja in trgovci odločili, da se ne bodo odpovedali 90 % preostalih terjatev (20 % vrednosti zaloge). |
| --- | --- |

(115)

Ob začetku in naknadnem podaljšanju formalnega postopka preiskave so se pojavila vprašanja glede morebitne pomoči vinogradniškim podjetjem in trgovcem. Položaj zavarovanja, ki ga je družba GfW v času nakupa dodelila vinogradniškim podjetjem in trgovcem, naj bi bil sorazmerno močan, pri čemer so se pojavili dvomi, ali je dodeljeni položaj zavarovanja dejansko v skladu z običajno poslovno prakso. Poleg tega naj bi bila cena, plačana za kupljeni mošt, višja od tržne cene. Prav tako pa je bila odločitev vinogradniških podjetij in trgovcev, da se ne bodo odpovedali svojim terjatvam, ko je družbi GfW grozila nesolventnost, vprašljiva skupaj z odločitvijo banke WAK za podreditev in poznejšo odpoved deleža terjatev, čeprav so se vinogradniška podjetja in trgovci odločili, da se ne bodo odpovedali 90 % preostalih terjatev (20 % vrednosti zaloge).

VI.2.2.a.   V času nakupa mošta – dodeljeni položaj zavarovanja

| (116) | Nemčija je v pripombah zagotovila, da so bili navadni, razširjeni ali podaljšani pridržki lastninske pravice, dodeljeni različnim vinogradniškim podjetjem in trgovcem v povezavi z nakupom mošta, dejansko v skladu z običajno poslovno prakso. Čeprav je to vinogradniškim podjetjem in trgovcem omogočilo sorazmerno močan položaj zavarovanja, zlasti podjetjem in trgovcem, ki jim je bil dodeljen podaljšan pridržek, je bil ta položaj vseeno v skladu z običajno poslovno prakso in ni bil močnejši kot v primeru dogovora z zasebnim kupcem. |
| --- | --- |

(116)

Nemčija je v pripombah zagotovila, da so bili navadni, razširjeni ali podaljšani pridržki lastninske pravice, dodeljeni različnim vinogradniškim podjetjem in trgovcem v povezavi z nakupom mošta, dejansko v skladu z običajno poslovno prakso. Čeprav je to vinogradniškim podjetjem in trgovcem omogočilo sorazmerno močan položaj zavarovanja, zlasti podjetjem in trgovcem, ki jim je bil dodeljen podaljšan pridržek, je bil ta položaj vseeno v skladu z običajno poslovno prakso in ni bil močnejši kot v primeru dogovora z zasebnim kupcem.

| (117) | Komisija se sklicuje na priporočila (29) zveze nemških vinskih kleti in trgovcev z vinom (Trier), zveze nemških trgovcev z vinom (Mainz) ter združenja nemških vinogradnikov (Bonn) (Der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier, der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz und der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn), predložena nemškim organom za konkurenco (Bundeskartellamt) v skladu s členom 22(3)(2) nemškega zakona proti omejevanju konkurence (des Gesetzes gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (30). Prva različica priporočil je bila predložena leta 1990, zadnja pa leta 2005. V teh priporočilih je jasno navedeno, da mora prodajalec v primerih, kadar v času prenosa blaga ni plačana polna nakupna cena, obdržati lastniško pravico, dokler ni plačana polna cena. Položaji zavarovanj, dodeljeni vinogradniškim podjetjem in trgovcem v obravnavanem primeru, so zagotavljali različno stopnjo zavarovanja. Le tisti s podaljšanim pridržkom lastninske pravice so imeli v celoti zavarovana plačila. To pomeni, da položaj zavarovanja za vinogradniška podjetja in trgovce v povprečju ni bil tako močan, kot je bilo priporočeno v zgoraj navedenih priporočilih. Komisija zato ob sklicevanju na priporočila in dejanski dodeljeni položaj zavarovanja sprejema zagotovila Nemčije, da je dodelitev položajev zavarovanj, kakor so bili dodeljeni vinogradniškim podjetjem in trgovcem v tem primeru, običajna poslovna praksa ter da dodeljeni položaj zavarovanja ni bil močnejši kot v okviru običajne pogodbe med dvema zasebnima udeležencema in zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(117)

Komisija se sklicuje na priporočila (29) zveze nemških vinskih kleti in trgovcev z vinom (Trier), zveze nemških trgovcev z vinom (Mainz) ter združenja nemških vinogradnikov (Bonn) (Der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier, der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz und der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn), predložena nemškim organom za konkurenco (Bundeskartellamt) v skladu s členom 22(3)(2) nemškega zakona proti omejevanju konkurence (des Gesetzes gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (30). Prva različica priporočil je bila predložena leta 1990, zadnja pa leta 2005. V teh priporočilih je jasno navedeno, da mora prodajalec v primerih, kadar v času prenosa blaga ni plačana polna nakupna cena, obdržati lastniško pravico, dokler ni plačana polna cena. Položaji zavarovanj, dodeljeni vinogradniškim podjetjem in trgovcem v obravnavanem primeru, so zagotavljali različno stopnjo zavarovanja. Le tisti s podaljšanim pridržkom lastninske pravice so imeli v celoti zavarovana plačila. To pomeni, da položaj zavarovanja za vinogradniška podjetja in trgovce v povprečju ni bil tako močan, kot je bilo priporočeno v zgoraj navedenih priporočilih. Komisija zato ob sklicevanju na priporočila in dejanski dodeljeni položaj zavarovanja sprejema zagotovila Nemčije, da je dodelitev položajev zavarovanj, kakor so bili dodeljeni vinogradniškim podjetjem in trgovcem v tem primeru, običajna poslovna praksa ter da dodeljeni položaj zavarovanja ni bil močnejši kot v okviru običajne pogodbe med dvema zasebnima udeležencema in zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

VI.2.2.b.   V času nakupa mošta – cena, plačana za kupljeni mošt

| (118) | Ob začetku postopkov naj bi bila cena, ki jo je družba GfW plačala za kupljeni mošt, višja od tržne cene. Kot tržna cena je bila uporabljena cena za namizno vino, pri čemer je bila kot referenčna cena navedena cena 0,26 EUR na liter. Nemčija je v pripombah predložila bistvene informacije o poslovni strategiji družbe GfW, iz katere je razvidno, da trg za navadno namizno vino ni upoštevni trg in da ima družba GfW tri cilje. Prvič, kupiti mošt za namizno vino, s katerim bo sodelovala v programu EU za destilacijo (40 % zaloge). Drugič, kupiti visokokakovostni mošt, ki bi ga prodajala na trgu za visokokakovostno osnovo za proizvodnjo penečega vina (60 % zaloge). Tretjič, sodelovati v programu EU za destilacijo z 20 % zaloge, preden se ta proda za proizvodnjo penečega vina. Pri analizi, ali proizvoda pripadata istemu trgu, se Komisija sklicuje na Obvestilo Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (31). V skladu s točko 7 obvestila „[u]poštevni proizvodni trg obsega vse tiste proizvode in/ali storitve, ki jih potrošnik smatra za zamenljive ali nadomestljive glede na lastnosti proizvodov, njihove cene in namen uporabe“. |
| --- | --- |

(118)

Ob začetku postopkov naj bi bila cena, ki jo je družba GfW plačala za kupljeni mošt, višja od tržne cene. Kot tržna cena je bila uporabljena cena za namizno vino, pri čemer je bila kot referenčna cena navedena cena 0,26 EUR na liter. Nemčija je v pripombah predložila bistvene informacije o poslovni strategiji družbe GfW, iz katere je razvidno, da trg za navadno namizno vino ni upoštevni trg in da ima družba GfW tri cilje. Prvič, kupiti mošt za namizno vino, s katerim bo sodelovala v programu EU za destilacijo (40 % zaloge). Drugič, kupiti visokokakovostni mošt, ki bi ga prodajala na trgu za visokokakovostno osnovo za proizvodnjo penečega vina (60 % zaloge). Tretjič, sodelovati v programu EU za destilacijo z 20 % zaloge, preden se ta proda za proizvodnjo penečega vina. Pri analizi, ali proizvoda pripadata istemu trgu, se Komisija sklicuje na Obvestilo Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (31). V skladu s točko 7 obvestila „[u]poštevni proizvodni trg obsega vse tiste proizvode in/ali storitve, ki jih potrošnik smatra za zamenljive ali nadomestljive glede na lastnosti proizvodov, njihove cene in namen uporabe“.

| (119) | Trg za mošt, kupljen za izkoriščanje programa EU za destilacijo, je trg za navadno namizno vino. Vendar mora biti ustrezna cena tista cena, ki se plača za vino, poslano v destilacijo. |
| --- | --- |

(119)

Trg za mošt, kupljen za izkoriščanje programa EU za destilacijo, je trg za navadno namizno vino. Vendar mora biti ustrezna cena tista cena, ki se plača za vino, poslano v destilacijo.

| (120) | Glavni cilj preventivne destilacije vina v skladu s členom 38 Uredbe (EGS) št. 822/87 je kot pri vseh tradicionalnih intervencijskih ukrepih na kmetijskih trgih odstranitev prekomerne zaloge s trga za vino, zato mora biti cena te prostovoljne destilacije dovolj visoka, da proizvajalce spodbudi k pošiljanju vina v destilacijo. Dejansko letno ceno ukrepa destilacije je Svet opredelil kot 65 % t. i. orientacijske cene. |
| --- | --- |

(120)

Glavni cilj preventivne destilacije vina v skladu s členom 38 Uredbe (EGS) št. 822/87 je kot pri vseh tradicionalnih intervencijskih ukrepih na kmetijskih trgih odstranitev prekomerne zaloge s trga za vino, zato mora biti cena te prostovoljne destilacije dovolj visoka, da proizvajalce spodbudi k pošiljanju vina v destilacijo. Dejansko letno ceno ukrepa destilacije je Svet opredelil kot 65 % t. i. orientacijske cene.

| (121) | Svet je orientacijsko ceno določil enkrat letno, ki je bila določena izrecno v podporo trgu. Zato je morala biti določena na dovolj visoki ravni. V Uredbi Sveta (ES) št. 1676/1999 z dne 19. julija 1999 o določitvi orientacijske cene za vino za vinsko leto 1999/2000 (32) so bile določene orientacijske cene za različne kategorije vin. Za kategorijo AII (belo namizno vino iz sort vinske trte Sylvaner ali Müller-Thurgau) je bila določena cena 82,81 EUR na hektoliter, za kategorijo AIII (belo namizno vino iz sort vinske trte Riesling) pa 94,57 EUR na hektoliter. V skladu s Prilogo III k Uredbi Komisije (ES) št. 1681/1999 z dne 26. julija 1999 o določitvi odkupnih cen, pomoči in nekaterih drugih zneskov, ki se uporabljajo za vinsko leto 1999/2000 za intervencijske ukrepe v vinskem sektorju (33), je bil točen znesek, plačan za destilacijo, odvisen od vsebnosti alkohola v dobavljenem vinu, ker Komisija tistega leta cene za preventivno destilacijo (65 % orientacijske cene) ni izračunala na hektoliter, ampak glede na vsebnost alkohola na hektoliter. |
| --- | --- |

(121)

Svet je orientacijsko ceno določil enkrat letno, ki je bila določena izrecno v podporo trgu. Zato je morala biti določena na dovolj visoki ravni. V Uredbi Sveta (ES) št. 1676/1999 z dne 19. julija 1999 o določitvi orientacijske cene za vino za vinsko leto 1999/2000 (32) so bile določene orientacijske cene za različne kategorije vin. Za kategorijo AII (belo namizno vino iz sort vinske trte Sylvaner ali Müller-Thurgau) je bila določena cena 82,81 EUR na hektoliter, za kategorijo AIII (belo namizno vino iz sort vinske trte Riesling) pa 94,57 EUR na hektoliter. V skladu s Prilogo III k Uredbi Komisije (ES) št. 1681/1999 z dne 26. julija 1999 o določitvi odkupnih cen, pomoči in nekaterih drugih zneskov, ki se uporabljajo za vinsko leto 1999/2000 za intervencijske ukrepe v vinskem sektorju (33), je bil točen znesek, plačan za destilacijo, odvisen od vsebnosti alkohola v dobavljenem vinu, ker Komisija tistega leta cene za preventivno destilacijo (65 % orientacijske cene) ni izračunala na hektoliter, ampak glede na vsebnost alkohola na hektoliter.

| (122) | Glavna vloga Komisije v zvezi z destilacijo vina je bila oceniti dejanske razmere na trgu in skladno s tem določiti količine, ki se vsako leto sprejmejo za preventivno destilacijo v vsaki državi članici. Z Uredbo Komisije (ES) št. 2367/1999 z dne 5. novembra 1999 o uvedbi preventivne destilacije iz člena 38 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87 za vinsko leto 1999/2000 (34) je bilo nemškemu trgu za vinsko leto 1999/2000 dodeljenih 148 000 hektolitrov. Z Uredbo Komisije (ES) št. 546/2000 z dne 14. marca 2000 o spremembi Uredbe (ES) št. 2367/1999 o uvedbi preventivne destilacije iz člena 38 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87 za vinsko leto 1999/2000 (35) je bila ta količina povečana na 468 000 hektolitrov. Z Uredbo (ES) št. 2367/1999 je bila količina vina, poslanega v destilacijo, omejena na 40 % proizvodnje. V skladu z evidenco Komisije so nemški proizvajalci v okviru te sheme destilirali približno 400 000 hektolitrov. |
| --- | --- |

(122)

Glavna vloga Komisije v zvezi z destilacijo vina je bila oceniti dejanske razmere na trgu in skladno s tem določiti količine, ki se vsako leto sprejmejo za preventivno destilacijo v vsaki državi članici. Z Uredbo Komisije (ES) št. 2367/1999 z dne 5. novembra 1999 o uvedbi preventivne destilacije iz člena 38 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87 za vinsko leto 1999/2000 (34) je bilo nemškemu trgu za vinsko leto 1999/2000 dodeljenih 148 000 hektolitrov. Z Uredbo Komisije (ES) št. 546/2000 z dne 14. marca 2000 o spremembi Uredbe (ES) št. 2367/1999 o uvedbi preventivne destilacije iz člena 38 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87 za vinsko leto 1999/2000 (35) je bila ta količina povečana na 468 000 hektolitrov. Z Uredbo (ES) št. 2367/1999 je bila količina vina, poslanega v destilacijo, omejena na 40 % proizvodnje. V skladu z evidenco Komisije so nemški proizvajalci v okviru te sheme destilirali približno 400 000 hektolitrov.

| (123) | Po navedbah Nemčije se je za vino, poslano v destilacijo, plačala cena 0,50–0,55 EUR na liter. Komisija ob upoštevanju navedene metode izračuna ugotavlja, da je cena, ki jo je navedla Nemčija, realna. |
| --- | --- |

(123)

Po navedbah Nemčije se je za vino, poslano v destilacijo, plačala cena 0,50–0,55 EUR na liter. Komisija ob upoštevanju navedene metode izračuna ugotavlja, da je cena, ki jo je navedla Nemčija, realna.

| (124) | Komisija ugotavlja, da sta bila zaradi posredovanja EU na trgu za bistveni delež vina oblikovana dva ločena trga. Na enem od trgov je bila referenčna cena tista cena, ki je bila plačana za vino, poslano v destilacijo, v tem primeru 0,50–0,55 EUR na liter, referenčna cena na drugem trgu pa je bila tržna cena. Cene 0,26 EUR na liter, navedene v sklepu o sprožitvi postopka, zato ni mogoče obravnavati kot ustrezne referenčne cene za mošt, kupljen za namen destilacije. |
| --- | --- |

(124)

Komisija ugotavlja, da sta bila zaradi posredovanja EU na trgu za bistveni delež vina oblikovana dva ločena trga. Na enem od trgov je bila referenčna cena tista cena, ki je bila plačana za vino, poslano v destilacijo, v tem primeru 0,50–0,55 EUR na liter, referenčna cena na drugem trgu pa je bila tržna cena. Cene 0,26 EUR na liter, navedene v sklepu o sprožitvi postopka, zato ni mogoče obravnavati kot ustrezne referenčne cene za mošt, kupljen za namen destilacije.

| (125) | Da bi se opredelil upoštevni trg za mošt, kupljen z namenom, da bi iz njega nastala osnova za proizvodnjo penečega vina, je treba najprej oceniti, ali obstajajo ločeni trgi za vino, in ali mošt, ki ga je kupila družba GfW, pripada istemu trgu kot namizno vino. Prav tako bo treba opredeliti, ali lahko kakovostnejše vino dosega višje cene. Komisija v statističnih podatkih vedno navaja različne cene, odvisne od kakovosti vina. Strokovnjaki za vino pri Komisiji navajajo, da cena vina ni enaka za vsako serijo, pri čemer razpoložljivi statistični podatki za vino navajajo le povprečne cene za različno kakovost vina. Na dejansko ceno vpliva več elementov. Glavni elementi so kakovost, staranje, sloves, povpraševanje in vsebnost alkohola/stopinje Oechsleja. Stopinje Oechsleja kažejo zrelost in vsebnost sladkorja v grozdju. Pomembne so, ker določajo končno naravno vsebnost alkohola v vinu. Inštitut Deutsches Weininstitute (Nemški vinski inštitut) navaja, da je za proizvodnjo sekta/penečega vina potrebna visoka vsebnost alkohola v osnovi (36). |
| --- | --- |

(125)

Da bi se opredelil upoštevni trg za mošt, kupljen z namenom, da bi iz njega nastala osnova za proizvodnjo penečega vina, je treba najprej oceniti, ali obstajajo ločeni trgi za vino, in ali mošt, ki ga je kupila družba GfW, pripada istemu trgu kot namizno vino. Prav tako bo treba opredeliti, ali lahko kakovostnejše vino dosega višje cene. Komisija v statističnih podatkih vedno navaja različne cene, odvisne od kakovosti vina. Strokovnjaki za vino pri Komisiji navajajo, da cena vina ni enaka za vsako serijo, pri čemer razpoložljivi statistični podatki za vino navajajo le povprečne cene za različno kakovost vina. Na dejansko ceno vpliva več elementov. Glavni elementi so kakovost, staranje, sloves, povpraševanje in vsebnost alkohola/stopinje Oechsleja. Stopinje Oechsleja kažejo zrelost in vsebnost sladkorja v grozdju. Pomembne so, ker določajo končno naravno vsebnost alkohola v vinu. Inštitut Deutsches Weininstitute (Nemški vinski inštitut) navaja, da je za proizvodnjo sekta/penečega vina potrebna visoka vsebnost alkohola v osnovi (36).

| (126) | To potrjuje navedbe Nemčije, da mora imeti mošt za proizvodnjo penečega vina več stopinj Oechsleja kot mošt za proizvodnjo namiznega vina, pri čemer je treba za mošt z več stopinjami Oechsleja plačati premijo. Komisija zato sprejema trditve Nemčije, da obstajata ločena trga in da je bila cena mošta za proizvodnjo pečenega vina res višja od cene mošta za proizvodnjo namiznega vina. Komisija se zato strinja tudi, da cene, ki jo je družba GfW plačala v času nakupa, ni mogoče primerjati s ceno za namizno vino, tj. 0,26 EUR na liter, kakor je bilo navedeno na začetku postopka. |
| --- | --- |

(126)

To potrjuje navedbe Nemčije, da mora imeti mošt za proizvodnjo penečega vina več stopinj Oechsleja kot mošt za proizvodnjo namiznega vina, pri čemer je treba za mošt z več stopinjami Oechsleja plačati premijo. Komisija zato sprejema trditve Nemčije, da obstajata ločena trga in da je bila cena mošta za proizvodnjo pečenega vina res višja od cene mošta za proizvodnjo namiznega vina. Komisija se zato strinja tudi, da cene, ki jo je družba GfW plačala v času nakupa, ni mogoče primerjati s ceno za namizno vino, tj. 0,26 EUR na liter, kakor je bilo navedeno na začetku postopka.

| (127) | Nemčija je predložila informacije v zvezi z dosegljivo ceno na upoštevnem trgu, tj. trgu za visokokakovostni mošt, ki se uporablja za proizvodnjo penečega vina. V skladu s temi informacijami je bila osnovna cena za liter mošta z vrednostjo 60 stopinj Oechsleja na trgu osnove za peneče vino 0,312 EUR na liter. Pri vsaki dodatni stopinji Oechsleja (do največ 80 stopinj Oechsleja) se je cena zvišala za 0,005 EUR na liter. Vinogradniška podjetja in trgovci so za svoj visokokakovostni mošt, tj. 60 % kupljenega mošta, prejemali plačilo v skladu s tem načelom. V skladu s statističnimi podatki o uvozu nemškega združenja vinogradnikov (Deutsche Weinbauverband) za obdobje 1998–2001, ki jih je predložila Nemčija, je imelo uvoženo neustekleničeno belo vino, ki je zaradi svoje visoke kakovosti primerno za proizvodnjo penečega vina, tržno ceno 0,38 EUR na liter. |
| --- | --- |

(127)

Nemčija je predložila informacije v zvezi z dosegljivo ceno na upoštevnem trgu, tj. trgu za visokokakovostni mošt, ki se uporablja za proizvodnjo penečega vina. V skladu s temi informacijami je bila osnovna cena za liter mošta z vrednostjo 60 stopinj Oechsleja na trgu osnove za peneče vino 0,312 EUR na liter. Pri vsaki dodatni stopinji Oechsleja (do največ 80 stopinj Oechsleja) se je cena zvišala za 0,005 EUR na liter. Vinogradniška podjetja in trgovci so za svoj visokokakovostni mošt, tj. 60 % kupljenega mošta, prejemali plačilo v skladu s tem načelom. V skladu s statističnimi podatki o uvozu nemškega združenja vinogradnikov (Deutsche Weinbauverband) za obdobje 1998–2001, ki jih je predložila Nemčija, je imelo uvoženo neustekleničeno belo vino, ki je zaradi svoje visoke kakovosti primerno za proizvodnjo penečega vina, tržno ceno 0,38 EUR na liter.

| (128) | Komisija je na podlagi informacij notranjih strokovnjakov za vino v zvezi s tem, kako se določa cena vina, zgoraj navedenih informacij Deutsches Weininstitute in izračuna dobička v poslovnem načrtu družbe GfW pripravljena sprejeti trditve Nemčije, da je ustrezna tržna cena približno 0,38 EUR na liter. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je na podlagi informacij notranjih strokovnjakov za vino v zvezi s tem, kako se določa cena vina, zgoraj navedenih informacij Deutsches Weininstitute in izračuna dobička v poslovnem načrtu družbe GfW pripravljena sprejeti trditve Nemčije, da je ustrezna tržna cena približno 0,38 EUR na liter.

| (129) | Iz poslovnega načrta družbe GfW, ki ga je predložila Nemčija, je razvidno, da je družba v času nakupa mošta pričakovala, da bo lahko 40 % zaloge poslala v preventivno destilacijo po ceni 0,50–0,55 EUR na liter, 60 % zaloge prodala po ceni 0,375 EUR na liter, za 20 % zaloge pa je pričakovala dodatno subvencijo EU za skladiščenje vina v višini 0,06 EUR na liter, preden bi ga naslednje leto prodali za 0,375 EUR na liter. Po pričakovanjih naj bi skupno prodala zalogo po povprečni ceni 0,44–0,46 EUR in ustvarila dobiček v višini 0,06–0,09 EUR na liter. To bi pomenilo skupni dobiček približno 2,64–3,96 milijona EUR. |
| --- | --- |

(129)

Iz poslovnega načrta družbe GfW, ki ga je predložila Nemčija, je razvidno, da je družba v času nakupa mošta pričakovala, da bo lahko 40 % zaloge poslala v preventivno destilacijo po ceni 0,50–0,55 EUR na liter, 60 % zaloge prodala po ceni 0,375 EUR na liter, za 20 % zaloge pa je pričakovala dodatno subvencijo EU za skladiščenje vina v višini 0,06 EUR na liter, preden bi ga naslednje leto prodali za 0,375 EUR na liter. Po pričakovanjih naj bi skupno prodala zalogo po povprečni ceni 0,44–0,46 EUR in ustvarila dobiček v višini 0,06–0,09 EUR na liter. To bi pomenilo skupni dobiček približno 2,64–3,96 milijona EUR.

| (130) | Družba GfW je leta 199940 % svojih zalog poslala v preventivno destilacijo, za kar je prejela plačilo 0,50–0,55 EUR na liter. Družba GfW se je zaradi znižanja cen na trgu za vino ob koncu leta 1999, ki ga glede na višje cene v predhodnem letu ni pričakovala, odločila, da ne bo prodala preostale zaloge tistega leta, ampak da bo vino uskladiščila in prodala leta 2000. Če pa bi cene na trgu ostale nizke, potem bi zalogo znova poslala v preventivno destilacijo. Ta odločitev je temeljila na predpostavki, da se bo preventivna destilacija še naprej izvajala. Vendar je bila preventivna destilacija z novo Uredbo (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino odpravljena. Namesto tega je bila uvedena možnost prostovoljne destilacije za oskrbo trga s pitnim alkoholom. Novo uvedeni ukrep krizne destilacije se lahko uporabi le pri izrednih motnjah na trgu. Uvodna izjava 35 Uredbe (ES) št. 1493/1999 se izrecno sklicuje na odpravo sistema destilacije kot umetne možnosti prodaje presežkov proizvodnje. Nova uredba je začela veljati 31. julija 2000. |
| --- | --- |

(130)

Družba GfW je leta 199940 % svojih zalog poslala v preventivno destilacijo, za kar je prejela plačilo 0,50–0,55 EUR na liter. Družba GfW se je zaradi znižanja cen na trgu za vino ob koncu leta 1999, ki ga glede na višje cene v predhodnem letu ni pričakovala, odločila, da ne bo prodala preostale zaloge tistega leta, ampak da bo vino uskladiščila in prodala leta 2000. Če pa bi cene na trgu ostale nizke, potem bi zalogo znova poslala v preventivno destilacijo. Ta odločitev je temeljila na predpostavki, da se bo preventivna destilacija še naprej izvajala. Vendar je bila preventivna destilacija z novo Uredbo (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino odpravljena. Namesto tega je bila uvedena možnost prostovoljne destilacije za oskrbo trga s pitnim alkoholom. Novo uvedeni ukrep krizne destilacije se lahko uporabi le pri izrednih motnjah na trgu. Uvodna izjava 35 Uredbe (ES) št. 1493/1999 se izrecno sklicuje na odpravo sistema destilacije kot umetne možnosti prodaje presežkov proizvodnje. Nova uredba je začela veljati 31. julija 2000.

| (131) | Za družbo GfW je to pomenilo, da so bili ukrepi za destilacijo v vinskem letu 2000/2001 bistveno manj ugodni od ukrepov iz prejšnjih let. Pri destilaciji za oskrbo trga s pitnim alkoholom je bilo mogoče doseči le približno polovico prej dosežene povprečne cene 0,50–0,55 EUR na liter. |
| --- | --- |

(131)

Za družbo GfW je to pomenilo, da so bili ukrepi za destilacijo v vinskem letu 2000/2001 bistveno manj ugodni od ukrepov iz prejšnjih let. Pri destilaciji za oskrbo trga s pitnim alkoholom je bilo mogoče doseči le približno polovico prej dosežene povprečne cene 0,50–0,55 EUR na liter.

| (132) | Tega razvoja po mnenju Nemčije v času, ko se je družba GfW odločila uskladiščiti vino, ni bilo mogoče napovedati. Komisija na drugi strani meni, da je bilo ta razvoj dejansko mogoče predvideti. Izrecen cilj nove skupne ureditve trga z vinom je bila odprava destilacijskega sistema. Zato bi se morala družba GfW v času, ko se je odločila za ponovno destilacijo, zavedati, da ukrepi za destilacijo v drugi polovici leta 2000 in pozneje ne bi zagotovili izboljšanja položaja zaradi znižanja cen na trgu z vinom. |
| --- | --- |

(132)

Tega razvoja po mnenju Nemčije v času, ko se je družba GfW odločila uskladiščiti vino, ni bilo mogoče napovedati. Komisija na drugi strani meni, da je bilo ta razvoj dejansko mogoče predvideti. Izrecen cilj nove skupne ureditve trga z vinom je bila odprava destilacijskega sistema. Zato bi se morala družba GfW v času, ko se je odločila za ponovno destilacijo, zavedati, da ukrepi za destilacijo v drugi polovici leta 2000 in pozneje ne bi zagotovili izboljšanja položaja zaradi znižanja cen na trgu z vinom.

| (133) | Vendar trditve, da bi morala družba GfW vedeti za spremembo Uredbe, niso pomembne. Poslovni načrt v času nakupa, na podlagi katerega je treba presojati ravnanje družbe GfW kot zasebne vlagateljice, je zajemal le prvi krog preventivne destilacije, ki je bila izvedena in za katero je družba prejela 0,50–0,55 EUR na liter. Načrt ni zajemal drugega kroga preventivne destilacije, zato pričakovan dobiček na podlagi take destilacije ni bil vključen v izračun celotnega dobička v času nakupa. Ni bil del poslovnega načrta in, čeprav ni dvoma, da je bila odločitev družbe GfW za drugi krog destilacije, ko se je tržna cena znižala, slaba, je ni mogoče obravnavati kot državno pomoč za vinogradniška podjetja in trgovce v času nakupa. |
| --- | --- |

(133)

Vendar trditve, da bi morala družba GfW vedeti za spremembo Uredbe, niso pomembne. Poslovni načrt v času nakupa, na podlagi katerega je treba presojati ravnanje družbe GfW kot zasebne vlagateljice, je zajemal le prvi krog preventivne destilacije, ki je bila izvedena in za katero je družba prejela 0,50–0,55 EUR na liter. Načrt ni zajemal drugega kroga preventivne destilacije, zato pričakovan dobiček na podlagi take destilacije ni bil vključen v izračun celotnega dobička v času nakupa. Ni bil del poslovnega načrta in, čeprav ni dvoma, da je bila odločitev družbe GfW za drugi krog destilacije, ko se je tržna cena znižala, slaba, je ni mogoče obravnavati kot državno pomoč za vinogradniška podjetja in trgovce v času nakupa.

| (134) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je družba GfW za mošt, kupljen jeseni 1999, plačala tržno ceno, zato vinogradniškim podjetjem in trgovcem ni bila dodeljena državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(134)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je družba GfW za mošt, kupljen jeseni 1999, plačala tržno ceno, zato vinogradniškim podjetjem in trgovcem ni bila dodeljena državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

VI.2.2.c.   V času podreditve in odpovedi terjatev banke WAK

| (135) | V uvodni izjavi 114 je ugotovljeno, da sta bili podreditev in odpoved terjatev banke WAK izvedeni izključno zaradi lastnega interesa in v skladu s preskusom zasebnega upnika ter zato ne pomenita državne pomoči za družbo GfW. Dejstvo, da se je banka WAK odločila v korist vinogradniških podjetij in trgovcev, ni pomembno, ker to ni bil namen, ampak le posledica prizadevanja banke WAK, da bi dosegla čim večjo povrnitev lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(135)

V uvodni izjavi 114 je ugotovljeno, da sta bili podreditev in odpoved terjatev banke WAK izvedeni izključno zaradi lastnega interesa in v skladu s preskusom zasebnega upnika ter zato ne pomenita državne pomoči za družbo GfW. Dejstvo, da se je banka WAK odločila v korist vinogradniških podjetij in trgovcev, ni pomembno, ker to ni bil namen, ampak le posledica prizadevanja banke WAK, da bi dosegla čim večjo povrnitev lastnih sredstev.

| (136) | Komisija ugotavlja, da banka WAK s podreditvijo in odpovedjo svojih terjatev vinogradniškim podjetjem in trgovcem ni zagotovila državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(136)

Komisija ugotavlja, da banka WAK s podreditvijo in odpovedjo svojih terjatev vinogradniškim podjetjem in trgovcem ni zagotovila državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

VI.3.   Opredelitev pomoči kot nezakonite pomoči

| (137) | Ker je bil element pomoči iz posojila banke WAK v korist družbe GfW dodeljen in izplačan brez predhodne priglasitve Komisiji, gre za nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (37). |
| --- | --- |

(137)

Ker je bil element pomoči iz posojila banke WAK v korist družbe GfW dodeljen in izplačan brez predhodne priglasitve Komisiji, gre za nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (37).

VI.4.   Izjeme iz člena 107 Pogodbe v zvezi s posojilom družbi GfW

| (138) | Zato je treba preučiti, ali velja katera od izjem pri prepovedi državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(138)

Zato je treba preučiti, ali velja katera od izjem pri prepovedi državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU.

| (139) | Trenutno velja, da se izjeme iz člena 107(2) ter (3)(a), (b) in (d) ne uporabljajo, ker zadevna pomoč ni:






  — | pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, |
| --- | --- | --- |

(139)

Trenutno velja, da se izjeme iz člena 107(2) ter (3)(a), (b) in (d) ne uporabljajo, ker zadevna pomoč ni:

—

pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika,

| — | pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice, |
| --- | --- |

—

pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice,

| — | pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

—

pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi.

| (140) | Edina izjema, ki bi se morda lahko uporabljala, je člen 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(140)

Edina izjema, ki bi se morda lahko uporabljala, je člen 107(3)(c) PDEU.

| (141) | Pomoč za primarne proizvajalce je bila v času odobritve pomoči ocenjena neposredno v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. V skladu s takratno prakso je lahko pomoč za naložbe, kreditiranje, živinorejski sektor, organizacije proizvajalcev, oglaševanje in promocijo, nadomestilo za škodo zaradi bolezni, zavarovalne premije in tehnično pomoč ob izpolnjevanju nekaterih pogojev veljala za združljivo z notranjim trgom. Vendar nobene navedene oblike združljive pomoči ni mogoče uporabiti za izvzetje zadevne pomoči. |
| --- | --- |

(141)

Pomoč za primarne proizvajalce je bila v času odobritve pomoči ocenjena neposredno v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. V skladu s takratno prakso je lahko pomoč za naložbe, kreditiranje, živinorejski sektor, organizacije proizvajalcev, oglaševanje in promocijo, nadomestilo za škodo zaradi bolezni, zavarovalne premije in tehnično pomoč ob izpolnjevanju nekaterih pogojev veljala za združljivo z notranjim trgom. Vendar nobene navedene oblike združljive pomoči ni mogoče uporabiti za izvzetje zadevne pomoči.

| (142) | Poleg tega je Komisija zaradi izčrpnosti preučila, ali se za zadevni primer ne morejo uporabljati smernice za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Prvi pogoj za izkoriščanje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje je, da mora za zadevno podjetje veljati, da je v težavah v smislu smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (38). Iz informacij, ki jih ima Komisija, ni razvidno, da bi bila družba ob odobritvi pomoči v težavah v smislu zgoraj navedenih smernic. Družba GfW se je zaradi znižanja cen na trgu znašla v težavah šele leto pozneje. |
| --- | --- |

(142)

Poleg tega je Komisija zaradi izčrpnosti preučila, ali se za zadevni primer ne morejo uporabljati smernice za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Prvi pogoj za izkoriščanje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje je, da mora za zadevno podjetje veljati, da je v težavah v smislu smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (38). Iz informacij, ki jih ima Komisija, ni razvidno, da bi bila družba ob odobritvi pomoči v težavah v smislu zgoraj navedenih smernic. Družba GfW se je zaradi znižanja cen na trgu znašla v težavah šele leto pozneje.

| (143) | V vsakem primeru želi Komisija poudariti, da mora zadevna država članica, da bi izpolnila svojo nalogo sodelovanja s Komisijo, predložiti vse dokaze, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali so posebni pogoji, ki jih zahteva, izpolnjeni (39). Nemčija v zadevnem primeru ni predložila zadostnih informacij, ki bi Komisiji omogočile oceno podatkov ob upoštevanju teh smernic, prav tako ni predložila zadostne dokumentacije, ki bi Komisiji omogočila oceno pomoči ob upoštevanju drugih oblik združljive pomoči iz točke 126, in sicer kljub informacijam, ki jih je Komisija predložila v točki 44 sklepa o sprožitvi preiskovalnega postopka. |
| --- | --- |

(143)

V vsakem primeru želi Komisija poudariti, da mora zadevna država članica, da bi izpolnila svojo nalogo sodelovanja s Komisijo, predložiti vse dokaze, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali so posebni pogoji, ki jih zahteva, izpolnjeni (39). Nemčija v zadevnem primeru ni predložila zadostnih informacij, ki bi Komisiji omogočile oceno podatkov ob upoštevanju teh smernic, prav tako ni predložila zadostne dokumentacije, ki bi Komisiji omogočila oceno pomoči ob upoštevanju drugih oblik združljive pomoči iz točke 126, in sicer kljub informacijam, ki jih je Komisija predložila v točki 44 sklepa o sprožitvi preiskovalnega postopka.

| (144) | Ukrepe pomoči, katerih združljivost je treba oceniti neposredno v skladu s členom 107(3)(c) PDEU, je treba oceniti omejujoče. Jasno je treba dokazati, da so pozitivni vplivi ukrepa pomoči večji od škodljivih vplivov, ki bi jih pomoč lahko imela na konkurenco in pravilno delovanje notranjega trga. Enostranski ukrepi državne pomoči, ki so namenjeni le izboljšanju finančnega položaja proizvajalcev, pri čemer ne prispevajo k razvoju sektorja, ne izpolnjujejo teh meril, zato spadajo med pomoči za tekoče poslovanje, ki niso združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(144)

Ukrepe pomoči, katerih združljivost je treba oceniti neposredno v skladu s členom 107(3)(c) PDEU, je treba oceniti omejujoče. Jasno je treba dokazati, da so pozitivni vplivi ukrepa pomoči večji od škodljivih vplivov, ki bi jih pomoč lahko imela na konkurenco in pravilno delovanje notranjega trga. Enostranski ukrepi državne pomoči, ki so namenjeni le izboljšanju finančnega položaja proizvajalcev, pri čemer ne prispevajo k razvoju sektorja, ne izpolnjujejo teh meril, zato spadajo med pomoči za tekoče poslovanje, ki niso združljive z notranjim trgom.

| (145) | Pomoč, odobrena družbi GfW kot element posojila, zaradi navedenih razlogov ni v skladu z nobeno morebitno izjemo od člena 107(3). Zato gre za pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(145)

Pomoč, odobrena družbi GfW kot element posojila, zaradi navedenih razlogov ni v skladu z nobeno morebitno izjemo od člena 107(3). Zato gre za pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (146) | Druge izjeme na podlagi člena 107(3)(c) PDEU se ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(146)

Druge izjeme na podlagi člena 107(3)(c) PDEU se ne uporabljajo.

VII.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (147) | Komisija zaradi navedenih razlogov ugotavlja, da posojila, odobrenega družbi GfW, ni mogoče šteti za združljivega z notranjim trgom. Komisija prav tako ugotavlja, da je Nemčija ukrep izvedla nezakonito. |
| --- | --- |

(147)

Komisija zaradi navedenih razlogov ugotavlja, da posojila, odobrenega družbi GfW, ni mogoče šteti za združljivega z notranjim trgom. Komisija prav tako ugotavlja, da je Nemčija ukrep izvedla nezakonito.

| (148) | Komisija zaradi navedenih razlogov ugotavlja, da naknadna podreditev terjatev ter odpoved terjatev in prihodnjih plačil obresti ne pomenita državne pomoči v korist družbe GfW ali v korist vinogradniških podjetij in trgovcev. |
| --- | --- |

(148)

Komisija zaradi navedenih razlogov ugotavlja, da naknadna podreditev terjatev ter odpoved terjatev in prihodnjih plačil obresti ne pomenita državne pomoči v korist družbe GfW ali v korist vinogradniških podjetij in trgovcev.

| (149) | Komisija zaradi navedenih razlogov ugotavlja, da je bil nakup mošta izveden po tržnih cenah in v skladu z običajno poslovno prakso ter zato ne pomeni državne pomoči v korist vinogradniških podjetij in trgovcev. |
| --- | --- |

(149)

Komisija zaradi navedenih razlogov ugotavlja, da je bil nakup mošta izveden po tržnih cenah in v skladu z običajno poslovno prakso ter zato ne pomeni državne pomoči v korist vinogradniških podjetij in trgovcev.

| (150) | Če je nezakonito odobrena državna pomoč nezdružljiva z notranjim trgom, je naravna posledica te ugotovitve njeno vračilo, da se, kolikor je mogoče, vzpostavi konkurenčni položaj, ki je obstajal pred odobritvijo pomoči. |
| --- | --- |

(150)

Če je nezakonito odobrena državna pomoč nezdružljiva z notranjim trgom, je naravna posledica te ugotovitve njeno vračilo, da se, kolikor je mogoče, vzpostavi konkurenčni položaj, ki je obstajal pred odobritvijo pomoči.

| (151) | Ker družba GfW nima pravnega naslednika, vračilo v skladu z ustaljeno sodno prakso ni mogoče (40) – |
| --- | --- |

(151)

Ker družba GfW nima pravnega naslednika, vračilo v skladu z ustaljeno sodno prakso ni mogoče (40) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki pomeni razliko med obrestno mero, zaračunano za posojilo družbi GfW, in tržno obrestno mero s prištetjem premije za tveganje, ki bi se morala zaračunati za posojilo, ter jo je Nemčija nezakonito odobrila v korist družbe Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH ob kršitvi člena 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Podreditev in odpoved terjatev banke WAK ne pomenita pomoči družbi GfW ali vinogradniškim podjetjem in trgovcem v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 3

Nakup mošta s strani družbe GfW leta 1999 ne pomeni pomoči vinogradniškim podjetjem in trgovcem v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 4

Nemčiji ni treba izterjati pomoči iz člena 1 od upravičenca, saj je upravičenec nesolventen ter je bil razpuščen in izbrisan iz trgovskega registra, pri čemer nima pravnega naslednika.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 29. junija 2011

Za Komisijo

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  S 1. decembrom 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 PDEU. Oba sklopa določb sta vsebinsko enaka. V tem sklepu je treba sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

1

(2)  UL C 69, 19.3.2004, str. 11, in UL C 329, 24.12.2008, str. 18.

2

(3)  UL C 69, 19.3.2004, str. 11.

3

(4)  Pritožnica je Komisiji poslala dopise z opomniki, vendar ni predložila dodatnih uradnih pripomb.

4

(5)  UL C 329, 24.12.2008, str. 18.

5

(6)  Uredba Sveta (EGS) št. 822/87 z dne 16. marca 1987 o skupni ureditvi trga za vino (UL L 84, 27.3.1987, str. 1), od 1. avgusta 2000 Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (UL L 179, 14.7.1999, str. 1).

6

(7)  Glej na primer Odločbo Sveta 2000/808/ES z dne 19. decembra 2000 o odobritvi izredne nacionalne pomoči s strani organov Zvezne republike Nemčije za destilacijo nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (UL L 328, 23.12.2000, str. 49).

7

(8)  UL C 273, 9.9.1997, str. 3.

8

(9)  UL C 241, 26.8.1999, str. 9.

9

(10)  Sodba Sodišča z dne 21. marca 1990 v zadevi C-142/87, Belgija proti Komisiji (Tubemeuse), Recueil, str. I-959.

10

Belgija proti Komisiji (Tubemeuse)

(11)  Sodba Sodišča z dne 29. aprila 1999 v zadevi C-342/96, Španija proti Komisiji, Recueil, str. I-2459.

11

Španija proti Komisiji

(12)  Sodba Sodišča z dne 22. novembra 2007 v zadevi C-525/04, Španija proti Lenzing, ZOdl., str. I-9947.

12

Španija proti Lenzing

(13)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 11. julija 2002 v zadevi T-152/99, HAMSA proti Komisiji, Recueil, str. II-3049.

13

HAMSA proti Komisiji

(14)  Odločba Komisije z dne 25. septembra 2007 o državni pomoči C 32/06 (prej N 179/06), ki jo Poljska izvaja za podjetje Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA, 2008/142/ES.

14

(15)  Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH.

15

(16)  UL L 148, 6.6.2008, str. 1.

16

(17)  Glej zlasti sodbo Sodišča z dne 13. julija 1988 v zadevi C-102/87, Francija proti Komisiji, Recueil, str. 4067.

17

Francija proti Komisiji

(18)  Trgovina Nemčije s kmetijskimi proizvodi znotraj Skupnosti je leta 1999 obsegala 10 364 600 litrov (uvoz) in 1 881 900 litrov (izvoz). (Vir: Zvezni statistični urad.)

18

Vir:

(19)  Sodba Sodišča z dne 11. julija 1996 v zadevi C-39/94, SFEI in drugi, Recueil, str. I-3547, točka 60.

19

SFEI in drugi

(20)  Sodba Sodišča z dne 14. februarja 1990 v zadevi C-301/87, Francija proti Komisiji, Recueil, str. I-307, točka 41.

20

Francija proti Komisiji

(21)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 1980 v zadevi C-730/79, Philip Morris proti Komisiji, Recueil, str. 2671.

21

Philip Morris proti Komisiji

(22)  Glej opombo 10.

22

(23)  Glej opombo 11.

23

(24)  Glej opombo 12.

24

(25)  Glej opombo 13.

25

(26)  Glej opombo 13.

26

(27)  Glej opombo 14.

27

(28)  Sodba Sodišča z dne 29. aprila 1999 v zadevi C-342/96, Španija proti Komisiji, Recueil, str. I-2459, točka 46; sodba Sodišča z dne 29. junija 1999 v zadevi C-256/97, DM Transport, Recueil, str. I-3913, točka 24; in sodba Sodišča prve stopnje z dne 11. julija 2002 v zadevi T-152/99, HAMSA proti Komisiji, Recueil, str. II-3049, točka 168.

28

Španija proti Komisiji

DM Transport

HAMSA proti Komisiji

(29)  http://www.doerr-weinkommission.de/fileadmin/user_upload/agb_doerr.pdf.

29

(30)  http://www.bundeskartellamt.de/wDeutsch/download/pdf/Merkblaetter/Merkblaetter_deutsch/Konditionenempfehlungen0509.pdf.

30

(31)  UL C 372, 9.12.1997, str. 5.

31

(32)  UL L 199, 30.7.1999, str. 7.

32

(33)  UL L 199, 30.7.1999, str. 15.

33

(34)  UL L 283, 6.11.1999, str. 10.

34

(35)  UL L 67, 15.3.2000, str. 7.

35

(36)  http://www.deutscheweine.de/icc/Internet-EN/nav/0f2/0f207d71-9ffe-401e-76cd-461d7937aae2&sel_uCon=02a235d6-994d-7017-288b-5952196117f5&uTem=0e3307d7-19ff-e401-e76c-d461d7937aae.

36

(37)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

37

(38)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

38

(39)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2005 v zadevi T-171/02, Regione autonoma della Sardegna proti Komisiji, ZOdl., str. II-2123, točka 129.

39

Regione autonoma della Sardegna proti Komisiji

(40)  Sodba Sodišča z dne 2. julija 2002 v zadevi C-499/99, Komisija proti Španiji (Magefesa), Recueil, str. I-6031.

40

Komisija proti Španiji (Magefesa)

---

| 26.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 139/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 139/18

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 29. junija 2011

o državni pomoči št. SA.32504 (2011/N) in C 11/10 (ex N 667/09), ki jo je Irska dodelila Anglo Irish Bank in Irish Nationwide Building Society

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4432)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/7777/EU)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Anglo Irish Bank

| (1) | Z odločitvijo z dne 14. januarja 2009 je Komisija začasno odobrila dokapitalizacijo Anglo Irish Bank (v nadaljevanju: banka Anglo) (2). Ta dokapitalizacija ni bila izvedena, ker se je Irska namesto tega odločila, da bo banko Anglo nacionalizirala. Z odločitvijo z dne 16. februarja 2009 je Komisija ugotovila, da nacionalizacija ne vključuje državne pomoči (3). |
| --- | --- |

(1)

Z odločitvijo z dne 14. januarja 2009 je Komisija začasno odobrila dokapitalizacijo Anglo Irish Bank (v nadaljevanju: banka Anglo) (2). Ta dokapitalizacija ni bila izvedena, ker se je Irska namesto tega odločila, da bo banko Anglo nacionalizirala. Z odločitvijo z dne 16. februarja 2009 je Komisija ugotovila, da nacionalizacija ne vključuje državne pomoči (3).

| (2) | Z odločitvijo z dne 26. junija 2009 je Komisija banki Anglo za šest mesecev odobrila nujno pomoč v obliki kapitalskega vložka v višini 4 milijarde (4 000 milijonov) EUR na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Komisija pa je tudi vzela na znanje zavezo Irske, da bo Komisiji do konca novembra 2009 priglasila načrt prestrukturiranja (4). |
| --- | --- |

(2)

Z odločitvijo z dne 26. junija 2009 je Komisija banki Anglo za šest mesecev odobrila nujno pomoč v obliki kapitalskega vložka v višini 4 milijarde (4 000 milijonov) EUR na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Komisija pa je tudi vzela na znanje zavezo Irske, da bo Komisiji do konca novembra 2009 priglasila načrt prestrukturiranja (4).

| (3) | Irska je 30. novembra 2009 Komisiji priglasila načrt prestrukturiranja (5) (v nadaljevanju: prvotni načrt prestrukturiranja banke Anglo), ki ga je pripravila banka Anglo. Komisija je 24. novembra in 18. decembra 2009 Irski poslala zahtevi po informacijah v zvezi s prvotnim načrtom prestrukturiranja banke Anglo. |
| --- | --- |

(3)

Irska je 30. novembra 2009 Komisiji priglasila načrt prestrukturiranja (5) (v nadaljevanju: prvotni načrt prestrukturiranja banke Anglo), ki ga je pripravila banka Anglo. Komisija je 24. novembra in 18. decembra 2009 Irski poslala zahtevi po informacijah v zvezi s prvotnim načrtom prestrukturiranja banke Anglo.

| (4) | Irska je 17. februarja 2010 Komisijo obvestila, da namerava v banko Anglo vložiti dodaten kapital v višini do 10,44 milijarde EUR (v nadaljevanju: druga dokapitalizacija). |
| --- | --- |

(4)

Irska je 17. februarja 2010 Komisijo obvestila, da namerava v banko Anglo vložiti dodaten kapital v višini do 10,44 milijarde EUR (v nadaljevanju: druga dokapitalizacija).

| (5) | Z odločitvijo z dne 31. marca 2010 (6) je Komisija začasno odobrila drugo dokapitalizacijo, dokler ne sprejme dokončne odločitve o načrtu prestrukturiranja banke Anglo. V tej odločitvi se je Komisija tudi odločila, da začne postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljevanju: Pogodba) glede prvotnega načrta prestrukturiranja banke Anglo in s tem povezanih ukrepov pomoči s strani Irske (v nadaljevanju: odločitev o začetku postopka). Odločitev o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije7. avgusta 2010. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe o pomoči. Tretje strani niso predložile nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(5)

Z odločitvijo z dne 31. marca 2010 (6) je Komisija začasno odobrila drugo dokapitalizacijo, dokler ne sprejme dokončne odločitve o načrtu prestrukturiranja banke Anglo. V tej odločitvi se je Komisija tudi odločila, da začne postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljevanju: Pogodba) glede prvotnega načrta prestrukturiranja banke Anglo in s tem povezanih ukrepov pomoči s strani Irske (v nadaljevanju: odločitev o začetku postopka). Odločitev o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije7. avgusta 2010. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe o pomoči. Tretje strani niso predložile nobenih pripomb.

| (6) | Irska je 31. maja 2010 predložila revidiran načrt prestrukturiranja za banko Anglo Irish Bank (v nadaljevanju: drugi načrt prestrukturiranja banke Anglo). |
| --- | --- |

(6)

Irska je 31. maja 2010 predložila revidiran načrt prestrukturiranja za banko Anglo Irish Bank (v nadaljevanju: drugi načrt prestrukturiranja banke Anglo).

| (7) | Komisija je 2. junija 2010 Irski poslala zahtevo po informacijah v zvezi z drugim načrtom prestrukturiranja banke Anglo. Ta vprašanja so bila obravnavana na sestanku, ki je 24. junija 2010 potekal med uradniki Komisije, irskimi organi in predstavniki banke Anglo. Poleg tega so irski organi 9. in 12. julija 2010 na ta vprašanja odgovorili tudi v pisni obliki. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. junija 2010 Irski poslala zahtevo po informacijah v zvezi z drugim načrtom prestrukturiranja banke Anglo. Ta vprašanja so bila obravnavana na sestanku, ki je 24. junija 2010 potekal med uradniki Komisije, irskimi organi in predstavniki banke Anglo. Poleg tega so irski organi 9. in 12. julija 2010 na ta vprašanja odgovorili tudi v pisni obliki.

| (8) | Irska je 28. junija 2010 Komisiji priglasila še en kapitalski vložek v višini do 10 054 milijonov EUR za banko Anglo (v nadaljevanju: tretja dokapitalizacija) (7). |
| --- | --- |

(8)

Irska je 28. junija 2010 Komisiji priglasila še en kapitalski vložek v višini do 10 054 milijonov EUR za banko Anglo (v nadaljevanju: tretja dokapitalizacija) (7).

| (9) | Z odločitvijo z dne 10. avgusta 2010 (8) je Komisija začasno odobrila tretjo dokapitalizacijo, dokler ne sprejme dokončne odločitve o končnem načrtu prestrukturiranja banke Anglo. |
| --- | --- |

(9)

Z odločitvijo z dne 10. avgusta 2010 (8) je Komisija začasno odobrila tretjo dokapitalizacijo, dokler ne sprejme dokončne odločitve o končnem načrtu prestrukturiranja banke Anglo.

| (10) | Irska je 31. avgusta 2010 Komisiji predložila nov predlog o prestrukturiranju banke Anglo, ki je določal delitev in likvidacijo banke v desetih letih. |
| --- | --- |

(10)

Irska je 31. avgusta 2010 Komisiji predložila nov predlog o prestrukturiranju banke Anglo, ki je določal delitev in likvidacijo banke v desetih letih.

| (11) | Na podlagi podrobne ocene nadaljnjih možnosti za banko Anglo je irski finančni minister 30. septembra 2010 napovedal, da bi za reševanje banke Anglo potrebovali kapitalski vložek v skupnem znesku 29,3 milijarde EUR v okviru osnovnega scenarija in dodatnih 5 milijard EUR, če bi nastopil izjemni scenarij. |
| --- | --- |

(11)

Na podlagi podrobne ocene nadaljnjih možnosti za banko Anglo je irski finančni minister 30. septembra 2010 napovedal, da bi za reševanje banke Anglo potrebovali kapitalski vložek v skupnem znesku 29,3 milijarde EUR v okviru osnovnega scenarija in dodatnih 5 milijard EUR, če bi nastopil izjemni scenarij.

| (12) | Irska je 26. oktobra 2010 predložila načrt reševanja banke Anglo (v nadaljevanju: tretji načrt prestrukturiranja banke Anglo), v katerem je podrobno opredelila, kako bo izvedla reševanje subjekta, ki ga je prvič predstavila v svojem dopisu z dne 31. avgusta 2010. |
| --- | --- |

(12)

Irska je 26. oktobra 2010 predložila načrt reševanja banke Anglo (v nadaljevanju: tretji načrt prestrukturiranja banke Anglo), v katerem je podrobno opredelila, kako bo izvedla reševanje subjekta, ki ga je prvič predstavila v svojem dopisu z dne 31. avgusta 2010.

| (13) | V naslednjih tednih so službe Komisije zahtevale nekatera pojasnila in 29. oktobra 2010 zaprosile za dodatne informacije. Irski organi so odgovore podali v številnih izmenjavah elektronske pošte in konferenčnih klicih. |
| --- | --- |

(13)

V naslednjih tednih so službe Komisije zahtevale nekatera pojasnila in 29. oktobra 2010 zaprosile za dodatne informacije. Irski organi so odgovore podali v številnih izmenjavah elektronske pošte in konferenčnih klicih.

| (14) | Irska je 8. decembra 2010 Komisiji priglasila dodatno dokapitalizacijo v višini 4 946 milijonov EUR (v nadaljevanju: četrta dokapitalizacija) in državna jamstva v zvezi z nekaterimi obveznostmi v korist banke Anglo. |
| --- | --- |

(14)

Irska je 8. decembra 2010 Komisiji priglasila dodatno dokapitalizacijo v višini 4 946 milijonov EUR (v nadaljevanju: četrta dokapitalizacija) in državna jamstva v zvezi z nekaterimi obveznostmi v korist banke Anglo.

| (15) | Z odločitvijo z dne 21. decembra 2010 (9) je Komisija do odobritve končnega načrta prestrukturiranja banke Anglo začasno odobrila četrto dokapitalizacijo in jamstva v zvezi z nekaterimi obveznostmi v korist banke Anglo. |
| --- | --- |

(15)

Z odločitvijo z dne 21. decembra 2010 (9) je Komisija do odobritve končnega načrta prestrukturiranja banke Anglo začasno odobrila četrto dokapitalizacijo in jamstva v zvezi z nekaterimi obveznostmi v korist banke Anglo.

1.2   Irish Nationwide Building Society

| (16) | Z odločitvijo z dne 30. marca 2010 je Komisija začasno odobrila dokapitalizacijo Irish Nationwide Building Society (v nadaljevanju: banka INBS) v višini 2,7 milijarde EUR za šest mesecev od datuma začetka veljavnosti dokapitalizacije (22. december 2009) oziroma, če Irska predloži načrt prestrukturiranja pred tem datumom, dokler Komisija ne sprejme dokončne odločitve o načrtu prestrukturiranja banke INBS (v nadaljevanju: prva dokapitalizacija banke INBS) (10). |
| --- | --- |

(16)

Z odločitvijo z dne 30. marca 2010 je Komisija začasno odobrila dokapitalizacijo Irish Nationwide Building Society (v nadaljevanju: banka INBS) v višini 2,7 milijarde EUR za šest mesecev od datuma začetka veljavnosti dokapitalizacije (22. december 2009) oziroma, če Irska predloži načrt prestrukturiranja pred tem datumom, dokler Komisija ne sprejme dokončne odločitve o načrtu prestrukturiranja banke INBS (v nadaljevanju: prva dokapitalizacija banke INBS) (10).

| (17) | Poleg tega je 30. marca 2010 irski finančni minister napovedal, da zaradi zmanjšanja bilance stanja banke INBS kot posledice prenosov na agencijo National Asset Management Agency (v nadaljevanju: agencija NAMA) navedena institucija v prihodnje ne bo mogla delovati kot neodvisen in samostojen subjekt. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega je 30. marca 2010 irski finančni minister napovedal, da zaradi zmanjšanja bilance stanja banke INBS kot posledice prenosov na agencijo National Asset Management Agency (v nadaljevanju: agencija NAMA) navedena institucija v prihodnje ne bo mogla delovati kot neodvisen in samostojen subjekt.

| (18) | Irska je 22. junija 2010 Komisiji priglasila načrt prestrukturiranja banke INBS (v nadaljevanju: načrt prestrukturiranja banke INBS). Ta načrt predvideva nadaljnje upravljanje družbe kot delujočega podjetja v pričakovanju prodaje kupcu. |
| --- | --- |

(18)

Irska je 22. junija 2010 Komisiji priglasila načrt prestrukturiranja banke INBS (v nadaljevanju: načrt prestrukturiranja banke INBS). Ta načrt predvideva nadaljnje upravljanje družbe kot delujočega podjetja v pričakovanju prodaje kupcu.

| (19) | V naslednjih tednih je Irska neuradno obvestila Komisijo, da proučuje druge možnosti za prihodnost banke INBS. Irska je zlasti nameravala preveriti tržne apetite za nakup delov banke INBS. |
| --- | --- |

(19)

V naslednjih tednih je Irska neuradno obvestila Komisijo, da proučuje druge možnosti za prihodnost banke INBS. Irska je zlasti nameravala preveriti tržne apetite za nakup delov banke INBS.

| (20) | Irski finančni minister je 30. septembra 2010 podal javno izjavo o položaju irskega bančnega sektorja in napovedal, da banka INBS potrebuje dodatno dokapitalizacijo v višini 2,7 milijarde EUR (kar vodi k skupni dokapitalizaciji v višini 5,4 milijarde EUR). Ta kapitalski vložek (v nadaljevanju: druga dokapitalizacija banke INBS) je bil priglašen Komisiji 12. oktobra 2010. |
| --- | --- |

(20)

Irski finančni minister je 30. septembra 2010 podal javno izjavo o položaju irskega bančnega sektorja in napovedal, da banka INBS potrebuje dodatno dokapitalizacijo v višini 2,7 milijarde EUR (kar vodi k skupni dokapitalizaciji v višini 5,4 milijarde EUR). Ta kapitalski vložek (v nadaljevanju: druga dokapitalizacija banke INBS) je bil priglašen Komisiji 12. oktobra 2010.

| (21) | Z odločitvijo z dne 21. decembra 2010 je Komisija začasno odobrila drugo dokapitalizacijo banke INBS za šest mesecev oziroma, če Irska predloži načrt prestrukturiranja pred 31. januarjem 2011, dokler Komisija ne sprejme dokončne odločitve o načrtu prestrukturiranja za to banko (11). |
| --- | --- |

(21)

Z odločitvijo z dne 21. decembra 2010 je Komisija začasno odobrila drugo dokapitalizacijo banke INBS za šest mesecev oziroma, če Irska predloži načrt prestrukturiranja pred 31. januarjem 2011, dokler Komisija ne sprejme dokončne odločitve o načrtu prestrukturiranja za to banko (11).

1.3   Skupni postopek

| (22) | 28. novembra 2010 so Irska in Evropska unija, Evropska centralna banka (v nadaljevanju: ECB) in Mednarodni denarni sklad dosegli soglasje o programu za podporo Irski (v nadaljevanju: program za podporo). Irska se je strinjala, da bo kot del Programa za podporo uvedla določene ukrepe dokapitalizacije in reorganizacije bank v okviru programa za oživitev bančnega sistema (v nadaljevanju: program za bančni sistem). Memorandum o gospodarskih in finančnih politikah (v nadaljevanju: MEFP) v okviru programa za bančni sistem določa ukrepe, ki so potrebni za obnovitev sposobnosti poslovanja finančnega sektorja na Irskem (12). Točka 10 MEFP navaja, da: „bodo sprejeti hitri in odločilni ukrepi za reševanje položaja Anglo Irish Bank (banka Anglo) in Irish Nationwide Building Society (banka INBS) na način, ki ščiti vlagatelje in krepi bančni sistem. V ta namen bomo do konca januarja 2011 Evropski komisiji predložili revidiran predlog reševanja banke Anglo in banke INBS, ki ga bomo razvili v sodelovanju z MDS“ (13). |
| --- | --- |

(22)

28. novembra 2010 so Irska in Evropska unija, Evropska centralna banka (v nadaljevanju: ECB) in Mednarodni denarni sklad dosegli soglasje o programu za podporo Irski (v nadaljevanju: program za podporo). Irska se je strinjala, da bo kot del Programa za podporo uvedla določene ukrepe dokapitalizacije in reorganizacije bank v okviru programa za oživitev bančnega sistema (v nadaljevanju: program za bančni sistem). Memorandum o gospodarskih in finančnih politikah (v nadaljevanju: MEFP) v okviru programa za bančni sistem določa ukrepe, ki so potrebni za obnovitev sposobnosti poslovanja finančnega sektorja na Irskem (12). Točka 10 MEFP navaja, da: „bodo sprejeti hitri in odločilni ukrepi za reševanje položaja Anglo Irish Bank (banka Anglo) in Irish Nationwide Building Society (banka INBS) na način, ki ščiti vlagatelje in krepi bančni sistem. V ta namen bomo do konca januarja 2011 Evropski komisiji predložili revidiran predlog reševanja banke Anglo in banke INBS, ki ga bomo razvili v sodelovanju z MDS“ (13).

| (23) | Irska je 12. januarja 2011 Komisiji predložila informacije v zvezi z načrtovano prodajo vlog bank Anglo in INBS. Nadaljnje informacije v zvezi s postopkom prodaje so bile predložene 2. februarja 2011 in 21. februarja 2011. |
| --- | --- |

(23)

Irska je 12. januarja 2011 Komisiji predložila informacije v zvezi z načrtovano prodajo vlog bank Anglo in INBS. Nadaljnje informacije v zvezi s postopkom prodaje so bile predložene 2. februarja 2011 in 21. februarja 2011.

| (24) | Irska je 16. januarja 2011 Komisiji predložila informacije v zvezi z nameravanim reševanjem poslov bank Anglo in INBS. 31. januarja 2011 je Komisiji priglasila skupni načrt prestrukturiranja in reševanja za banki Anglo in INBS (v nadaljevanju: „skupni načrt prestrukturiranja“). |
| --- | --- |

(24)

Irska je 16. januarja 2011 Komisiji predložila informacije v zvezi z nameravanim reševanjem poslov bank Anglo in INBS. 31. januarja 2011 je Komisiji priglasila skupni načrt prestrukturiranja in reševanja za banki Anglo in INBS (v nadaljevanju: „skupni načrt prestrukturiranja“).

| (25) | Irska je 5. aprila 2011 dopolnila skupni načrt prestrukturiranja, tako da je vključila učinek prenosa vlog in obveznic banke NAMA, ki je bil medtem opravljen, ter napovedane rezultate in bilance stanja banki Anglo in INBS za leto 2010 nadomestila z dejanskimi, ki so medtem postali znani. Nadaljnjo dopolnitev je Komisija prejela 21. aprila 2010. |
| --- | --- |

(25)

Irska je 5. aprila 2011 dopolnila skupni načrt prestrukturiranja, tako da je vključila učinek prenosa vlog in obveznic banke NAMA, ki je bil medtem opravljen, ter napovedane rezultate in bilance stanja banki Anglo in INBS za leto 2010 nadomestila z dejanskimi, ki so medtem postali znani. Nadaljnjo dopolnitev je Komisija prejela 21. aprila 2010.

2.   OPIS POMOČI

2.1   Upravičenca in njune težave

2.1.1   Anglo Irish Bank

| (26) | Glede na obseg bilančne vsote je banka Anglo ena največjih bank, ki poslujejo na Irskem. Njena bilančna vsota je na dan 31. decembra 2010 znašala 72,2 milijarde EUR (14), njen portfelj posojil pa [...] (15) milijard EUR. Glede na njen poslovni model je bila banka Anglo „monolinijska“ banka, specializirana za posojila za poslovne nepremičnine na treh ključnih trgih: na Irskem, v Združenem kraljestvu in v ZDA. Od nastopa finančne krize je banka Anglo zabeležila hude izgube zlasti zaradi stroškov oslabitve v portfelju poslovnih posojil. Banka Anglo je Irska nacionalizirala [...] 2009. |
| --- | --- |

(26)

Glede na obseg bilančne vsote je banka Anglo ena največjih bank, ki poslujejo na Irskem. Njena bilančna vsota je na dan 31. decembra 2010 znašala 72,2 milijarde EUR (14), njen portfelj posojil pa [...] (15) milijard EUR. Glede na njen poslovni model je bila banka Anglo „monolinijska“ banka, specializirana za posojila za poslovne nepremičnine na treh ključnih trgih: na Irskem, v Združenem kraljestvu in v ZDA. Od nastopa finančne krize je banka Anglo zabeležila hude izgube zlasti zaradi stroškov oslabitve v portfelju poslovnih posojil. Banka Anglo je Irska nacionalizirala [...] 2009.

| (27) | Podroben opis banke Anglo in njenih težav je na voljo v oddelkih 2.2 in 2.3 odločitve o začetku postopka z dne 31. marca 2010. |
| --- | --- |

(27)

Podroben opis banke Anglo in njenih težav je na voljo v oddelkih 2.2 in 2.3 odločitve o začetku postopka z dne 31. marca 2010.

| (28) | Izkazalo se je, da je poslovni model banke Anglo nevzdržen, kar je vodilo k doslej največjim finančnim težavam in izgubam v luči svetovne finančne krize. Poslovni model banke Anglo je bil preveč osredotočen na posojila za poslovne nepremičnine, kar je povzročilo prekomerno izpostavljenost temu sektorju gospodarstva, ki ga je finančna kriza še posebej močno prizadela: cene poslovnih nepremičnin so strmo padle za več kot 62 % na Irskem, 37 % v Združenem kraljestvu in za 45 % v ZDA (16). Poleg tega je banka Anglo sredstva za posojila delno črpala iz financiranja podjetij, torej vira financiranja, ki je kot posledica finančne krize usahnil. |
| --- | --- |

(28)

Izkazalo se je, da je poslovni model banke Anglo nevzdržen, kar je vodilo k doslej največjim finančnim težavam in izgubam v luči svetovne finančne krize. Poslovni model banke Anglo je bil preveč osredotočen na posojila za poslovne nepremičnine, kar je povzročilo prekomerno izpostavljenost temu sektorju gospodarstva, ki ga je finančna kriza še posebej močno prizadela: cene poslovnih nepremičnin so strmo padle za več kot 62 % na Irskem, 37 % v Združenem kraljestvu in za 45 % v ZDA (16). Poleg tega je banka Anglo sredstva za posojila delno črpala iz financiranja podjetij, torej vira financiranja, ki je kot posledica finančne krize usahnil.

| (29) | Obvladovanje tveganja v banki Anglo ni bilo dovolj razvito in je omogočalo nenadzorovano bilančno rast, povezano s tveganimi posojilnimi praksami (na primer, visoko razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ali izključno obrestna posojila), zlasti v letih irskega nepremičninskega razcveta. V letih od 1984 do 2008 se je bilanca stanja banke povečevala s skupno letno stopnjo rasti okoli 30 % in v letu 2008 dosegla bilanco stanja [...] milijard EUR. Razmerje med posojili in depoziti se je od 100 % pred letom 1990 povečalo na povprečno 217 % v letih od 2008 do 2009. |
| --- | --- |

(29)

Obvladovanje tveganja v banki Anglo ni bilo dovolj razvito in je omogočalo nenadzorovano bilančno rast, povezano s tveganimi posojilnimi praksami (na primer, visoko razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ali izključno obrestna posojila), zlasti v letih irskega nepremičninskega razcveta. V letih od 1984 do 2008 se je bilanca stanja banke povečevala s skupno letno stopnjo rasti okoli 30 % in v letu 2008 dosegla bilanco stanja [...] milijard EUR. Razmerje med posojili in depoziti se je od 100 % pred letom 1990 povečalo na povprečno 217 % v letih od 2008 do 2009.

| (30) | Banka Anglo je bila dokapitalizirana štirikrat, poleg tega je v okviru ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva prenesla okoli 35 milijard EUR oslabljenih posojil na agencijo NAMA in pridobila državna jamstva za večino svojih obveznosti (glej uvodno izjavo 66). |
| --- | --- |

(30)

Banka Anglo je bila dokapitalizirana štirikrat, poleg tega je v okviru ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva prenesla okoli 35 milijard EUR oslabljenih posojil na agencijo NAMA in pridobila državna jamstva za večino svojih obveznosti (glej uvodno izjavo 66).

2.1.2   Banka INBS

| (31) | Podroben opis banke INBS je na voljo v oddelku 2.1 odločitve Komisije z dne 30. marca 2010 o prvi dokapitalizaciji banke INBS. V tem oddelku je torej podan le kratek povzetek. |
| --- | --- |

(31)

Podroben opis banke INBS je na voljo v oddelku 2.1 odločitve Komisije z dne 30. marca 2010 o prvi dokapitalizaciji banke INBS. V tem oddelku je torej podan le kratek povzetek.

| (32) | Banka INBS je stanovanjska banka, katere bilančna vsota je na dan 31. decembra 2010 znašala 12,1 milijarde EUR. Pred finančno krizo je bila po obsegu bilančne vsote šesta največja irska finančna institucija. Svojim strankam je ponujala tradicionalne bančne produkte za prebivalstvo (npr. varčevanje in hipoteke). V letih pred finančno krizo je banka INBS agresivno povečevala svoje dejavnosti na področju tveganih posojil za poslovne nepremičnine, kar je postala njena glavna dejavnost. Banka INBS je večinoma poslovala na Irskem, kjer je vzpostavila mrežo 50 podružnic in 40 zastopnikov, ter v Združenem kraljestvu, kjer ni imela nobenih podružnic. |
| --- | --- |

(32)

Banka INBS je stanovanjska banka, katere bilančna vsota je na dan 31. decembra 2010 znašala 12,1 milijarde EUR. Pred finančno krizo je bila po obsegu bilančne vsote šesta največja irska finančna institucija. Svojim strankam je ponujala tradicionalne bančne produkte za prebivalstvo (npr. varčevanje in hipoteke). V letih pred finančno krizo je banka INBS agresivno povečevala svoje dejavnosti na področju tveganih posojil za poslovne nepremičnine, kar je postala njena glavna dejavnost. Banka INBS je večinoma poslovala na Irskem, kjer je vzpostavila mrežo 50 podružnic in 40 zastopnikov, ter v Združenem kraljestvu, kjer ni imela nobenih podružnic.

| (33) | Portfelj posojil banke INBS je na dan 31. decembra 2010 izkazoval vrednost 1,9 milijarde EUR po prenosu posojil v višini 8,5 milijarde EUR na agencijo NAMA (17). Vloge prebivalstva so na dan 31. decembra 2010 znašale 3,9 milijarde EUR. Banka INBS je v letu 2009 zabeležila izgubo v višini 3,3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(33)

Portfelj posojil banke INBS je na dan 31. decembra 2010 izkazoval vrednost 1,9 milijarde EUR po prenosu posojil v višini 8,5 milijarde EUR na agencijo NAMA (17). Vloge prebivalstva so na dan 31. decembra 2010 znašale 3,9 milijarde EUR. Banka INBS je v letu 2009 zabeležila izgubo v višini 3,3 milijarde EUR.

| (34) | Banka INBS je zašla v težave zaradi svoje prekomerne izpostavljenosti slabo zavarovanim irskim posojilom za poslovne nepremičnine (približno 80 % skupnega portfelja posojil banke INBS). Ko je torej udarila finančna kriza in so cene nepremičnin, zlasti cene poslovnih nepremičnin, na Irskem in v Združenem kraljestvu dramatično padle, je bila banka INBS močno izpostavljena izgubam v svojem portfelju posojil. Zaradi teh izgub je morala v letih 2009 in 2010 izvesti znatne oslabitve. |
| --- | --- |

(34)

Banka INBS je zašla v težave zaradi svoje prekomerne izpostavljenosti slabo zavarovanim irskim posojilom za poslovne nepremičnine (približno 80 % skupnega portfelja posojil banke INBS). Ko je torej udarila finančna kriza in so cene nepremičnin, zlasti cene poslovnih nepremičnin, na Irskem in v Združenem kraljestvu dramatično padle, je bila banka INBS močno izpostavljena izgubam v svojem portfelju posojil. Zaradi teh izgub je morala v letih 2009 in 2010 izvesti znatne oslabitve.

| (35) | Banka INBS je bila dvakrat dokapitalizirana, poleg tega je v okviru ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva prenesla okoli 8,9 milijarde EUR oslabljenih posojil za poslovne nepremičnine na agencijo NAMA in pridobila državna jamstva za večino svojih obveznosti (glej uvodno izjavo 67). |
| --- | --- |

(35)

Banka INBS je bila dvakrat dokapitalizirana, poleg tega je v okviru ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva prenesla okoli 8,9 milijarde EUR oslabljenih posojil za poslovne nepremičnine na agencijo NAMA in pridobila državna jamstva za večino svojih obveznosti (glej uvodno izjavo 67).

| (36) | Pred prvo dokapitalizacijo s strani Irske je bila banka INBS v lasti svojih družbenikov. Kot posledica prve dokapitalizacije banke INBS zdaj država v celoti obvladuje banko. Družbeniki so tako izgubili nadzor nad banko INBS in tudi vse pravice do gospodarske lastnine. |
| --- | --- |

(36)

Pred prvo dokapitalizacijo s strani Irske je bila banka INBS v lasti svojih družbenikov. Kot posledica prve dokapitalizacije banke INBS zdaj država v celoti obvladuje banko. Družbeniki so tako izgubili nadzor nad banko INBS in tudi vse pravice do gospodarske lastnine.

2.2   Posamezni načrti prestrukturiranja

2.2.1   Prvotni načrt prestrukturiranja banke Anglo

| (37) | Prvotni načrt prestrukturiranja banke Anglo je bil Komisiji priglašen 30. novembra 2009. Izčrpen opis prvotnega načrta prestrukturiranja je na voljo v oddelku 2.4 odločitve o začetku postopka, v katerem je Komisija izrazila številne pomisleke glede tega, ali navedeni načrt izpolnjuje pogoje iz sporočila o prestrukturiranju (18). Komisija je zlasti dvomila, ali bo načrt vodil k ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja banke Anglo, omejil stroške prestrukturiranja na najnižje potrebne in omejil izkrivljanje konkurence. Zato je Komisija začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe v zvezi z navedenim načrtom. Hkrati je Komisija zahtevala, da se revidiran načrt prestrukturiranja predloži do 31. maja 2010. |
| --- | --- |

(37)

Prvotni načrt prestrukturiranja banke Anglo je bil Komisiji priglašen 30. novembra 2009. Izčrpen opis prvotnega načrta prestrukturiranja je na voljo v oddelku 2.4 odločitve o začetku postopka, v katerem je Komisija izrazila številne pomisleke glede tega, ali navedeni načrt izpolnjuje pogoje iz sporočila o prestrukturiranju (18). Komisija je zlasti dvomila, ali bo načrt vodil k ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja banke Anglo, omejil stroške prestrukturiranja na najnižje potrebne in omejil izkrivljanje konkurence. Zato je Komisija začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe v zvezi z navedenim načrtom. Hkrati je Komisija zahtevala, da se revidiran načrt prestrukturiranja predloži do 31. maja 2010.

2.2.2   Drugi načrt prestrukturiranja banke Anglo

| (38) | Irska je 31. maja 2010 predložila revidiran načrt prestrukturiranja, ki je vseboval znatno spremenjen pristop k prestrukturiranju banke Anglo. |
| --- | --- |

(38)

Irska je 31. maja 2010 predložila revidiran načrt prestrukturiranja, ki je vseboval znatno spremenjen pristop k prestrukturiranju banke Anglo.

| (39) | Kot je bilo zahtevano v odločitvi o začetku postopka, so bili v drugem načrtu prestrukturiranja banke Anglo predstavljeni številni možni scenariji prestrukturiranja: (i) 100-odstotna likvidacija banke Anglo v 12 mesecih; (ii) 100-odstotna likvidacija banke Anglo v desetih letih; (iii) 100-odstotna likvidacija banke Anglo v dvajsetih letih; (iv) stabilizacija celotne banke Anglo in njena ohranitev kot delujoče podjetje in (v) delitev, ki vključuje 80-odstotno likvidacijo banke Anglo z ustanovitvijo družbe za upravljanje premoženja, medtem ko bi preostanek še naprej posloval (dobra banka). |
| --- | --- |

(39)

Kot je bilo zahtevano v odločitvi o začetku postopka, so bili v drugem načrtu prestrukturiranja banke Anglo predstavljeni številni možni scenariji prestrukturiranja: (i) 100-odstotna likvidacija banke Anglo v 12 mesecih; (ii) 100-odstotna likvidacija banke Anglo v desetih letih; (iii) 100-odstotna likvidacija banke Anglo v dvajsetih letih; (iv) stabilizacija celotne banke Anglo in njena ohranitev kot delujoče podjetje in (v) delitev, ki vključuje 80-odstotno likvidacijo banke Anglo z ustanovitvijo družbe za upravljanje premoženja, medtem ko bi preostanek še naprej posloval (dobra banka).

| (40) | Scenarij o delitvi iz točke (v) uvodne izjave 39, so irski organi predstavili kot prednostno možnost. V tem scenariju bi družba za upravljanje premoženja razpolagala s „sredstvi nižje kakovosti“, ki ne bi bila prenesena na agencijo NAMA ali dobro banko (portfelj v višini 13,6 milijarde EUR ob delitvi), s katerimi bi upravljala z namenom čim bolj povečati vrednosti vračila s čim manjšim financiranjem s strani države. Družba za upravljanje premoženja ne bi sklepala nobenih novih poslov in bi bila v letu 2020 likvidirana. |
| --- | --- |

(40)

Scenarij o delitvi iz točke (v) uvodne izjave 39, so irski organi predstavili kot prednostno možnost. V tem scenariju bi družba za upravljanje premoženja razpolagala s „sredstvi nižje kakovosti“, ki ne bi bila prenesena na agencijo NAMA ali dobro banko (portfelj v višini 13,6 milijarde EUR ob delitvi), s katerimi bi upravljala z namenom čim bolj povečati vrednosti vračila s čim manjšim financiranjem s strani države. Družba za upravljanje premoženja ne bi sklepala nobenih novih poslov in bi bila v letu 2020 likvidirana.

| (41) | Dobra banka bi postala bistveno manjša komercialna banka v državni lasti, ki bi lahko vzpostavila dolgoročno uspešno poslovanje z znatno manjšo bilanco stanja in nižjim profilom tveganja. Predvideno je bilo, da se dobra banka privatizira v obdobju petih let, kar bi zagotovilo delno vračilo državne naložbe v banko Anglo. |
| --- | --- |

(41)

Dobra banka bi postala bistveno manjša komercialna banka v državni lasti, ki bi lahko vzpostavila dolgoročno uspešno poslovanje z znatno manjšo bilanco stanja in nižjim profilom tveganja. Predvideno je bilo, da se dobra banka privatizira v obdobju petih let, kar bi zagotovilo delno vračilo državne naložbe v banko Anglo.

2.2.3   Tretji načrt prestrukturiranja banke Anglo

| (42) | Irska je 26. oktobra 2010 na podlagi izpopolnjenega predloga z dne 31. avgusta 2010 predložila bistveno spremenjen predlog o prestrukturiranju banke Anglo. Tretji načrt prestrukturiranja banke Anglo predstavlja širok okvir delitve banke Anglo na dva pravno neodvisna subjekta v državni lasti, tj. Funding Bank in Recovery Bank, kar bi privedlo do likvidacije banke Anglo v približno desetih letih. Potrebna bi bila nadaljnja državna pomoč v obliki kapitalskih vložkov, stalnega financiranja s strani Centralne banke in celovita struktura državnih jamstev med celotno življenjsko dobo obeh bank. Načrt predvideva zahtevo po kapitalu v višini 29,3 milijarde EUR v osnovnem scenariju in 34 milijard EUR v izjemnem scenariju. |
| --- | --- |

(42)

Irska je 26. oktobra 2010 na podlagi izpopolnjenega predloga z dne 31. avgusta 2010 predložila bistveno spremenjen predlog o prestrukturiranju banke Anglo. Tretji načrt prestrukturiranja banke Anglo predstavlja širok okvir delitve banke Anglo na dva pravno neodvisna subjekta v državni lasti, tj. Funding Bank in Recovery Bank, kar bi privedlo do likvidacije banke Anglo v približno desetih letih. Potrebna bi bila nadaljnja državna pomoč v obliki kapitalskih vložkov, stalnega financiranja s strani Centralne banke in celovita struktura državnih jamstev med celotno življenjsko dobo obeh bank. Načrt predvideva zahtevo po kapitalu v višini 29,3 milijarde EUR v osnovnem scenariju in 34 milijard EUR v izjemnem scenariju.

| (43) | Irska je navedla, da je novi pristop k prestrukturiranju banke Anglo, ki predvideva ustavitev njene dejavnosti posojilodajalca, sprožilo poslabšanje tržnih razmer. Navedla je, da so se pogoji financiranja za banko Anglo in odnos do države od predložitve drugega načrta njenega prestrukturiranja poslabšali, medtem ko so bili diskonti za posojila, preneseni na agencijo NAMA, in izgube iz portfelja posojil, ki ga ne upravlja NAMA, višji od pričakovanih. |
| --- | --- |

(43)

Irska je navedla, da je novi pristop k prestrukturiranju banke Anglo, ki predvideva ustavitev njene dejavnosti posojilodajalca, sprožilo poslabšanje tržnih razmer. Navedla je, da so se pogoji financiranja za banko Anglo in odnos do države od predložitve drugega načrta njenega prestrukturiranja poslabšali, medtem ko so bili diskonti za posojila, preneseni na agencijo NAMA, in izgube iz portfelja posojil, ki ga ne upravlja NAMA, višji od pričakovanih.

2.2.4   Načrt prestrukturiranja banke INBS

| (44) | Načrt prestrukturiranja za banko INBS je bil Komisiji predložen 22. junija 2010. Kakor je bilo zahtevano v prvi odločitvi o dokapitalizaciji banke INBS je bilo v načrtu njenega prestrukturiranja raziskanih več možnosti za banko: (i) prestrukturiranje in nadaljevanje dejavnosti z namenom, da se banka proda okoli leta 2013, (ii) takojšnja likvidacija ali (iii) postopna likvidacija, ki bo dokončana do leta 2020. Prodaja bi zahtevala najnižji znesek državne podpore poleg 2,7 milijarde EUR, ki jih je država že zagotovila v času predložitve načrta. |
| --- | --- |

(44)

Načrt prestrukturiranja za banko INBS je bil Komisiji predložen 22. junija 2010. Kakor je bilo zahtevano v prvi odločitvi o dokapitalizaciji banke INBS je bilo v načrtu njenega prestrukturiranja raziskanih več možnosti za banko: (i) prestrukturiranje in nadaljevanje dejavnosti z namenom, da se banka proda okoli leta 2013, (ii) takojšnja likvidacija ali (iii) postopna likvidacija, ki bo dokončana do leta 2020. Prodaja bi zahtevala najnižji znesek državne podpore poleg 2,7 milijarde EUR, ki jih je država že zagotovila v času predložitve načrta.

| (45) | Med pripravo na prodajo naj bi banka INBS postala majhna hranilnica in posojilnica. Večji del svojega obstoječega portfelja poslovnih posojil naj bi prenesla na agencijo NAMA in ukinila poslovna posojila ter svojim strankam ponujala samo stanovanjska hipotekarna posojila in hranilne račune. |
| --- | --- |

(45)

Med pripravo na prodajo naj bi banka INBS postala majhna hranilnica in posojilnica. Večji del svojega obstoječega portfelja poslovnih posojil naj bi prenesla na agencijo NAMA in ukinila poslovna posojila ter svojim strankam ponujala samo stanovanjska hipotekarna posojila in hranilne račune.

| (46) | V načrtu prestrukturiranja banke INBS niso bili predvideni nobeni posebni ukrepi, katerih cilj bi bil omejiti izkrivljanje konkurence kot posledice pomoči. |
| --- | --- |

(46)

V načrtu prestrukturiranja banke INBS niso bili predvideni nobeni posebni ukrepi, katerih cilj bi bil omejiti izkrivljanje konkurence kot posledice pomoči.

2.3   Skupni načrt prestrukturiranja za banki Anglo in INBS

2.3.1   Opis skupnega načrta prestrukturiranja

| (47) | Irska je 31. januarja 2011 Komisiji predložila skupni načrt prestrukturiranja in reševanja za banki Anglo in INBS. Skupni načrt prestrukturiranja predvideva združitev banki Anglo in INBS, po izvedeni prodaji njunih depozitnih knjig, v en subjekt (v nadaljevanju: „združeni subjekt“) ki bo licenciran, povsem reguliran in v 100-odstotni državni lasti. Skupna otvoritvena bilanca stanja po združitvi bo znašala [60–70] milijard EUR. |
| --- | --- |

(47)

Irska je 31. januarja 2011 Komisiji predložila skupni načrt prestrukturiranja in reševanja za banki Anglo in INBS. Skupni načrt prestrukturiranja predvideva združitev banki Anglo in INBS, po izvedeni prodaji njunih depozitnih knjig, v en subjekt (v nadaljevanju: „združeni subjekt“) ki bo licenciran, povsem reguliran in v 100-odstotni državni lasti. Skupna otvoritvena bilanca stanja po združitvi bo znašala [60–70] milijard EUR.

| (48) | Združeni subjekt bo: (i) v desetih letih izdelal zapuščinsko knjigo posojil banke Anglo za poslovne nepremičnine na podlagi odkupov in prodaje, (ii) izdelal knjigo hipotekarnih posojil banke INBS za prebivalstvo v obdobju [...] let [...] in (iii) uporabljal [...]. Združena banka bo hranila le majhen znesek vlog in ne bo opravljala nobenih novih posojilnih ali drugih dejavnosti. |
| --- | --- |

(48)

Združeni subjekt bo: (i) v desetih letih izdelal zapuščinsko knjigo posojil banke Anglo za poslovne nepremičnine na podlagi odkupov in prodaje, (ii) izdelal knjigo hipotekarnih posojil banke INBS za prebivalstvo v obdobju [...] let [...] in (iii) uporabljal [...]. Združena banka bo hranila le majhen znesek vlog in ne bo opravljala nobenih novih posojilnih ali drugih dejavnosti.

| (49) | Združeni subjekt bo imel različne zadolžnice, uporabljene za dokapitalizacijo obeh bank, Anglo in INBS. Vse zadolžnice bodo poravnane v skladu z razporedom plačil (19). [...]. Združeni subjekt bo prav tako vodil majhen znesek podrejenega dolga, ki ustreza znesku, ki ga ne more več odkupiti v okviru zaporednih izvajanj upravljanja obveznosti. |
| --- | --- |

(49)

Združeni subjekt bo imel različne zadolžnice, uporabljene za dokapitalizacijo obeh bank, Anglo in INBS. Vse zadolžnice bodo poravnane v skladu z razporedom plačil (19). [...]. Združeni subjekt bo prav tako vodil majhen znesek podrejenega dolga, ki ustreza znesku, ki ga ne more več odkupiti v okviru zaporednih izvajanj upravljanja obveznosti.

| (50) | Cilj predlaganega skupnega načrta prestrukturiranja je preprečiti tveganje nadaljnjih izgub zaradi izdajanja novih posojil, učinkovito vodenje izdelave portfeljev posojil in ohranitev zahtev po državni pomoči na najnižji možni ravni. Izdelava obeh portfeljev posojil v enem združenem subjektu omogoča sinergije z vidika zmogljivosti, infrastrukture in postopkov. |
| --- | --- |

(50)

Cilj predlaganega skupnega načrta prestrukturiranja je preprečiti tveganje nadaljnjih izgub zaradi izdajanja novih posojil, učinkovito vodenje izdelave portfeljev posojil in ohranitev zahtev po državni pomoči na najnižji možni ravni. Izdelava obeh portfeljev posojil v enem združenem subjektu omogoča sinergije z vidika zmogljivosti, infrastrukture in postopkov.

2.3.1.1   Vloge

| (51) | V skladu s Programom za podporo se je Irska zavezala, da bo pred združitvijo prenesla vloge (zabeležene na strani pasive v bilanci stanja) in obveznice agencije NAMA (zabeležene na strani aktive v bilanci stanja) bank Anglo in INBS na poslovno uspešne institucije v okviru odprtega postopka. Za paket obveznic NAMA in vlog je bilo izdano povabilo za oddajo ponudb. Prodaja vlog v vrednosti približno 12,2 milijarde EUR in obveznic agencije NAMA v vrednosti približno 15,9 milijarde EUR obeh subjektov je bila dokončana (20)24. februarja 2011. |
| --- | --- |

(51)

V skladu s Programom za podporo se je Irska zavezala, da bo pred združitvijo prenesla vloge (zabeležene na strani pasive v bilanci stanja) in obveznice agencije NAMA (zabeležene na strani aktive v bilanci stanja) bank Anglo in INBS na poslovno uspešne institucije v okviru odprtega postopka. Za paket obveznic NAMA in vlog je bilo izdano povabilo za oddajo ponudb. Prodaja vlog v vrednosti približno 12,2 milijarde EUR in obveznic agencije NAMA v vrednosti približno 15,9 milijarde EUR obeh subjektov je bila dokončana (20)24. februarja 2011.

| (52) | Za razliko od prejšnjih različic načrtov prestrukturiranja banke Anglo združeni subjekt načeloma ne bo hranil vlog za financiranje svojih sredstev, temveč bo izstopil z depozitnega trga. |
| --- | --- |

(52)

Za razliko od prejšnjih različic načrtov prestrukturiranja banke Anglo združeni subjekt načeloma ne bo hranil vlog za financiranje svojih sredstev, temveč bo izstopil z depozitnega trga.

| (53) | Kljub temu bo združeni subjekt v skladu z zavezami (glej oddelek 2.2.5.1) lahko ohranil majhen znesek vlog gospodarstva, ki se hranijo kot jamstvo za posojila, odobrena več gospodarskim institucijam (z zavarovano zapuščino ali vloge, povezane z računi posojilojemalcev). V skupnem načrtu prestrukturiranja je ocenjeno, da bo znesek vlog v času združitve znašal največ 1 milijardo EUR. |
| --- | --- |

(53)

Kljub temu bo združeni subjekt v skladu z zavezami (glej oddelek 2.2.5.1) lahko ohranil majhen znesek vlog gospodarstva, ki se hranijo kot jamstvo za posojila, odobrena več gospodarskim institucijam (z zavarovano zapuščino ali vloge, povezane z računi posojilojemalcev). V skupnem načrtu prestrukturiranja je ocenjeno, da bo znesek vlog v času združitve znašal največ 1 milijardo EUR.

2.3.1.2   Financiranje

| (54) | Skupni načrt prestrukturiranja temelji na naslednjih predpostavkah:






  (i) | [...] |
| --- | --- | --- |

(54)

Skupni načrt prestrukturiranja temelji na naslednjih predpostavkah:

(i)

[...]

| (ii) | obstoječe financiranje podjetij v višini [...] milijard EUR, ki zapade v skladu z obstoječimi časovnimi razporedi (večinoma v štirih letih), [...]. |
| --- | --- |

(ii)

obstoječe financiranje podjetij v višini [...] milijard EUR, ki zapade v skladu z obstoječimi časovnimi razporedi (večinoma v štirih letih), [...].

2.3.1.3   Jamstva

| (55) | Združeni subjekt zahteva celovit sklop državnih jamstev (glej tudi uvodno izjavo 69) za pokritje naslednjih izpostavljenosti:






  (i) | državno jamstvo za še neplačane vloge in obveznice. To jamstvo bi bilo potrebno za celotno obdobje trajanja skupnega načrta prestrukturiranja in je trenutno zagotovljeno v okviru jamstvene sheme za upravičene obveznosti (v nadaljevanju: „shema ELG“). Ko se bo shema ELG iztekla, bo treba jamstvo zagotoviti na začasni osnovi; |
| --- | --- | --- |

(55)

Združeni subjekt zahteva celovit sklop državnih jamstev (glej tudi uvodno izjavo 69) za pokritje naslednjih izpostavljenosti:

(i)

državno jamstvo za še neplačane vloge in obveznice. To jamstvo bi bilo potrebno za celotno obdobje trajanja skupnega načrta prestrukturiranja in je trenutno zagotovljeno v okviru jamstvene sheme za upravičene obveznosti (v nadaljevanju: „shema ELG“). Ko se bo shema ELG iztekla, bo treba jamstvo zagotoviti na začasni osnovi;

| (ii) | državno jamstvo za Irsko centralno banko (CBI) za nezavarovani del nujne likvidnostne pomoči ELA za banko Anglo/INBS, kar bi združenemu subjektu omogočilo dostop do financiranja CBI/ELA glede na potrebe [...]; |
| --- | --- |

(ii)

državno jamstvo za Irsko centralno banko (CBI) za nezavarovani del nujne likvidnostne pomoči ELA za banko Anglo/INBS, kar bi združenemu subjektu omogočilo dostop do financiranja CBI/ELA glede na potrebe [...];

| (iii) | državno jamstvo za nekatere obveznosti za svoje zunajbilančne transakcije, storitve in transakcijske zmogljivosti [....] (21). |
| --- | --- |

(iii)

državno jamstvo za nekatere obveznosti za svoje zunajbilančne transakcije, storitve in transakcijske zmogljivosti [....] (21).

| (56) | V skladu s skupnim načrtom prestrukturiranja združeni subjekt za državna jamstva ne bo plačeval nadomestila, razen za jamstva za vloge (50 bazičnih točk) za obdobje trajanja sheme ELG in za že zajamčene še neplačane obveznice (za katere bo plačeval pristojbino od 95 do 125 bazičnih točk v obdobju trajanja sheme ELG do njihove zapadlosti). |
| --- | --- |

(56)

V skladu s skupnim načrtom prestrukturiranja združeni subjekt za državna jamstva ne bo plačeval nadomestila, razen za jamstva za vloge (50 bazičnih točk) za obdobje trajanja sheme ELG in za že zajamčene še neplačane obveznice (za katere bo plačeval pristojbino od 95 do 125 bazičnih točk v obdobju trajanja sheme ELG do njihove zapadlosti).

2.3.1.4   Kapital

| (57) | V osnovnem scenariju skupni načrt prestrukturiranja predvideva, da ne bo potreben noben dodaten kapital razen tistega, ki je bil že dejansko vložen, tj. 34,7 milijarde EUR (29,3 milijarde EUR za banko Anglo in 5,4 milijarde EUR za banko INBS) (22). Ti zneski so enaki zneskom, ki so bili že odobreni v okviru štirih odločitev o reševanju banke Anglo in dveh odločitev o reševanju banke INBS (23). Skupni načrt prestrukturiranja navaja, da bi se v okviru izjemnega scenarija (zlasti z vidika višjih oslabljenih vrednosti in izgub iz odprodaje posojil) kapitalske zahteve povečale do 38 milijard EUR, kar pomeni dodatne 3,3 milijarde EUR kapitala [...] v obdobju izvajanja načrta (tj. deset let). Poleg tveganja višjih odpisov in izgub iz odprodaje posojil skupni načrt prestrukturiranja opredeljuje tudi več dodatnih tveganj, zaradi katerih bi združeni subjekt morda moral uporabiti kapital v višini [...] 3,3 milijarde EUR v izjemnem scenariju. |
| --- | --- |

(57)

V osnovnem scenariju skupni načrt prestrukturiranja predvideva, da ne bo potreben noben dodaten kapital razen tistega, ki je bil že dejansko vložen, tj. 34,7 milijarde EUR (29,3 milijarde EUR za banko Anglo in 5,4 milijarde EUR za banko INBS) (22). Ti zneski so enaki zneskom, ki so bili že odobreni v okviru štirih odločitev o reševanju banke Anglo in dveh odločitev o reševanju banke INBS (23). Skupni načrt prestrukturiranja navaja, da bi se v okviru izjemnega scenarija (zlasti z vidika višjih oslabljenih vrednosti in izgub iz odprodaje posojil) kapitalske zahteve povečale do 38 milijard EUR, kar pomeni dodatne 3,3 milijarde EUR kapitala [...] v obdobju izvajanja načrta (tj. deset let). Poleg tveganja višjih odpisov in izgub iz odprodaje posojil skupni načrt prestrukturiranja opredeljuje tudi več dodatnih tveganj, zaradi katerih bi združeni subjekt morda moral uporabiti kapital v višini [...] 3,3 milijarde EUR v izjemnem scenariju.

2.3.1.5   Glavna dodatna tveganja, povezana s skupnim načrtom prestrukturiranja

| (58) | Prvič, skupni načrt prestrukturiranja opredeljuje tveganje povečanja stroškov financiranja in tečajno tveganje. [...] (24). Skupno bo združeni subjekt potreboval dostop do približno [...] financiranja s strani Centralne banke v času združitve. Ta potreba po financiranju bi se postopoma zmanjšala na [...]. Če financiranje s strani Centralne banke ni izvedljivo do te stopnje in za celotno načrtovano obdobje (25), bo moral združeni subjekt uporabiti druge vire financiranja, če so na voljo, kar bi bilo lahko stroškovno manj ugodno. |
| --- | --- |

(58)

Prvič, skupni načrt prestrukturiranja opredeljuje tveganje povečanja stroškov financiranja in tečajno tveganje. [...] (24). Skupno bo združeni subjekt potreboval dostop do približno [...] financiranja s strani Centralne banke v času združitve. Ta potreba po financiranju bi se postopoma zmanjšala na [...]. Če financiranje s strani Centralne banke ni izvedljivo do te stopnje in za celotno načrtovano obdobje (25), bo moral združeni subjekt uporabiti druge vire financiranja, če so na voljo, kar bi bilo lahko stroškovno manj ugodno.

| (59) | Poleg tega so nekatera sredstva združenega subjekta dolgoročna sredstva z nespremenljivo obrestno mero (kot so npr. zadolžnice), za katere je značilno zelo kratkoročno financiranje [...]. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega so nekatera sredstva združenega subjekta dolgoročna sredstva z nespremenljivo obrestno mero (kot so npr. zadolžnice), za katere je značilno zelo kratkoročno financiranje [...].

| (60) | [...]. |
| --- | --- |

(60)

[...].

| (61) | Poleg tega skupni načrt prestrukturiranja izpostavlja tveganja, povezana s težavami združenega subjekta pri vodenju poslovanja kot delujoče podjetje, medtem ko je v postopku reševanja. [...]. Nenazadnje lahko postopek združitve vodi k povečanim operativnim tveganjem, ki lahko v zameno zahtevajo dodaten kapital. |
| --- | --- |

(61)

Poleg tega skupni načrt prestrukturiranja izpostavlja tveganja, povezana s težavami združenega subjekta pri vodenju poslovanja kot delujoče podjetje, medtem ko je v postopku reševanja. [...]. Nenazadnje lahko postopek združitve vodi k povečanim operativnim tveganjem, ki lahko v zameno zahtevajo dodaten kapital.

| (62) | Verjetnost, da se ta tveganja uresničijo, je težko oceniti. Navedena tveganja in negotovosti niso bila zajeta v pričakovane potrebe po kapitalu v izjemnem scenariju. |
| --- | --- |

(62)

Verjetnost, da se ta tveganja uresničijo, je težko oceniti. Navedena tveganja in negotovosti niso bila zajeta v pričakovane potrebe po kapitalu v izjemnem scenariju.

2.3.2   Zaveze

| (63) | Irska je prevzela številne zaveze, povezane z združenim subjektom, da bi izrecno omejila izkrivljanje konkurence kot posledico podpore, ki sta jo banki Anglo in INBS prejeli od države. Te zaveze so v celoti priložene k temu sklepu kot Priloga I. Za namene tega sklepa Komisija podaja neizčrpen povzetek v uvodnih izjavah 63 do 66.






  (i) | Trajanje zavez: če ni drugače določeno, bodo vse zaveze, ki jih je prevzela Irska, ostale veljavne in se uporabljale, dokler ne bo izračun sredstev združenega subjekta, vključno z zadolžnicami, povsem dokončan. |
| --- | --- | --- |

(63)

Irska je prevzela številne zaveze, povezane z združenim subjektom, da bi izrecno omejila izkrivljanje konkurence kot posledico podpore, ki sta jo banki Anglo in INBS prejeli od države. Te zaveze so v celoti priložene k temu sklepu kot Priloga I. Za namene tega sklepa Komisija podaja neizčrpen povzetek v uvodnih izjavah 63 do 66.

(i)

Trajanje zavez: če ni drugače določeno, bodo vse zaveze, ki jih je prevzela Irska, ostale veljavne in se uporabljale, dokler ne bo izračun sredstev združenega subjekta, vključno z zadolžnicami, povsem dokončan.

| (ii) | Prepoved razvijanja novih dejavnosti in vstopanja na nove trge: združeni subjekt ne bo razvijal novih dejavnosti in ne bo vstopal na nove trge, kar pomeni, da združeni subjekt ne bo opravljal nobenih drugih dejavnosti, razen tistih, ki so skladne z vodenjem izdelave portfelja posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS (po potrebi vključno s prodajo posojil za doseganje čim večjih vrednosti vračil). Združeni subjekt bo zlasti vzdrževal in uporabljal svojo bančno licenco samo, v kolikor je to potrebno za izdelavo portfeljev posojil, in je ne bo uporabil za razvijanje novih dejavnosti. [...]. |
| --- | --- |

(ii)

Prepoved razvijanja novih dejavnosti in vstopanja na nove trge: združeni subjekt ne bo razvijal novih dejavnosti in ne bo vstopal na nove trge, kar pomeni, da združeni subjekt ne bo opravljal nobenih drugih dejavnosti, razen tistih, ki so skladne z vodenjem izdelave portfelja posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS (po potrebi vključno s prodajo posojil za doseganje čim večjih vrednosti vračil). Združeni subjekt bo zlasti vzdrževal in uporabljal svojo bančno licenco samo, v kolikor je to potrebno za izdelavo portfeljev posojil, in je ne bo uporabil za razvijanje novih dejavnosti. [...].

| (iii) | Upravljanje obstoječih sredstev: združeni subjekt bo upravljal obstoječa poslovna sredstva na način, ki čim bolj povečuje čisto sedanjo vrednost (v nadaljevanju: ČSV) sredstev v skladu z običajno poslovno prakso. Na primer, če neka stranka ne more izpolniti pogojev svojega posojila, bo združeni subjekt prestrukturiral posojilne pogoje samo, če bi tako prestrukturiranje vodilo k povečanju ČSV posojila (to pomeni, če je ČSV pričakovanih denarnih tokov iz prestrukturiranja večja od sedanje vrednosti denarnih tokov, ki se lahko pričakujejo iz likvidacije). Če povzamemo, združeni subjekt bo upravljal svoj portfelj poslovnih sredstev na enak način, kot bi zasebni upravljavec premoženja vodil izdelavo podobnega portfelja.
  V zvezi s hipotekarnimi sredstvi združenega subjekta se smiselno uporabljajo enake obveznosti, kot veljajo za poslovna sredstva. |
| --- | --- |

(iii)

Upravljanje obstoječih sredstev: združeni subjekt bo upravljal obstoječa poslovna sredstva na način, ki čim bolj povečuje čisto sedanjo vrednost (v nadaljevanju: ČSV) sredstev v skladu z običajno poslovno prakso. Na primer, če neka stranka ne more izpolniti pogojev svojega posojila, bo združeni subjekt prestrukturiral posojilne pogoje samo, če bi tako prestrukturiranje vodilo k povečanju ČSV posojila (to pomeni, če je ČSV pričakovanih denarnih tokov iz prestrukturiranja večja od sedanje vrednosti denarnih tokov, ki se lahko pričakujejo iz likvidacije). Če povzamemo, združeni subjekt bo upravljal svoj portfelj poslovnih sredstev na enak način, kot bi zasebni upravljavec premoženja vodil izdelavo podobnega portfelja.

V zvezi s hipotekarnimi sredstvi združenega subjekta se smiselno uporabljajo enake obveznosti, kot veljajo za poslovna sredstva.

| (iv) | Prepoved nakupov: združeni subjekt ne bo sodeloval pri nakupu ali imel deleže v drugih podjetjih, razen ob predhodnem soglasju Komisije. |
| --- | --- |

(iv)

Prepoved nakupov: združeni subjekt ne bo sodeloval pri nakupu ali imel deleže v drugih podjetjih, razen ob predhodnem soglasju Komisije.

| (v) | Prepoved izplačevanja kuponov in izvajanja pozivov za vplačilo za podrejene dolžniške in hibridne kapitalske instrumente: združeni subjekt ne bo izplačeval kuponov ali izvajal pozivov za vplačilo za podrejene dolžniške instrumente in hibridne kapitalske instrumente, razen če k temu ni zakonsko zavezan. |
| --- | --- |

(v)

Prepoved izplačevanja kuponov in izvajanja pozivov za vplačilo za podrejene dolžniške in hibridne kapitalske instrumente: združeni subjekt ne bo izplačeval kuponov ali izvajal pozivov za vplačilo za podrejene dolžniške instrumente in hibridne kapitalske instrumente, razen če k temu ni zakonsko zavezan.

| (vi) | Omejitev izdajanja novih posojil: portfelj neto poslovnih posojil združenega subjekta ne bo presegla napovedi iz skupnega načrta prestrukturiranja za več kot [...] za vsako posamezno leto v obdobju izvajanja načrta. V zvezi s portfeljem hipotekarnih posojil bo združeni subjekt omejil nadaljnja posojila na pogodbeno zavezane zneske in zneske, ki so posledica prestrukturiranja obstoječih hipotek. Skupni seštevek nadaljnjih hipotekarnih posojil lahko znaša največ [...] v obdobju, ki se začne 1. januarja 2011 in konča 31. decembra 2012, in [...] letno po tem obdobju. |
| --- | --- |

(vi)

Omejitev izdajanja novih posojil: portfelj neto poslovnih posojil združenega subjekta ne bo presegla napovedi iz skupnega načrta prestrukturiranja za več kot [...] za vsako posamezno leto v obdobju izvajanja načrta. V zvezi s portfeljem hipotekarnih posojil bo združeni subjekt omejil nadaljnja posojila na pogodbeno zavezane zneske in zneske, ki so posledica prestrukturiranja obstoječih hipotek. Skupni seštevek nadaljnjih hipotekarnih posojil lahko znaša največ [...] v obdobju, ki se začne 1. januarja 2011 in konča 31. decembra 2012, in [...] letno po tem obdobju.

| (vii) | Poleg tega se bodo naslednje posojilne zaveze uporabljale tudi za portfelj poslovnih posojil:






  (a) | pogodbeno zavezani, a še neizplačani zneski: združeni subjekt bo lahko odobril posojila v okviru pogodbeno zavezanih, a še neizplačanih posojil. Vendar taka izplačila ne smejo preseči skupnega zneska [...] med celotnim obdobjem izvajanja skupnega načrta prestrukturiranja glede na portfelj posojil združenega subjekta; |
| --- | --- | --- |

(vii)

Poleg tega se bodo naslednje posojilne zaveze uporabljale tudi za portfelj poslovnih posojil:

(a)

pogodbeno zavezani, a še neizplačani zneski: združeni subjekt bo lahko odobril posojila v okviru pogodbeno zavezanih, a še neizplačanih posojil. Vendar taka izplačila ne smejo preseči skupnega zneska [...] med celotnim obdobjem izvajanja skupnega načrta prestrukturiranja glede na portfelj posojil združenega subjekta;

| (b) | dodatno financiranje obstoječih posojilojemalcev: združeni subjekt ne sme odobriti dodatnega financiranja, ki ni pogodbeno zavezano v času odobritve skupnega načrta prestrukturiranja (v skladu z zavezo iz točke (ii)).
  Ne glede na to prepoved lahko združeni subjekt odobri majhne dodatne zneske za obstoječe regulativne skupine, če je to skladno z zavezo iz točke (iii) in






  — | če je to nujno za ohranjanje vrednosti zavarovanja posojila (na primer, da se pokrijejo stroški vzdrževanja jamstva, zavarovanja, davkov, poroštva, stroški nesolventnosti ali pravni stroški) ali |
| --- | --- | --- |

(b)

dodatno financiranje obstoječih posojilojemalcev: združeni subjekt ne sme odobriti dodatnega financiranja, ki ni pogodbeno zavezano v času odobritve skupnega načrta prestrukturiranja (v skladu z zavezo iz točke (ii)).

Ne glede na to prepoved lahko združeni subjekt odobri majhne dodatne zneske za obstoječe regulativne skupine, če je to skladno z zavezo iz točke (iii) in

—

če je to nujno za ohranjanje vrednosti zavarovanja posojila (na primer, da se pokrijejo stroški vzdrževanja jamstva, zavarovanja, davkov, poroštva, stroški nesolventnosti ali pravni stroški) ali

| — | kako drugače povezano s povečevanjem pričakovane vrednosti vračila posojila ali drugega sredstva na podlagi ČSV (na primer, izpolnjevanje bistvenih potreb po investicijskem delovnem kapitalu ali likvidnostnih potreb osnovne dejavnosti), |
| --- | --- |

—

kako drugače povezano s povečevanjem pričakovane vrednosti vračila posojila ali drugega sredstva na podlagi ČSV (na primer, izpolnjevanje bistvenih potreb po investicijskem delovnem kapitalu ali likvidnostnih potreb osnovne dejavnosti),

| — | združeni subjekt lahko tako dodatno financiranje zagotovi samo, kadar:






  — | dodatno financiranje ne bo preseglo [...] nominalne izpostavljenosti, če je zadevna nominalna izpostavljenost manjša od [...], |
| --- | --- | --- |

—

združeni subjekt lahko tako dodatno financiranje zagotovi samo, kadar:

—

dodatno financiranje ne bo preseglo [...] nominalne izpostavljenosti, če je zadevna nominalna izpostavljenost manjša od [...],

| — | dodatno financiranje ne bo preseglo [...], če je zadevna nominalna izpostavljenost med [...] in [...], |
| --- | --- |

—

dodatno financiranje ne bo preseglo [...], če je zadevna nominalna izpostavljenost med [...] in [...],

| — | dodatno financiranje ne bo preseglo [...] nominalne izpostavljenosti, če zadevna nominalna izpostavljenost presega [...]; |
| --- | --- |

—

dodatno financiranje ne bo preseglo [...] nominalne izpostavljenosti, če zadevna nominalna izpostavljenost presega [...];

| (c) | novi posojilojemalci: združeni subjekt lahko odobri posojilo novemu posojilojemalcu (ali skupini posojilojemalcev, imenovani tudi „regulativna skupina“) samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  — | prihodki se uporabijo za zmanjševanje izpostavljenosti obstoječega posojilojemalca ali regulativne skupine, |
| --- | --- | --- |

(c)

novi posojilojemalci: združeni subjekt lahko odobri posojilo novemu posojilojemalcu (ali skupini posojilojemalcev, imenovani tudi „regulativna skupina“) samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

—

prihodki se uporabijo za zmanjševanje izpostavljenosti obstoječega posojilojemalca ali regulativne skupine,

| — | skupni znesek transakcije ne poveča skupne čiste izpostavljenosti do združenega subjekta, |
| --- | --- |

—

skupni znesek transakcije ne poveča skupne čiste izpostavljenosti do združenega subjekta,

| — | novo posojilo poveča pričakovane vrednosti vračila (merjene na podlagi ČSV) v primerjavi z drugimi strategijami prestrukturiranja ali zasega in |
| --- | --- |

—

novo posojilo poveča pričakovane vrednosti vračila (merjene na podlagi ČSV) v primerjavi z drugimi strategijami prestrukturiranja ali zasega in

| — | obresti se ne kapitalizirajo. |
| --- | --- |

—

obresti se ne kapitalizirajo.

| (viii) | Posebne posojilne zaveze za hipotekarni portfelj. Združeni subjekt ne bo smel zagotoviti financiranja, ki ga pogodbeno ni dolžan zagotoviti v času odobritve skupnega načrta prestrukturiranja. Ne glede na to pravilo združeni subjekt lahko, kadar preostali znesek posojila presega vrednost nepremičnine pod hipoteko, pospeši njen odkup z odprodajo nepremičnine tako, da zagotovi dodatno financiranje prodajalcu, kar omogoča odplačilo preostalega zneska, če se financiranje zagotovi v skladu z zavezo iz točke (iii). |
| --- | --- |

(viii)

Posebne posojilne zaveze za hipotekarni portfelj. Združeni subjekt ne bo smel zagotoviti financiranja, ki ga pogodbeno ni dolžan zagotoviti v času odobritve skupnega načrta prestrukturiranja. Ne glede na to pravilo združeni subjekt lahko, kadar preostali znesek posojila presega vrednost nepremičnine pod hipoteko, pospeši njen odkup z odprodajo nepremičnine tako, da zagotovi dodatno financiranje prodajalcu, kar omogoča odplačilo preostalega zneska, če se financiranje zagotovi v skladu z zavezo iz točke (iii).

| (ix) | Druge izjeme v nacionalnem interesu. Če je to v nacionalnem interesu, lahko Irska izjemoma določi, da se lahko zahtevajo dodatne izjeme glede posojilnih omejitev, ki so določene v točkah (vii) in (viii), zaradi povečanja pričakovanih vrednosti vračil na podlagi ČSV. Take izjeme bodo predmet predhodnega soglasja Komisije. |
| --- | --- |

(ix)

Druge izjeme v nacionalnem interesu. Če je to v nacionalnem interesu, lahko Irska izjemoma določi, da se lahko zahtevajo dodatne izjeme glede posojilnih omejitev, ki so določene v točkah (vii) in (viii), zaradi povečanja pričakovanih vrednosti vračil na podlagi ČSV. Take izjeme bodo predmet predhodnega soglasja Komisije.

| (x) | Vloge – prenos vlog bank Anglo in INBS. Po prenosu zapuščinskih vlog bank Anglo in INBS bodo združenemu subjektu ostale določene kategorije vlog in računov, ki ne pridejo v poštev za prenos. Skupni znesek vlog obstoječih strank na datum združitve nikoli ne sme preseči [...] milijard EUR. Združeni subjekt bo svoje vloge zmanjševal po približno enaki stopnji, po kateri se izračunava portfelj neto posojil. Poleg tega portfelj posojil združenega subjekta nikoli ne sme preseči napovedi iz skupnega načrta prestrukturiranja za več kot 200 milijonov EUR. Kategorije vlog, ki jih je združeni subjekt zadržal, so navedene v naslednjih točkah od (a) do (h):






  (a) | vloge, ki se v času prenosa zapuščinskih vlog bank Anglo in INBS na poslovno uspešne institucije hranijo za ali v imenu katere koli podružnice banke Anglo ali INBS, razen podružnice banke Anglo na otoku Man; |
| --- | --- | --- |

(x)

Vloge – prenos vlog bank Anglo in INBS. Po prenosu zapuščinskih vlog bank Anglo in INBS bodo združenemu subjektu ostale določene kategorije vlog in računov, ki ne pridejo v poštev za prenos. Skupni znesek vlog obstoječih strank na datum združitve nikoli ne sme preseči [...] milijard EUR. Združeni subjekt bo svoje vloge zmanjševal po približno enaki stopnji, po kateri se izračunava portfelj neto posojil. Poleg tega portfelj posojil združenega subjekta nikoli ne sme preseči napovedi iz skupnega načrta prestrukturiranja za več kot 200 milijonov EUR. Kategorije vlog, ki jih je združeni subjekt zadržal, so navedene v naslednjih točkah od (a) do (h):

(a)

vloge, ki se v času prenosa zapuščinskih vlog bank Anglo in INBS na poslovno uspešne institucije hranijo za ali v imenu katere koli podružnice banke Anglo ali INBS, razen podružnice banke Anglo na otoku Man;

| (b) | zavarovani računi (v korist bank Anglo ali INBS ali druge osebe) in vloge, ki se nanašajo na ali so povezane z regulativno skupino bank Anglo ali INBS ali z depozitnimi računi za indeksne obveznice v času prenosa vlog bank Anglo in INBS na dve drugi irski banki (26); |
| --- | --- |

(b)

zavarovani računi (v korist bank Anglo ali INBS ali druge osebe) in vloge, ki se nanašajo na ali so povezane z regulativno skupino bank Anglo ali INBS ali z depozitnimi računi za indeksne obveznice v času prenosa vlog bank Anglo in INBS na dve drugi irski banki (26);

| (c) | vloge, ki so v času prenosa denominirane v drugih valutah, ki niso EUR, ameriški dolar (USD) ali funt šterling (GBP). Te vloge se ob dospelosti ne bodo nadomestile; |
| --- | --- |

(c)

vloge, ki so v času prenosa denominirane v drugih valutah, ki niso EUR, ameriški dolar (USD) ali funt šterling (GBP). Te vloge se ob dospelosti ne bodo nadomestile;

| (d) | vloge, ki se hranijo ali so knjižene v podružnicah v Jerseyju, Düsseldorfu (Nemčija) ali na Dunaju (Avstrija). Te vloge se ob dospelosti ne bodo nadomestile; |
| --- | --- |

(d)

vloge, ki se hranijo ali so knjižene v podružnicah v Jerseyju, Düsseldorfu (Nemčija) ali na Dunaju (Avstrija). Te vloge se ob dospelosti ne bodo nadomestile;

| (e) | vsi računi, ki izkazujejo negativno stanje; |
| --- | --- |

(e)

vsi računi, ki izkazujejo negativno stanje;

| (f) | notranji kontrolni računi; |
| --- | --- |

(f)

notranji kontrolni računi;

| (g) | računi, pri katerih je bila v zvezi z računom ali stranko, na katero se račun nanaša, uvedena preiskava s strani policijskih organov, organov za preprečevanje goljufij ali preiskovalnih organov; in |
| --- | --- |

(g)

računi, pri katerih je bila v zvezi z računom ali stranko, na katero se račun nanaša, uvedena preiskava s strani policijskih organov, organov za preprečevanje goljufij ali preiskovalnih organov; in

| (h) | vsi računi banke INBS, ki so opredeljeni v računovodskih evidencah prenositelja pod podružnico „[...]“. |
| --- | --- |

(h)

vsi računi banke INBS, ki so opredeljeni v računovodskih evidencah prenositelja pod podružnico „[...]“.

| (xi) | Skrbnik spremljanja: združeni subjekt bo imenoval skrbnika spremljanja, ki ga odobri Komisija in ki bo preveril skladnost združenega subjekta z zavezami iz Priloge I. Skrbnik spremljanja bo imenovan za tri leta. |
| --- | --- |

(xi)

Skrbnik spremljanja: združeni subjekt bo imenoval skrbnika spremljanja, ki ga odobri Komisija in ki bo preveril skladnost združenega subjekta z zavezami iz Priloge I. Skrbnik spremljanja bo imenovan za tri leta.

| (64) | Irska bo zagotovila, da bo združeni subjekt spoštoval zaveze, določene v Prilogi I. Irska bo redno poročala o ukrepih, ki jih je sprejela za zagotovitev skladnosti z navedenimi zavezami. Prvo poročilo se predloži Komisiji najpozneje šest mesecev od datuma uradnega obvestila o tem sklepu in nato v šestmesečnih presledkih. |
| --- | --- |

(64)

Irska bo zagotovila, da bo združeni subjekt spoštoval zaveze, določene v Prilogi I. Irska bo redno poročala o ukrepih, ki jih je sprejela za zagotovitev skladnosti z navedenimi zavezami. Prvo poročilo se predloži Komisiji najpozneje šest mesecev od datuma uradnega obvestila o tem sklepu in nato v šestmesečnih presledkih.

2.4   Državni ukrepi, ocenjeni v tem sklepu

| (65) | Obe banki, Anglo in INBS, sta prejeli velik znesek državne pomoči. Po združitvi bo združeni subjekt prav tako užival ugodnosti številnih državnih ukrepov. Ti ukrepi so predstavljeni v tem oddelku (glej tudi preglednico 1). |
| --- | --- |

(65)

Obe banki, Anglo in INBS, sta prejeli velik znesek državne pomoči. Po združitvi bo združeni subjekt prav tako užival ugodnosti številnih državnih ukrepov. Ti ukrepi so predstavljeni v tem oddelku (glej tudi preglednico 1).

| (66) | V obdobju reševanja je banka Anglo prejela več ukrepov državne pomoči, ki jih je Komisija odobrila v različnih odločitvah, ki se nanašajo na to zadevo (27) in so navedene v točkah (a) do (v) te uvodne izjave ter v uvodnih izjavah 67, 68 in 69:






  (a) | državno jamstvo v okviru sheme CIFS, ki pokriva vloge banke Anglo (za prebivalstvo, poslovne, institucionalne in medbančne), krite obveznice, prednostni dolg in datiran podrejeni dolg za obdobje od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2010 (28); |
| --- | --- | --- |

(66)

V obdobju reševanja je banka Anglo prejela več ukrepov državne pomoči, ki jih je Komisija odobrila v različnih odločitvah, ki se nanašajo na to zadevo (27) in so navedene v točkah (a) do (v) te uvodne izjave ter v uvodnih izjavah 67, 68 in 69:

(a)

državno jamstvo v okviru sheme CIFS, ki pokriva vloge banke Anglo (za prebivalstvo, poslovne, institucionalne in medbančne), krite obveznice, prednostni dolg in datiran podrejeni dolg za obdobje od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2010 (28);

| (b) | prva dokapitalizacija banke Anglo v znesku 4 milijarde EUR (29); |
| --- | --- |

(b)

prva dokapitalizacija banke Anglo v znesku 4 milijarde EUR (29);

| (c) | državna jamstva v okviru sheme ELG, ki pokrivajo vloge, prednostna nezavarovana potrdila o vlogah, prednostne nezavarovane komercialne zapise, prednostne nezavarovane obveznice in zadolžnice (30); |
| --- | --- |

(c)

državna jamstva v okviru sheme ELG, ki pokrivajo vloge, prednostna nezavarovana potrdila o vlogah, prednostne nezavarovane komercialne zapise, prednostne nezavarovane obveznice in zadolžnice (30);

| (d) | ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva v obliki prenosa 35 milijard EUR (31) oslabljenih posojil za poslovne nepremičnine na agencijo NAMA s povprečno diskontno stopnjo [50–70] % (32); |
| --- | --- |

(d)

ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva v obliki prenosa 35 milijard EUR (31) oslabljenih posojil za poslovne nepremičnine na agencijo NAMA s povprečno diskontno stopnjo [50–70] % (32);

| (e) | druga dokapitalizacija v znesku 10,44 milijarde EUR, od katerega je Irska dejansko dodelila 10,3 milijarde EUR (33); |
| --- | --- |

(e)

druga dokapitalizacija v znesku 10,44 milijarde EUR, od katerega je Irska dejansko dodelila 10,3 milijarde EUR (33);

| (f) | tretja dokapitalizacija v znesku 10 054 milijonov EUR (od katerega je bilo 8 580 milijonov EUR dodeljenih po odobritvi, medtem ko je bil preostali znesek (1 474 milijonov EUR) dodeljen skupaj s četrtim kapitalskim vložkom, glej ukrep (h) (34); |
| --- | --- |

(f)

tretja dokapitalizacija v znesku 10 054 milijonov EUR (od katerega je bilo 8 580 milijonov EUR dodeljenih po odobritvi, medtem ko je bil preostali znesek (1 474 milijonov EUR) dodeljen skupaj s četrtim kapitalskim vložkom, glej ukrep (h) (34);

| (g) | jamstvo za kratkoročne obveznosti banke Anglo po ponovni uporabi sheme ELG za pokritje takih vrednostnih papirjev, zlasti komercialnih zapisov, potrdil o vlogah, medbančnih depozitov in vlog gospodarstva z dospelostjo manj kot tri mesece (pokrit znesek na dan 31. decembra 2010 je znašal približno [...] milijard EUR) (35); |
| --- | --- |

(g)

jamstvo za kratkoročne obveznosti banke Anglo po ponovni uporabi sheme ELG za pokritje takih vrednostnih papirjev, zlasti komercialnih zapisov, potrdil o vlogah, medbančnih depozitov in vlog gospodarstva z dospelostjo manj kot tri mesece (pokrit znesek na dan 31. decembra 2010 je znašal približno [...] milijard EUR) (35);

| (h) | dodatna dokapitalizacija v višini 4 946 milijonov EUR je bila dodeljena za pokritje nadaljnjih izgub, ki so posledica pospešenega prenosa oslabljenih posojil za gradnjo nepremičnin na agencijo NAMA in izgub iz portfelja posojil, ki ga ne upravlja NAMA, do [...]. Preostala razlika tretje dokapitalizacije (ukrep (f)), ki znaša 1 474 milijonov EUR, je bila že vložena skupaj s 4 946 milijardami EUR (36); |
| --- | --- |

(h)

dodatna dokapitalizacija v višini 4 946 milijonov EUR je bila dodeljena za pokritje nadaljnjih izgub, ki so posledica pospešenega prenosa oslabljenih posojil za gradnjo nepremičnin na agencijo NAMA in izgub iz portfelja posojil, ki ga ne upravlja NAMA, do [...]. Preostala razlika tretje dokapitalizacije (ukrep (f)), ki znaša 1 474 milijonov EUR, je bila že vložena skupaj s 4 946 milijardami EUR (36);

| (i) | jamstvo za nekatere zunajbilančne transakcije, ki po ocenah pokriva znesek v višini pribl. [...] milijard EUR (37). |
| --- | --- |

(i)

jamstvo za nekatere zunajbilančne transakcije, ki po ocenah pokriva znesek v višini pribl. [...] milijard EUR (37).

| (67) | Banka INBS je v obdobju reševanja prejela naslednje ukrepe od (j) do (o), ki jih je odobrila Komisija:






  (j) | jamstvo v okviru sheme CIFS, ki pokriva vloge banke INBS (za prebivalstvo, poslovne, institucionalne in medbančne), krite obveznice, prednostni dolg in datiran podrejeni dolg od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2010 (38); |
| --- | --- | --- |

(67)

Banka INBS je v obdobju reševanja prejela naslednje ukrepe od (j) do (o), ki jih je odobrila Komisija:

(j)

jamstvo v okviru sheme CIFS, ki pokriva vloge banke INBS (za prebivalstvo, poslovne, institucionalne in medbančne), krite obveznice, prednostni dolg in datiran podrejeni dolg od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2010 (38);

| (k) | prva dokapitalizacija v znesku 2,7 milijarde EUR (39); |
| --- | --- |

(k)

prva dokapitalizacija v znesku 2,7 milijarde EUR (39);

| (l) | državna jamstva v okviru sheme ELG, ki pokrivajo vloge, prednostna nezavarovana potrdila o vlogah, prednostne nezavarovane komercialne zapise, prednostne nezavarovane obveznice in zadolžnice (40); |
| --- | --- |

(l)

državna jamstva v okviru sheme ELG, ki pokrivajo vloge, prednostna nezavarovana potrdila o vlogah, prednostne nezavarovane komercialne zapise, prednostne nezavarovane obveznice in zadolžnice (40);

| (m) | ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva v obliki prenosa 8,9 milijarde EUR (41) oslabljenih posojil za poslovne nepremičnine na agencijo NAMA s povprečno diskontno stopnjo 64 % (42); |
| --- | --- |

(m)

ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva v obliki prenosa 8,9 milijarde EUR (41) oslabljenih posojil za poslovne nepremičnine na agencijo NAMA s povprečno diskontno stopnjo 64 % (42);

| (n) | državno jamstvo za kratkoročne obveznosti banke INBS po ponovni uporabi sheme ELG za pokritje takih vrednostnih papirjev, zlasti komercialnih zapisov, potrdil o vlogah, medbančnih depozitov in vlog gospodarstva z dospelostjo manj kot tri mesece (pokrit znesek je na dan 31. decembra 2010 znašal pribl. [...] milijonov EUR) (43); |
| --- | --- |

(n)

državno jamstvo za kratkoročne obveznosti banke INBS po ponovni uporabi sheme ELG za pokritje takih vrednostnih papirjev, zlasti komercialnih zapisov, potrdil o vlogah, medbančnih depozitov in vlog gospodarstva z dospelostjo manj kot tri mesece (pokrit znesek je na dan 31. decembra 2010 znašal pribl. [...] milijonov EUR) (43);

| (o) | druga dokapitalizacija v znesku 2,7 milijarde EUR (44). |
| --- | --- |

(o)

druga dokapitalizacija v znesku 2,7 milijarde EUR (44).

| (68) | Poleg ukrepov državne pomoči (a) do (o), navedenih v uvodnih izjavah 66 in 67, sta banki Anglo in INBS pred združitvijo prejeli dodatne reševalne ukrepe (p) in (q):






  (p) | banka Anglo je prejela državno jamstvo za del pomoči ELA, ki ji ga je CBI zagotovila od marca 2009 do združitve z banko INBS. To jamstvo pokriva do [...] milijard EUR pomoči ELA (45); |
| --- | --- | --- |

(68)

Poleg ukrepov državne pomoči (a) do (o), navedenih v uvodnih izjavah 66 in 67, sta banki Anglo in INBS pred združitvijo prejeli dodatne reševalne ukrepe (p) in (q):

(p)

banka Anglo je prejela državno jamstvo za del pomoči ELA, ki ji ga je CBI zagotovila od marca 2009 do združitve z banko INBS. To jamstvo pokriva do [...] milijard EUR pomoči ELA (45);

| (q) | banka INBS je prejela tudi državno jamstvo za del pomoči ELA, ki ga je CBI dodelila banki INBS od 24. februarja 2011 do združitve z banko Anglo. To jamstvo pokriva do [...] milijard EUR. |
| --- | --- |

(q)

banka INBS je prejela tudi državno jamstvo za del pomoči ELA, ki ga je CBI dodelila banki INBS od 24. februarja 2011 do združitve z banko Anglo. To jamstvo pokriva do [...] milijard EUR.

| (69) | Po združitvi bo združeni subjekt prejel naslednje ukrepe od (r) do (v):






  (r) | državno jamstvo za preostale vloge strank za najvišji znesek [...] milijard EUR; |
| --- | --- | --- |

(69)

Po združitvi bo združeni subjekt prejel naslednje ukrepe od (r) do (v):

(r)

državno jamstvo za preostale vloge strank za najvišji znesek [...] milijard EUR;

| (s) | nadaljevanje državnega jamstva za zunajbilančne transakcije, ki pokriva znesek, ocenjen na približno [...] milijard EUR; |
| --- | --- |

(s)

nadaljevanje državnega jamstva za zunajbilančne transakcije, ki pokriva znesek, ocenjen na približno [...] milijard EUR;

| (t) | državno jamstvo za del pomoči ELA, ki ga je združenemu subjektu zagotovila CBI in ki pravzaprav združuje obe jamstvi za pomoč ELA, dodeljeni bankama Anglo in INBS ločeno. To jamstvo je bilo na začetku združitve ocenjeno v višini do [...] milijard EUR, nato pa se je zmanjšalo [...]; |
| --- | --- |

(t)

državno jamstvo za del pomoči ELA, ki ga je združenemu subjektu zagotovila CBI in ki pravzaprav združuje obe jamstvi za pomoč ELA, dodeljeni bankama Anglo in INBS ločeno. To jamstvo je bilo na začetku združitve ocenjeno v višini do [...] milijard EUR, nato pa se je zmanjšalo [...];

| (u) | dodatna dokapitalizacija [...] za pokritje dodatnih izgub v primeru dodatne obremenitve v višini 3,3 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(u)

dodatna dokapitalizacija [...] za pokritje dodatnih izgub v primeru dodatne obremenitve v višini 3,3 milijarde EUR;

| (v) | državno jamstvo za še neporavnano financiranje podjetij, zajeto v shemi ELG, ki je bilo iz banke Anglo preneseno na združeni subjekt ter pokriva znesek v višini [...] milijard EUR (46). |
| --- | --- |

(v)

državno jamstvo za še neporavnano financiranje podjetij, zajeto v shemi ELG, ki je bilo iz banke Anglo preneseno na združeni subjekt ter pokriva znesek v višini [...] milijard EUR (46).

2.4.1   Reševalni ukrepi, ki jih je odobrila Komisija

| (70) | Ukrepe (a) do (o), navedene v uvodnih izjavah 66 in 67, je Komisija že ocenila v okviru prejšnjih odločitev v zvezi z bankama Anglo in INBS in izpolnjujejo pogoje pomoči za reševanje. Poleg reševalnih ukrepov je Irska Komisiji priglasila še dodatne ukrepe, katerih namen je omogočiti reševanje bank Anglo in INBS, in sicer ukrepe (p) do (v), navedene v uvodnih izjavah 68 in 69. |
| --- | --- |

(70)

Ukrepe (a) do (o), navedene v uvodnih izjavah 66 in 67, je Komisija že ocenila v okviru prejšnjih odločitev v zvezi z bankama Anglo in INBS in izpolnjujejo pogoje pomoči za reševanje. Poleg reševalnih ukrepov je Irska Komisiji priglasila še dodatne ukrepe, katerih namen je omogočiti reševanje bank Anglo in INBS, in sicer ukrepe (p) do (v), navedene v uvodnih izjavah 68 in 69.

| (71) | Kar zadeva ukrepe, ki jih je Komisija že odobrila (tj. ukrepe (a) do (o), navedene v uvodnih izjavah 66 in 67), je treba poudariti, da garancijska shema CIFS od 30. septembra 2010 ni več veljavna (ukrepa (a) in (j), navedena v uvodnih izjavah 66 in 67), nadomestili pa sta jo shema ELG in ponovna uporaba sheme ELG za kratkoročne obveznosti (ukrepi (c), (g), (l) in (n), navedeni v uvodnih izjavah 66 in 67). Po združitvi bodo navedene sheme nadomestila posamezna državna jamstva (ukrepa (r) in (v), navedena v uvodni izjavi 69), ko shema ELG ne bo več veljavna (glej uvodni izjavi 77 in 81). |
| --- | --- |

(71)

Kar zadeva ukrepe, ki jih je Komisija že odobrila (tj. ukrepe (a) do (o), navedene v uvodnih izjavah 66 in 67), je treba poudariti, da garancijska shema CIFS od 30. septembra 2010 ni več veljavna (ukrepa (a) in (j), navedena v uvodnih izjavah 66 in 67), nadomestili pa sta jo shema ELG in ponovna uporaba sheme ELG za kratkoročne obveznosti (ukrepi (c), (g), (l) in (n), navedeni v uvodnih izjavah 66 in 67). Po združitvi bodo navedene sheme nadomestila posamezna državna jamstva (ukrepa (r) in (v), navedena v uvodni izjavi 69), ko shema ELG ne bo več veljavna (glej uvodni izjavi 77 in 81).

| (72) | Glede ukrepov (d) in (m), navedenih v uvodnih izjavah 66 in 67, pa je bil prenos posojil [...] na agencijo NAMA dokončan v novembru 2010 s povprečnim odbitkom 62 % za banko Anglo in 64 % za banko INBS. |
| --- | --- |

(72)

Glede ukrepov (d) in (m), navedenih v uvodnih izjavah 66 in 67, pa je bil prenos posojil [...] na agencijo NAMA dokončan v novembru 2010 s povprečnim odbitkom 62 % za banko Anglo in 64 % za banko INBS.

| (73) | Skupaj s četrto dokapitalizacijo je banka Anglo prejela tudi državno jamstvo za svoje zunajbilančne transakcije (ukrep (i), naveden v uvodni izjavi 66). To jamstvo, za katerega banka Anglo ne plačuje pristojbine, predvsem zagotavlja ugodnosti nasprotnim strankam banke Anglo v transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti (večinoma pogodbe za zavarovanje pred tveganji) in pri klirinških dogovorih. |
| --- | --- |

(73)

Skupaj s četrto dokapitalizacijo je banka Anglo prejela tudi državno jamstvo za svoje zunajbilančne transakcije (ukrep (i), naveden v uvodni izjavi 66). To jamstvo, za katerega banka Anglo ne plačuje pristojbine, predvsem zagotavlja ugodnosti nasprotnim strankam banke Anglo v transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti (večinoma pogodbe za zavarovanje pred tveganji) in pri klirinških dogovorih.

2.4.2   Dodatni reševalni ukrepi

| (74) | Obe banki, Anglo in INBS, sta prejeli dodatne reševalne ukrepe pred združitvijo in s tem izvedli učinkovito prestrukturiranje (ukrepa (p) in (q), navedena v uvodni izjavi 68). Od marca 2009 do združitve je banka Anglo od CBI že prejemala pomoč ELA, ki je bila delno državno zavarovana (ukrep (p)). Državno zavarovani del pomoči ELA se je gibal od [...] milijard EUR v septembru 2010 do [...] milijard EUR v marcu 2011. Banka Anglo plačuje CBI obrestno mero, ki je sestavljena iz temeljne obrestne mere ECB (trenutno 125 bazičnih točk) in [...] bazičnih točk za pomoč ELA, vendar ne plačuje pristojbine za jamstvo. |
| --- | --- |

(74)

Obe banki, Anglo in INBS, sta prejeli dodatne reševalne ukrepe pred združitvijo in s tem izvedli učinkovito prestrukturiranje (ukrepa (p) in (q), navedena v uvodni izjavi 68). Od marca 2009 do združitve je banka Anglo od CBI že prejemala pomoč ELA, ki je bila delno državno zavarovana (ukrep (p)). Državno zavarovani del pomoči ELA se je gibal od [...] milijard EUR v septembru 2010 do [...] milijard EUR v marcu 2011. Banka Anglo plačuje CBI obrestno mero, ki je sestavljena iz temeljne obrestne mere ECB (trenutno 125 bazičnih točk) in [...] bazičnih točk za pomoč ELA, vendar ne plačuje pristojbine za jamstvo.

| (75) | Tudi banka INBS je prejela državno jamstvo za del pomoči ELA, ki ga zagotavlja CBI (ukrep (q), naveden v uvodni izjavi 68). Skupno je banka INBS prejela državno jamstvo za svoj del pomoči ELA v višini [...] milijard EUR od 24. februarja 2011 pa do združitve z banko Anglo. Banka INBS prav tako plačuje CBI obrestno mero, ki je sestavljena iz temeljne obrestne mere ECB (trenutno 125 bazičnih točk) in [...] bazičnih točk za pomoč ELA, vendar ne plačuje pristojbine za državno jamstvo. |
| --- | --- |

(75)

Tudi banka INBS je prejela državno jamstvo za del pomoči ELA, ki ga zagotavlja CBI (ukrep (q), naveden v uvodni izjavi 68). Skupno je banka INBS prejela državno jamstvo za svoj del pomoči ELA v višini [...] milijard EUR od 24. februarja 2011 pa do združitve z banko Anglo. Banka INBS prav tako plačuje CBI obrestno mero, ki je sestavljena iz temeljne obrestne mere ECB (trenutno 125 bazičnih točk) in [...] bazičnih točk za pomoč ELA, vendar ne plačuje pristojbine za državno jamstvo.

2.4.3   Ukrepi za združeni subjekt

| (76) | Združeni subjekt [...] iz več državnih jamstev in kapitalskega vložka v višini 3,3 milijarde EUR v izjemnem scenariju (ukrepi (r) do (v), navedeni v uvodni izjavi 69). |
| --- | --- |

(76)

Združeni subjekt [...] iz več državnih jamstev in kapitalskega vložka v višini 3,3 milijarde EUR v izjemnem scenariju (ukrepi (r) do (v), navedeni v uvodni izjavi 69).

| (77) | Združeni subjekt bo imel koristi od državnega jamstva za vloge, ki bodo nanj prenesene iz bank Anglo in INBS (ukrep (r), naveden v uvodni izjavi (69)). Najvišji znesek teh vlog bo znašal 1,05 milijarde EUR. Sestavljajo jih zlasti vloge, ki so zavarovane ali povezane z računi posojilojemalcev, prenesenimi na združeni subjekt, zaradi česar niso bile prenesene iz bank Anglo in INBS. Združeni subjekt bo plačeval pavšalno pristojbino v višini 50 bazičnih točk med trajanjem sheme ELG, po njenem izteku pa ničesar več. |
| --- | --- |

(77)

Združeni subjekt bo imel koristi od državnega jamstva za vloge, ki bodo nanj prenesene iz bank Anglo in INBS (ukrep (r), naveden v uvodni izjavi (69)). Najvišji znesek teh vlog bo znašal 1,05 milijarde EUR. Sestavljajo jih zlasti vloge, ki so zavarovane ali povezane z računi posojilojemalcev, prenesenimi na združeni subjekt, zaradi česar niso bile prenesene iz bank Anglo in INBS. Združeni subjekt bo plačeval pavšalno pristojbino v višini 50 bazičnih točk med trajanjem sheme ELG, po njenem izteku pa ničesar več.

| (78) | Združeni subjekt bo prav tako imel koristi od ukrepa, ki je bil za banko Anglo odobren pred združitvijo, tj. nadaljevanje državnega jamstva za zunajbilančne transakcije v znesku, ki je ocenjen na okoli [...] milijard EUR (47) (ukrep (s), naveden v uvodni izjavi 69). Združeni subjekt ne bo plačeval pristojbine za to jamstvo. |
| --- | --- |

(78)

Združeni subjekt bo prav tako imel koristi od ukrepa, ki je bil za banko Anglo odobren pred združitvijo, tj. nadaljevanje državnega jamstva za zunajbilančne transakcije v znesku, ki je ocenjen na okoli [...] milijard EUR (47) (ukrep (s), naveden v uvodni izjavi 69). Združeni subjekt ne bo plačeval pristojbine za to jamstvo.

| (79) | Za financiranje reševanja bank Anglo in INBS je v skupnem načrtu prestrukturiranja predvideno, da bo združeni subjekt imel koristi od državnega jamstva za del pomoči ELA, ki jo bo prejel (ukrep (t), naveden v uvodni izjavi 69). Skupno bo združeni subjekt ob začetku združitve imel dostop do pomoči ELA v najvišjem znesku [...] milijard EUR, ki se bo nato zmanjšal [...]. Združeni subjekt bo CBI plačeval obrestno mero v višini [...] bazičnih točk za financiranje v evrih in [...] bazičnih točk za financiranje v tuji valuti, vendar ne bo plačeval pristojbine za državno jamstvo. |
| --- | --- |

(79)

Za financiranje reševanja bank Anglo in INBS je v skupnem načrtu prestrukturiranja predvideno, da bo združeni subjekt imel koristi od državnega jamstva za del pomoči ELA, ki jo bo prejel (ukrep (t), naveden v uvodni izjavi 69). Skupno bo združeni subjekt ob začetku združitve imel dostop do pomoči ELA v najvišjem znesku [...] milijard EUR, ki se bo nato zmanjšal [...]. Združeni subjekt bo CBI plačeval obrestno mero v višini [...] bazičnih točk za financiranje v evrih in [...] bazičnih točk za financiranje v tuji valuti, vendar ne bo plačeval pristojbine za državno jamstvo.

| (80) | V skladu s skupnim načrtom prestrukturiranja [...] v primeru nadaljnjega poslabšanja njegovega finančnega položaja (izjemni scenarij – ukrep (u) iz uvodne izjave 69). V tem primeru, [...] do 3,3 milijarde EUR kapitala [...]. Ta pristop bo zagotovil, da bo združeni subjekt izpolnjeval ustrezne minimalne regulativne kapitalske zahteve, ki jih določi irski finančni regulator (trenutno 8 % celotnega kapitalskega količnika). |
| --- | --- |

(80)

V skladu s skupnim načrtom prestrukturiranja [...] v primeru nadaljnjega poslabšanja njegovega finančnega položaja (izjemni scenarij – ukrep (u) iz uvodne izjave 69). V tem primeru, [...] do 3,3 milijarde EUR kapitala [...]. Ta pristop bo zagotovil, da bo združeni subjekt izpolnjeval ustrezne minimalne regulativne kapitalske zahteve, ki jih določi irski finančni regulator (trenutno 8 % celotnega kapitalskega količnika).

| (81) | Združeni subjekt bo imel koristi od državnega jamstva za obstoječe financiranje podjetij v višini približno 3 milijarde EUR, ki bo iz banke Anglo preneseno na združeni subjekt (ukrep (v), naveden v uvodni izjavi 69). Združeni subjekt bo med trajanjem sheme ELG plačeval pristojbino v višini od 95 do 125 bazičnih točk, po izteku sheme pa pristojbine ne bo več plačeval. |
| --- | --- |

(81)

Združeni subjekt bo imel koristi od državnega jamstva za obstoječe financiranje podjetij v višini približno 3 milijarde EUR, ki bo iz banke Anglo preneseno na združeni subjekt (ukrep (v), naveden v uvodni izjavi 69). Združeni subjekt bo med trajanjem sheme ELG plačeval pristojbino v višini od 95 do 125 bazičnih točk, po izteku sheme pa pristojbine ne bo več plačeval.

Pregled odobrenih ukrepov za banki Anglo in INBS in združeni subjekt (navedenih v uvodnih izjavah 66 do 69)

| Odobreni ukrepi za Anglo, Recovery Bank in Funding Bank |
| --- |
| Št. | Vrsta ukrepa | Znesek (v milijardah EUR) | Nadomestilo |
| Odobreni reševalni ukrepi |
| Anglo Irish Bank |
| a | Jamstvo v okviru sheme CIFS | maks. [...] mrd. EUR v septembru 2008 (48) | pavšalna pristojbina od 18,5 do največ 32 bazičnih točk |
| b | Prva dokapita lizacija | 4 mrd. EUR | brez nadomestila |
| c | Jamstvo v okviru sheme ELG | [...] mrd. EUR (49) | priporočilo ECB + 40 baz. točk (50) |
| d | Ukrep finančne pomoči – prenos upravičenih posojil na NAMA | prenos 35 mrd. EUR | n/v |
| e | Druga dokapitalizacija | 10,44 mrd. EUR (51) (10,3 mrd. EUR) | brez nadomestila |
| f | Tretja dokapitalizacija | 10 054 milijonov EUR | brez nadomestila |
| g | Jamstvo za kratkoročne obveznosti | pribl. [...] mrd. EUR v decembru 2010 | 160 baz. točk v decembru 2010 (50) |
| h | Četrta dokapitalizacija | 4 946 milijonov EUR | brez nadomestila |
| i | Jamstvo za nekatere zunajbilančne obveznosti | ocenjen maks. bruto [...] mrd. EUR (52) | brez pristojbine |
| Irish Nationwide Building Society |
| j | Jamstvo v okviru sheme CIFS | maks. [...] mrd. EUR v oktobru 2008 (48) | pavšalna pristojbina od 18,5 do največ 25,6 bazičnih točk |
| k | Prva dokapitalizacija | 2,7 mrd. EUR | zavarovane pravice do čistih presežnih sredstev družbe |
| l | Jamstvo v okviru sheme ELG | [...] mrd. EUR (49) | priporočilo ECB + 40 baz. točk (50) |
| m | Ukrep finančne pomoči – pren os upravičenih posojil na NAMA | prenos 8,9 mrd. EUR | n/v |
| n | Jamstvo za kratkoročne obveznosti | pribl. [...] milijonov EUR v decembru 2010 | 160 baz. točk v decembru 2010 (50) |
| o | Druga dokapitalizacija | 2,7 mrd. EUR | brez nadomestila |
| Nadaljnji reševalni ukrepi |
| Anglo Irish Bank |
| p | Jamstvo za nujno likvidnostno pomoč | maks. zajamčen [...] mrd. EUR do 16 marca 2011 (53) | [...], brez nadomestila za jamstvo |
| Irish Nationwide Building Society |
| q | Jamstvo za nujno likvidnostno pomoč | zajamčen [...] mrd. EUR | [...], brez nadomestila za jamstvo |
| Ukrepi prestrukturiranja |
| Združeni subjekt |
| r | Nadaljevanje jamstva za preostale vloge | maks. [...] mrd. EUR | zajamčeno med obdobjem reševanja, najprej v okviru ELG in po njenem izteku na začasni osnovi v višini 50 baz. točk |
| s | Nadaljevanje jamstva za zunajbilančne transakcije | ocenjen na pribl. [...] mrd. EUR (52) | brez nadomestila |
| t | Nadaljevanje jamstva za nujno likvidnostno pomoč ali drugo podobno sredstvo | ocenjen na maks. [...] mrd. EUR | 3 |
| u | Dokapitalizaci ja v iz jemnem scenariju | 3,2 mrd. EUR | brez nadomestila |
| v | Jamstvo za še neporavnano financiranje podjetij, zajeto v shemi ELG | pribl. [...] mrd. EUR | nadomestilo med trajanjem ELG, nato brez nadomestila |

Odobreni ukrepi za Anglo, Recovery Bank in Funding Bank

Št.

Vrsta ukrepa

Znesek (v milijardah EUR)

Nadomestilo

Odobreni reševalni ukrepi

Anglo Irish Bank

a

Jamstvo v okviru sheme CIFS

maks. [...] mrd. EUR v septembru 2008 (48)

pavšalna pristojbina od 18,5 do največ 32 bazičnih točk

b

Prva dokapita lizacija

4 mrd. EUR

brez nadomestila

c

Jamstvo v okviru sheme ELG

[...] mrd. EUR (49)

priporočilo ECB + 40 baz. točk (50)

d

Ukrep finančne pomoči – prenos upravičenih posojil na NAMA

prenos 35 mrd. EUR

n/v

e

Druga dokapitalizacija

10,44 mrd. EUR (51) (10,3 mrd. EUR)

brez nadomestila

f

Tretja dokapitalizacija

10 054 milijonov EUR

brez nadomestila

g

Jamstvo za kratkoročne obveznosti

pribl. [...] mrd. EUR v decembru 2010

160 baz. točk v decembru 2010 (50)

h

Četrta dokapitalizacija

4 946 milijonov EUR

brez nadomestila

i

Jamstvo za nekatere zunajbilančne obveznosti

ocenjen maks. bruto [...] mrd. EUR (52)

brez pristojbine

Irish Nationwide Building Society

j

Jamstvo v okviru sheme CIFS

maks. [...] mrd. EUR v oktobru 2008 (48)

pavšalna pristojbina od 18,5 do največ 25,6 bazičnih točk

k

Prva dokapitalizacija

2,7 mrd. EUR

zavarovane pravice do čistih presežnih sredstev družbe

l

Jamstvo v okviru sheme ELG

[...] mrd. EUR (49)

priporočilo ECB + 40 baz. točk (50)

m

Ukrep finančne pomoči – pren os upravičenih posojil na NAMA

prenos 8,9 mrd. EUR

n/v

n

Jamstvo za kratkoročne obveznosti

pribl. [...] milijonov EUR v decembru 2010

160 baz. točk v decembru 2010 (50)

o

Druga dokapitalizacija

2,7 mrd. EUR

brez nadomestila

Nadaljnji reševalni ukrepi

Anglo Irish Bank

p

Jamstvo za nujno likvidnostno pomoč

maks. zajamčen [...] mrd. EUR do 16 marca 2011 (53)

[...], brez nadomestila za jamstvo

Irish Nationwide Building Society

q

Jamstvo za nujno likvidnostno pomoč

zajamčen [...] mrd. EUR

[...], brez nadomestila za jamstvo

Ukrepi prestrukturiranja

Združeni subjekt

r

Nadaljevanje jamstva za preostale vloge

maks. [...] mrd. EUR

zajamčeno med obdobjem reševanja, najprej v okviru ELG in po njenem izteku na začasni osnovi v višini 50 baz. točk

s

Nadaljevanje jamstva za zunajbilančne transakcije

ocenjen na pribl. [...] mrd. EUR (52)

brez nadomestila

t

Nadaljevanje jamstva za nujno likvidnostno pomoč ali drugo podobno sredstvo

ocenjen na maks. [...] mrd. EUR

3

u

Dokapitalizaci ja v iz jemnem scenariju

3,2 mrd. EUR

brez nadomestila

v

Jamstvo za še neporavnano financiranje podjetij, zajeto v shemi ELG

pribl. [...] mrd. EUR

nadomestilo med trajanjem ELG, nato brez nadomestila

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (82) | Komisija je 31. marca 2010 začela formalni postopek preiskave glede prvotnega načrta prestrukturiranja banke Anglo s sprejetjem sklepa o stališču. Od takrat je Irska večkrat korenito spremenila načrt prestrukturiranja za banko Anglo, dokler ni 31. januarja 2011 predložila skupni načrt prestrukturiranja za banko Anglo in INBS. Večina pomislekov, izraženih v odločitvi o začetku postopka (glej oddelek 4.3.1 navedene odločitve (54)) se je nanašala na prvotni načrt prestrukturiranja banke Anglo, ki je temeljil na predpostavki, da bo banka Anglo razdeljena na dobro in slabo banko. Torej so ti pomisleki brezpredmetni, saj banka Anglo ne bo več opravljala novih dejavnosti, temveč bo združena z banko INBS in se bo osredotočila na postopno izdelavo svojega portfelja posojil. |
| --- | --- |

(82)

Komisija je 31. marca 2010 začela formalni postopek preiskave glede prvotnega načrta prestrukturiranja banke Anglo s sprejetjem sklepa o stališču. Od takrat je Irska večkrat korenito spremenila načrt prestrukturiranja za banko Anglo, dokler ni 31. januarja 2011 predložila skupni načrt prestrukturiranja za banko Anglo in INBS. Večina pomislekov, izraženih v odločitvi o začetku postopka (glej oddelek 4.3.1 navedene odločitve (54)) se je nanašala na prvotni načrt prestrukturiranja banke Anglo, ki je temeljil na predpostavki, da bo banka Anglo razdeljena na dobro in slabo banko. Torej so ti pomisleki brezpredmetni, saj banka Anglo ne bo več opravljala novih dejavnosti, temveč bo združena z banko INBS in se bo osredotočila na postopno izdelavo svojega portfelja posojil.

| (83) | Kljub temu so zaradi popolnosti v oddelku 3.1 navedeni pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v svoji odločitvi o začetku postopka. |
| --- | --- |

(83)

Kljub temu so zaradi popolnosti v oddelku 3.1 navedeni pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v svoji odločitvi o začetku postopka.

3.1   Odločitev o začetku postopka

| (84) | Komisija je v zvezi z obnovitvijo sposobnosti poslovanja dobre banke (ki se v odločitvi o začetku postopka navaja tudi kot „NewCo“) in nadzorovano likvidacijo slabe banke (ki se v odločitvi o začetku postopka navaja tudi kot „Old Anglo“) izrazila pomisleke, saj v času sprejetja navedene odločitve ni bilo na voljo dovolj informacij o poslovnih načrtih obeh subjektov. Komisija je prav tako podvomila, ali je bila ocena oslabitve posojil, prenesenih na agencijo NAMA, in tistih, ki niso bila prenesena na agencijo NAMA, zadostna. Poleg tega se zdi, da so bile makroekonomske domneve v prvotnem načrtu prestrukturiranja banke Anglo nepopolne, kar je vodilo k pomislekom glede njihove razumnosti. Prav tako je Komisija izrazila pomisleke glede nekaterih novih dejavnosti, ki naj bi jih dobra banka opravljala na področjih, na katerih ni imela nobenih predhodnih izkušenj. Komisija je tudi podvomila v to, ali bi se potrebe po financiranju in likvidnosti dobre banke na podlagi načrta lahko izpolnile. |
| --- | --- |

(84)

Komisija je v zvezi z obnovitvijo sposobnosti poslovanja dobre banke (ki se v odločitvi o začetku postopka navaja tudi kot „NewCo“) in nadzorovano likvidacijo slabe banke (ki se v odločitvi o začetku postopka navaja tudi kot „Old Anglo“) izrazila pomisleke, saj v času sprejetja navedene odločitve ni bilo na voljo dovolj informacij o poslovnih načrtih obeh subjektov. Komisija je prav tako podvomila, ali je bila ocena oslabitve posojil, prenesenih na agencijo NAMA, in tistih, ki niso bila prenesena na agencijo NAMA, zadostna. Poleg tega se zdi, da so bile makroekonomske domneve v prvotnem načrtu prestrukturiranja banke Anglo nepopolne, kar je vodilo k pomislekom glede njihove razumnosti. Prav tako je Komisija izrazila pomisleke glede nekaterih novih dejavnosti, ki naj bi jih dobra banka opravljala na področjih, na katerih ni imela nobenih predhodnih izkušenj. Komisija je tudi podvomila v to, ali bi se potrebe po financiranju in likvidnosti dobre banke na podlagi načrta lahko izpolnile.

| (85) | V zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom banke Anglo je Komisija izrazila pomislek, ali je bil lastni prispevek banke Anglo k prestrukturiranju sam po sebi zadosten glede na dejstvo, da naj bi se dobra banka razširila na nove dejavnosti, kar pa bi zahtevalo znatne naložbe. Poleg tega je Komisija poudarila, da irski organi v prvotnem načrtu prestrukturiranja banke Anglo niso raziskali, ali bi banka Anglo s prodajo svojih sredstev ali kako drugače lahko prispevala k prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(85)

V zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom banke Anglo je Komisija izrazila pomislek, ali je bil lastni prispevek banke Anglo k prestrukturiranju sam po sebi zadosten glede na dejstvo, da naj bi se dobra banka razširila na nove dejavnosti, kar pa bi zahtevalo znatne naložbe. Poleg tega je Komisija poudarila, da irski organi v prvotnem načrtu prestrukturiranja banke Anglo niso raziskali, ali bi banka Anglo s prodajo svojih sredstev ali kako drugače lahko prispevala k prestrukturiranju.

| (86) | V zvezi z ukrepi, ki omejujejo izkrivljanje konkurence kot posledico ogromne državne pomoči, dodeljene banki Anglo, je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali ukrepi, predstavljeni v načrtu, lahko v zadostni meri odpravijo izkrivljajoče učinke pomoči, dodeljene banki Anglo. |
| --- | --- |

(86)

V zvezi z ukrepi, ki omejujejo izkrivljanje konkurence kot posledico ogromne državne pomoči, dodeljene banki Anglo, je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali ukrepi, predstavljeni v načrtu, lahko v zadostni meri odpravijo izkrivljajoče učinke pomoči, dodeljene banki Anglo.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (87) | Po objavi odločitve o začetku postopka v Uradnem listu Evropske unije Komisija ni prejela nobenih pripomb tretjih strani. |
| --- | --- |

(87)

Po objavi odločitve o začetku postopka v Uradnem listu Evropske unije Komisija ni prejela nobenih pripomb tretjih strani.

5.   PRIPOMBE IRSKE

| (88) | Irska ni podala nobenih pripomb na odločitev o začetku postopka, temveč je namesto tega predložila drugi načrt prestrukturiranja banke Anglo in nato 26. oktobra 2010 tretji načrt prestrukturiranja banke Anglo. |
| --- | --- |

(88)

Irska ni podala nobenih pripomb na odločitev o začetku postopka, temveč je namesto tega predložila drugi načrt prestrukturiranja banke Anglo in nato 26. oktobra 2010 tretji načrt prestrukturiranja banke Anglo.

| (89) | Tretji načrt prestrukturiranja je zdaj nadomestil skupni načrt prestrukturiranja, ki ga je Irska predložila 31. januarja 2011. |
| --- | --- |

(89)

Tretji načrt prestrukturiranja je zdaj nadomestil skupni načrt prestrukturiranja, ki ga je Irska predložila 31. januarja 2011.

6.   OCENA

6.1   Obstoj pomoči

| (90) | Oceniti je treba, ali ukrepi, vsebovani v skupnem načrtu prestrukturiranja, pomenijo državno pomoč. Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami, razen če ta pogodba ne določa drugače. |
| --- | --- |

(90)

Oceniti je treba, ali ukrepi, vsebovani v skupnem načrtu prestrukturiranja, pomenijo državno pomoč. Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami, razen če ta pogodba ne določa drugače.

6.1.1   Ukrepi, ki so bili že začasno odobreni

| (91) | Glede ukrepov, ki jih je Komisija že začasno odobrila kot pomoč za reševanje v svojih prejšnjih odločitvah v zvezi z bankama Anglo in INBS (tj. ukrepi (a) do (o), navedeni v uvodnih izjavah 66 in 67), je Komisija že ugotovila, da pomenijo državno pomoč v korist bank Anglo in INBS. Zato v tem sklepu ni treba ponovno oceniti, ali vključujejo državno pomoč. |
| --- | --- |

(91)

Glede ukrepov, ki jih je Komisija že začasno odobrila kot pomoč za reševanje v svojih prejšnjih odločitvah v zvezi z bankama Anglo in INBS (tj. ukrepi (a) do (o), navedeni v uvodnih izjavah 66 in 67), je Komisija že ugotovila, da pomenijo državno pomoč v korist bank Anglo in INBS. Zato v tem sklepu ni treba ponovno oceniti, ali vključujejo državno pomoč.

| (92) | Ukrepi, ki jih je v tem sklepu treba oceniti, da se ugotovi, ali pomenijo državno pomoč, so že opisani v uvodnih izjavah 68 in 69. Zadevni ukrepi so: za banko Anglo ukrep (p), za banko INBS ukrep (q) in za združeni subjekt ukrepi (r) do (v). V zvezi s tem je treba opozoriti, da Irska priznava, da ukrepi predstavljajo državno pomoč. |
| --- | --- |

(92)

Ukrepi, ki jih je v tem sklepu treba oceniti, da se ugotovi, ali pomenijo državno pomoč, so že opisani v uvodnih izjavah 68 in 69. Zadevni ukrepi so: za banko Anglo ukrep (p), za banko INBS ukrep (q) in za združeni subjekt ukrepi (r) do (v). V zvezi s tem je treba opozoriti, da Irska priznava, da ukrepi predstavljajo državno pomoč.

6.1.2   Državna sredstva

| (93) | Ukrepi (p) do (v), navedeni v uvodnih izjavah 68 in 69, se financirajo z državnimi sredstvi, saj so sestavljeni iz državnih jamstev in neposrednih nepovratnih sredstev, ki jih financira država, torej se obravnavajo kot državna pomoč. |
| --- | --- |

(93)

Ukrepi (p) do (v), navedeni v uvodnih izjavah 68 in 69, se financirajo z državnimi sredstvi, saj so sestavljeni iz državnih jamstev in neposrednih nepovratnih sredstev, ki jih financira država, torej se obravnavajo kot državna pomoč.

6.1.3   Selektivnost

| (94) | Prav tako je treba oceniti, ali ukrepi, navedeni v uvodnih izjavah 66 do 69, zagotavljajo selektivno prednost upravičencu ali upravičencem državne pomoči. Zadevni ukrepi so selektivni, ker imajo od njih korist izključno banki Anglo in INBS ter združeni subjekt. |
| --- | --- |

(94)

Prav tako je treba oceniti, ali ukrepi, navedeni v uvodnih izjavah 66 do 69, zagotavljajo selektivno prednost upravičencu ali upravičencem državne pomoči. Zadevni ukrepi so selektivni, ker imajo od njih korist izključno banki Anglo in INBS ter združeni subjekt.

6.1.4   Prednost

| (95) | Ukrepi, navedeni v uvodnih izjavah 66 do 69, zagotavljajo prednost obema bankama, Anglo in INBS, glede gospodarske dejavnosti, ki jo opravljata do združitve, in njunemu nasledniku, združenemu subjektu, po združitvi. |
| --- | --- |

(95)

Ukrepi, navedeni v uvodnih izjavah 66 do 69, zagotavljajo prednost obema bankama, Anglo in INBS, glede gospodarske dejavnosti, ki jo opravljata do združitve, in njunemu nasledniku, združenemu subjektu, po združitvi.

| (96) | Banka Anglo ima koristi od državnega jamstva, ki pokriva [...] milijard EUR pomoči ELA, prejete od CBI (ukrep (p) iz uvodne izjave 68), ki banki Anglo omogoča financiranje njenih sredstev. To jamstvo pomeni ugodnost za banko Anglo, saj tako jamstvo na trgu ne bi bilo razpoložljivo. [...]. Poleg tega se državno jamstvo za pomoč ELA zagotovi, ne da bi banka Anglo zanj morala plačati kakršno koli nadomestilo. Ta odsotnost nadomestila pomeni nadaljnjo ugodnost za banko Anglo, saj se s tem izogne vsem stroškom, povezanim z jamstvom. |
| --- | --- |

(96)

Banka Anglo ima koristi od državnega jamstva, ki pokriva [...] milijard EUR pomoči ELA, prejete od CBI (ukrep (p) iz uvodne izjave 68), ki banki Anglo omogoča financiranje njenih sredstev. To jamstvo pomeni ugodnost za banko Anglo, saj tako jamstvo na trgu ne bi bilo razpoložljivo. [...]. Poleg tega se državno jamstvo za pomoč ELA zagotovi, ne da bi banka Anglo zanj morala plačati kakršno koli nadomestilo. Ta odsotnost nadomestila pomeni nadaljnjo ugodnost za banko Anglo, saj se s tem izogne vsem stroškom, povezanim z jamstvom.

| (97) | Iz enakih razlogov državno jamstvo za pomoč ELA, ki ga banka INBS prejema od 24. februarja 2011 v znesku [...] milijard EUR pomeni ugodnost za banko INBS (ukrep (q), naveden v uvodni izjavi 68). |
| --- | --- |

(97)

Iz enakih razlogov državno jamstvo za pomoč ELA, ki ga banka INBS prejema od 24. februarja 2011 v znesku [...] milijard EUR pomeni ugodnost za banko INBS (ukrep (q), naveden v uvodni izjavi 68).

| (98) | Kar zadeva ukrepe v korist združenega subjekta, bo ta subjekt imel koristi od nadaljevanja več državnih garancij, namreč za preostale vloge (ukrep (r), naveden v uvodni izjavi 68), za zunajbilančne transakcije (ukrep (s), naveden v uvodni izjavi 69), za pomoč ELA (ukrep (t), naveden v uvodni izjavi 69) in za obstoječe financiranje podjetij (ukrep (v), naveden v uvodni izjavi 69). Združeni subjekt plačuje pristojbino samo za jamstvo [...], vloge in financiranje podjetij med trajanjem sheme ELG (po njenem izteku se pristojbina ne plačuje), vendar ne plačuje pristojbine za druga jamstva. Ta jamstva pomenijo ugodnost za združeni subjekt in pomagajo zagotoviti, da združeni subjekt ne krši svojih obveznosti. Res je, da brez nujnega financiranja prek zajamčene pomoči ELA, preostalih vlog in preostalega financiranja podjetij ter brez jamstva za njegove zunajbilančne obveznosti nadzorovano reševanje ne bi bilo mogoče. Poleg tega dejstvo, da združenemu subjektu ni treba plačati pristojbine za več teh jamstev, subjektu zagotavlja dodatno ugodnost, saj se s tem izogne višjim stroškom financiranja in posledično večjim izgubam. |
| --- | --- |

(98)

Kar zadeva ukrepe v korist združenega subjekta, bo ta subjekt imel koristi od nadaljevanja več državnih garancij, namreč za preostale vloge (ukrep (r), naveden v uvodni izjavi 68), za zunajbilančne transakcije (ukrep (s), naveden v uvodni izjavi 69), za pomoč ELA (ukrep (t), naveden v uvodni izjavi 69) in za obstoječe financiranje podjetij (ukrep (v), naveden v uvodni izjavi 69). Združeni subjekt plačuje pristojbino samo za jamstvo [...], vloge in financiranje podjetij med trajanjem sheme ELG (po njenem izteku se pristojbina ne plačuje), vendar ne plačuje pristojbine za druga jamstva. Ta jamstva pomenijo ugodnost za združeni subjekt in pomagajo zagotoviti, da združeni subjekt ne krši svojih obveznosti. Res je, da brez nujnega financiranja prek zajamčene pomoči ELA, preostalih vlog in preostalega financiranja podjetij ter brez jamstva za njegove zunajbilančne obveznosti nadzorovano reševanje ne bi bilo mogoče. Poleg tega dejstvo, da združenemu subjektu ni treba plačati pristojbine za več teh jamstev, subjektu zagotavlja dodatno ugodnost, saj se s tem izogne višjim stroškom financiranja in posledično večjim izgubam.

| (99) | Nenazadnje, [...] 3,3 milijarde EUR v izjemnem scenariju za pokritje nadaljnjih izgub kot posledice izdelave svojega portfelja posojil. [...] Dokapitalizacija [...] združenemu subjektu daje prednost, saj zagotavlja, da izpolni ustrezne regulativne kapitalske zahteve med obdobjem reševanja. [...]. |
| --- | --- |

(99)

Nenazadnje, [...] 3,3 milijarde EUR v izjemnem scenariju za pokritje nadaljnjih izgub kot posledice izdelave svojega portfelja posojil. [...] Dokapitalizacija [...] združenemu subjektu daje prednost, saj zagotavlja, da izpolni ustrezne regulativne kapitalske zahteve med obdobjem reševanja. [...].

6.1.5   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami

| (100) | Ugotovimo lahko, da ukrepi (p) do (v), navedeni v uvodnih izjavah 66 in 67, lahko izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(100)

Ugotovimo lahko, da ukrepi (p) do (v), navedeni v uvodnih izjavah 66 in 67, lahko izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami.

| (101) | Kot je navedeno v oddelku 6.1.4, brez ukrepov državne podpore niti banka Anglo niti banka INBS ne bi izpolnili svojih obveznosti, temveč bi povsem izstopili s trgov, na katerih sta poslovali. Po zaslugi ogromnega zneska državne podpore sta še naprej poslovali na depozitnem trgu (do prenosa njunih vlog na Allied Irish Bank in Irish Life & Permanent v februarju 2011) ter v zelo omejenem obsegu na trgu posojil za poslovne nepremičnine in trgu stanovanjskih hipotekarnih posojil (servisiranje obstoječih posojil). Zato je ta državna podpora izkrivljala konkurenco. Na navedenih trgih banki Anglo in INBS nista konkurirali samo irskim bankam, temveč tudi tujim akterjem, ki poslujejo na Irskem. Banka Anglo je poslovala (na področju vlog in poslovnih posojil) tudi v Združenem kraljestvu, torej je konkurirala domačim akterjem v Združenem kraljestvu in akterjem iz drugih držav članic, ki poslujejo na tem trgu. Kljub temu je treba poudariti, da je dejavnost teh dveh subjektov v zadnjih letih vedno bolj okrnjena, kar zmanjšuje negativne učinke na konkurenco in trgovino. |
| --- | --- |

(101)

Kot je navedeno v oddelku 6.1.4, brez ukrepov državne podpore niti banka Anglo niti banka INBS ne bi izpolnili svojih obveznosti, temveč bi povsem izstopili s trgov, na katerih sta poslovali. Po zaslugi ogromnega zneska državne podpore sta še naprej poslovali na depozitnem trgu (do prenosa njunih vlog na Allied Irish Bank in Irish Life & Permanent v februarju 2011) ter v zelo omejenem obsegu na trgu posojil za poslovne nepremičnine in trgu stanovanjskih hipotekarnih posojil (servisiranje obstoječih posojil). Zato je ta državna podpora izkrivljala konkurenco. Na navedenih trgih banki Anglo in INBS nista konkurirali samo irskim bankam, temveč tudi tujim akterjem, ki poslujejo na Irskem. Banka Anglo je poslovala (na področju vlog in poslovnih posojil) tudi v Združenem kraljestvu, torej je konkurirala domačim akterjem v Združenem kraljestvu in akterjem iz drugih držav članic, ki poslujejo na tem trgu. Kljub temu je treba poudariti, da je dejavnost teh dveh subjektov v zadnjih letih vedno bolj okrnjena, kar zmanjšuje negativne učinke na konkurenco in trgovino.

| (102) | Kar zadeva združeni subjekt, bo ta še naprej opravljal nekatere omejene gospodarske dejavnosti na trgu, na katerem še naprej poslujejo irske in tudi tuje banke. Zlasti bo lahko obdržal majhen znesek vlog in izdal nekaj posojil svojim obstoječim strankam z namenom povečevanja ČSV zadevnih posojil v skladu z zavezami, ki jih je prevzela Irska (glej oddelek 2.3.2). Brez ukrepov državne pomoči teh dejavnosti ne bi mogel opravljati. Opozoriti je treba, da se bosta zaradi zmanjšanja bilance stanja združenega subjekta kot posledice njegovega reševanja izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino znatno zmanjšala zaradi zelo omejenih dejavnosti, ki jih bo združeni subjekt še naprej opravljal na konkurenčnih trgih. |
| --- | --- |

(102)

Kar zadeva združeni subjekt, bo ta še naprej opravljal nekatere omejene gospodarske dejavnosti na trgu, na katerem še naprej poslujejo irske in tudi tuje banke. Zlasti bo lahko obdržal majhen znesek vlog in izdal nekaj posojil svojim obstoječim strankam z namenom povečevanja ČSV zadevnih posojil v skladu z zavezami, ki jih je prevzela Irska (glej oddelek 2.3.2). Brez ukrepov državne pomoči teh dejavnosti ne bi mogel opravljati. Opozoriti je treba, da se bosta zaradi zmanjšanja bilance stanja združenega subjekta kot posledice njegovega reševanja izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino znatno zmanjšala zaradi zelo omejenih dejavnosti, ki jih bo združeni subjekt še naprej opravljal na konkurenčnih trgih.

6.1.6   Uporaba načela tržnega vlagatelja

| (103) | Načelo tržnega vlagatelja se ne uporablja za ukrepe, navedene v uvodnih izjavah 66 do 69, saj so del velikega paketa reševalnih ukrepov za banki Anglo in INBS. Tudi če bi se uporabljalo, ti ukrepi niso v skladu z običajnimi tržnimi praksami. Noben tržni vlagatelj ne bi izvedel vseh teh ukrepov za reševanje bank Anglo in INBS ter ju nato združil, da bi izdelal portfelj posojil, saj so možnosti, da se mu te naložbe povrnejo (celotne dokapitalizacije, ki sta jih prejeli banki Anglo in INBS, skupaj znašajo 34,7 milijarde EUR v osnovnem scenariju), zanemarljive. Noben udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi bil v podobnem položaju kot država, ne bi mogel zagotoviti zneska kapitala in financiranja, potrebnega za pospešitev reševanja bank Anglo in INBS. Ob upoštevanju položaja na trgih in povpraševanja po irskih sredstvih in obveznostih noben tržni udeleženec ne bi mogel pridobiti takega financiranja. |
| --- | --- |

(103)

Načelo tržnega vlagatelja se ne uporablja za ukrepe, navedene v uvodnih izjavah 66 do 69, saj so del velikega paketa reševalnih ukrepov za banki Anglo in INBS. Tudi če bi se uporabljalo, ti ukrepi niso v skladu z običajnimi tržnimi praksami. Noben tržni vlagatelj ne bi izvedel vseh teh ukrepov za reševanje bank Anglo in INBS ter ju nato združil, da bi izdelal portfelj posojil, saj so možnosti, da se mu te naložbe povrnejo (celotne dokapitalizacije, ki sta jih prejeli banki Anglo in INBS, skupaj znašajo 34,7 milijarde EUR v osnovnem scenariju), zanemarljive. Noben udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi bil v podobnem položaju kot država, ne bi mogel zagotoviti zneska kapitala in financiranja, potrebnega za pospešitev reševanja bank Anglo in INBS. Ob upoštevanju položaja na trgih in povpraševanja po irskih sredstvih in obveznostih noben tržni udeleženec ne bi mogel pridobiti takega financiranja.

6.1.7   Identifikacija upravičenca pomoči

| (104) | Irska namerava uvesti nove ukrepe pomoči (ukrepi (r) do (v), navedeni v uvodni izjavi 69) za pospešitev reševanja bank Anglo in INBS. Ti ukrepi bodo omogočili združitev bank Anglo in INBS v en pravni subjekt. Glavni cilj združenega subjekta je izdelava portfeljev posojil za banki Anglo in INBS tako, da se čim bolj poveča donos in zmanjšajo stroški za irske davkoplačevalce. |
| --- | --- |

(104)

Irska namerava uvesti nove ukrepe pomoči (ukrepi (r) do (v), navedeni v uvodni izjavi 69) za pospešitev reševanja bank Anglo in INBS. Ti ukrepi bodo omogočili združitev bank Anglo in INBS v en pravni subjekt. Glavni cilj združenega subjekta je izdelava portfeljev posojil za banki Anglo in INBS tako, da se čim bolj poveča donos in zmanjšajo stroški za irske davkoplačevalce.

| (105) | V skladu s skupnim načrtom prestrukturiranja bo združeni subjekt opravljal samo omejeno posojilno dejavnost, ki izhaja iz obstoječih pogodbenih obveznosti, in nato zagotovil, da se ohrani ČSV iz portfelja posojil, s čimer bo omejil primere, v katerih konkurira z drugimi bankami, na najmanjšo možno raven. Po navedbah Irske bo združeni subjekt sredstva sprostil šele, ko bodo unovčljiva ali ko jih bo prodal na trgu. Združeni subjekt bo s prihodki od te prodaje odplačal svoje dolgove, ko bodo zapadli, ter kril tekoče stroške poslovanja in kakršne koli neporavnane pretekle obveznosti. Potemtakem lahko ugotovimo, da bo združeni subjekt po združitvi še naprej opravljal nekaj omejenih gospodarskih dejavnosti, zato se lahko obravnava kot upravičenec ukrepov državne pomoči. |
| --- | --- |

(105)

V skladu s skupnim načrtom prestrukturiranja bo združeni subjekt opravljal samo omejeno posojilno dejavnost, ki izhaja iz obstoječih pogodbenih obveznosti, in nato zagotovil, da se ohrani ČSV iz portfelja posojil, s čimer bo omejil primere, v katerih konkurira z drugimi bankami, na najmanjšo možno raven. Po navedbah Irske bo združeni subjekt sredstva sprostil šele, ko bodo unovčljiva ali ko jih bo prodal na trgu. Združeni subjekt bo s prihodki od te prodaje odplačal svoje dolgove, ko bodo zapadli, ter kril tekoče stroške poslovanja in kakršne koli neporavnane pretekle obveznosti. Potemtakem lahko ugotovimo, da bo združeni subjekt po združitvi še naprej opravljal nekaj omejenih gospodarskih dejavnosti, zato se lahko obravnava kot upravičenec ukrepov državne pomoči.

| (106) | Kar zadeva banki Anglo in INBS, sta obe banki pred predvideno združitvijo še naprej lahko poslovali ob pomoči državnih jamstev za njune obveznosti, dokapitalizacij in ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva (ukrepi (a) do (o), navedeni v uvodnih izjavah 67 in 68). Zato je treba banki Anglo in INBS obravnavati kot upravičenki teh ukrepov. |
| --- | --- |

(106)

Kar zadeva banki Anglo in INBS, sta obe banki pred predvideno združitvijo še naprej lahko poslovali ob pomoči državnih jamstev za njune obveznosti, dokapitalizacij in ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva (ukrepi (a) do (o), navedeni v uvodnih izjavah 67 in 68). Zato je treba banki Anglo in INBS obravnavati kot upravičenki teh ukrepov.

6.1.8   Sklepne ugotovitve

| (107) | Na podlagi zgoraj navedenega je treba skleniti, da ukrepi (a) do (v) iz uvodnih izjav 68 in 69, pomenijo državno pomoč. |
| --- | --- |

(107)

Na podlagi zgoraj navedenega je treba skleniti, da ukrepi (a) do (v) iz uvodnih izjav 68 in 69, pomenijo državno pomoč.

6.2   Znesek pomoči

6.2.1   Dokapitalizacije bank Anglo in INBS

| (108) | Banki Anglo in INBS sta obe prejeli posamezno državno pomoč v obliki več dokapitalizacij. Banka Anglo je skupno prejela 29,3 milijarde EUR v štirih kapitalskih vložkih (55). Banka INBS je skupno prejela 5,4 milijarde EUR v dveh kapitalskih vložkih. |
| --- | --- |

(108)

Banki Anglo in INBS sta obe prejeli posamezno državno pomoč v obliki več dokapitalizacij. Banka Anglo je skupno prejela 29,3 milijarde EUR v štirih kapitalskih vložkih (55). Banka INBS je skupno prejela 5,4 milijarde EUR v dveh kapitalskih vložkih.

6.2.2   Ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva za banki Anglo in INBS

| (109) | Obe banki, Anglo in INBS, sta sodelovali z agencijo NAMA (ukrepi (d) in (m) iz uvodnih izjav 66 in 67). Kar zadeva znesek pomoči, ki je vključen v ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva, namreč prenos sredstev na agencijo NAMA, je treba opozoriti, da opomba 2 k odstavku 20(a) Sporočila Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev (v nadaljevanju: IAC) (56) opredeljuje znesek pomoči v okviru ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva kot razliko med vrednostjo sredstev ob prenosu in tržno ceno. Kljub temu je zelo težko oceniti tržno vrednost zajetih sredstev, saj večina teh sredstev predstavlja posojila, s katerimi se ne trguje. Poleg tega se bo lahko dejanski znesek pomoči določil šele potem, ko bo Irska dokončala oceno sredstev, ki so bila prenesena nanjo, v skladu z odločitvijo Komisije v zadevi N 725/09 (57), kar bo vodilo h končnim ugotovitvam v zvezi z višino vključene pomoči. V zvezi s tem so bile Komisiji dane na voljo informacije o višini pomoči, povezane s prvo in drugo tranšo posojil, prenesenih na NAMA, medtem ko informacije o zadnjih tranšah še vedno niso na voljo. |
| --- | --- |

(109)

Obe banki, Anglo in INBS, sta sodelovali z agencijo NAMA (ukrepi (d) in (m) iz uvodnih izjav 66 in 67). Kar zadeva znesek pomoči, ki je vključen v ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva, namreč prenos sredstev na agencijo NAMA, je treba opozoriti, da opomba 2 k odstavku 20(a) Sporočila Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev (v nadaljevanju: IAC) (56) opredeljuje znesek pomoči v okviru ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva kot razliko med vrednostjo sredstev ob prenosu in tržno ceno. Kljub temu je zelo težko oceniti tržno vrednost zajetih sredstev, saj večina teh sredstev predstavlja posojila, s katerimi se ne trguje. Poleg tega se bo lahko dejanski znesek pomoči določil šele potem, ko bo Irska dokončala oceno sredstev, ki so bila prenesena nanjo, v skladu z odločitvijo Komisije v zadevi N 725/09 (57), kar bo vodilo h končnim ugotovitvam v zvezi z višino vključene pomoči. V zvezi s tem so bile Komisiji dane na voljo informacije o višini pomoči, povezane s prvo in drugo tranšo posojil, prenesenih na NAMA, medtem ko informacije o zadnjih tranšah še vedno niso na voljo.

| (110) | Na podlagi razpoložljivih informacij za prvo in drugo tranšo, ki sta bili preneseni na agencijo NAMA, je mogoče priti do številnih ugotovitev. Prvič, nominalna vrednost prve tranše posojil za poslovne nepremičnine, ki jih je banka Anglo prenesla na agencijo NAMA, je znašala 9 251 milijonov EUR. Ta prenos je vseboval znesek pomoči v višini 870 milijonov EUR, kar predstavlja 9,4 % nominalnega salda posojil, ki so bila prenesena. Drugič, v drugi tranši je banka Anglo na agencijo NAMA prenesla posojila z nominalno vrednostjo 6 747 milijonov EUR. Ta prenos je vseboval znesek pomoči v višini 427 milijonov EUR, kar predstavlja 6,3 % nominalnega salda posojil, ki so bila prenesena. V skladu s tem je povprečni odstotek pomoči, če se uporabi za nominalni saldo posojil pri obeh tranšah, 7,9 %. Če bi se ta povprečni odstotek uporabil za preostale tranše (19 milijard EUR), bi znesek pomoči za te tranše znašal približno 1,5 milijarde EUR. Skupno se torej znesek državne pomoči, povezane s prenosom posojil banke Anglo za poslovne nepremičnine in gradnjo nepremičnin ter povezanih posojil na agencijo NAMA, lahko oceni na približno 2 797 milijonov EUR (58). |
| --- | --- |

(110)

Na podlagi razpoložljivih informacij za prvo in drugo tranšo, ki sta bili preneseni na agencijo NAMA, je mogoče priti do številnih ugotovitev. Prvič, nominalna vrednost prve tranše posojil za poslovne nepremičnine, ki jih je banka Anglo prenesla na agencijo NAMA, je znašala 9 251 milijonov EUR. Ta prenos je vseboval znesek pomoči v višini 870 milijonov EUR, kar predstavlja 9,4 % nominalnega salda posojil, ki so bila prenesena. Drugič, v drugi tranši je banka Anglo na agencijo NAMA prenesla posojila z nominalno vrednostjo 6 747 milijonov EUR. Ta prenos je vseboval znesek pomoči v višini 427 milijonov EUR, kar predstavlja 6,3 % nominalnega salda posojil, ki so bila prenesena. V skladu s tem je povprečni odstotek pomoči, če se uporabi za nominalni saldo posojil pri obeh tranšah, 7,9 %. Če bi se ta povprečni odstotek uporabil za preostale tranše (19 milijard EUR), bi znesek pomoči za te tranše znašal približno 1,5 milijarde EUR. Skupno se torej znesek državne pomoči, povezane s prenosom posojil banke Anglo za poslovne nepremičnine in gradnjo nepremičnin ter povezanih posojil na agencijo NAMA, lahko oceni na približno 2 797 milijonov EUR (58).

| (111) | Banka INBS je s prvo tranšo prenesla saldo posojil v nominalni vrednosti 669 milijonov EUR. Ta prenos je vseboval znesek pomoči v višini 70 milijonov EUR, kar predstavlja 10,5 % nominalnega salda posojil, ki so bila prenesena. Kot del druge tranše je banka INBS prenesla saldo posojil v nominalni vrednosti 591 milijonov EUR. Ta prenos je vseboval znesek pomoči v višini 43,7 milijona EUR, kar predstavlja 7,4 % nominalnega salda posojil, ki so bila prenesena. V skladu s tem je povprečni odstotek pomoči, če se uporabi za nominalni saldo posojil pri obeh tranšah, 9 %. Če bi se ta povprečni odstotek uporabil za preostale tranše (7,7 milijarde EUR), se s tem povezani znesek pomoči lahko oceni na približno 693 milijonov EUR. Skupno se torej znesek državne pomoči, povezane s prenosom posojil banke INBS za poslovne nepremičnine, gradnjo nepremičnin in povezanih posojil na agencijo NAMA, lahko oceni na približno 806 milijonov EUR (59). |
| --- | --- |

(111)

Banka INBS je s prvo tranšo prenesla saldo posojil v nominalni vrednosti 669 milijonov EUR. Ta prenos je vseboval znesek pomoči v višini 70 milijonov EUR, kar predstavlja 10,5 % nominalnega salda posojil, ki so bila prenesena. Kot del druge tranše je banka INBS prenesla saldo posojil v nominalni vrednosti 591 milijonov EUR. Ta prenos je vseboval znesek pomoči v višini 43,7 milijona EUR, kar predstavlja 7,4 % nominalnega salda posojil, ki so bila prenesena. V skladu s tem je povprečni odstotek pomoči, če se uporabi za nominalni saldo posojil pri obeh tranšah, 9 %. Če bi se ta povprečni odstotek uporabil za preostale tranše (7,7 milijarde EUR), se s tem povezani znesek pomoči lahko oceni na približno 693 milijonov EUR. Skupno se torej znesek državne pomoči, povezane s prenosom posojil banke INBS za poslovne nepremičnine, gradnjo nepremičnin in povezanih posojil na agencijo NAMA, lahko oceni na približno 806 milijonov EUR (59).

| (112) | Čeprav bo točen znesek državne pomoči za preostale tranše preverjen v poznejši fazi, ni treba poznati točnega zneska pomoči, vsebovanega v teh zadnjih tranšah, da se oceni združljivost skupnega načrta prestrukturiranja s Pogodbo, ker: (i) je način določitve cene prenosa Komisija že potrdila v svoji odločitvi o NAMA (60); (ii) morebitne spremembe zneska pomoči ne bodo vplivale na oceno pomoči, ki jo je Komisija podala v tem sklepu, glede na že vključene velike zneske in dejstvo, da bosta banki Anglo in INBS povsem izstopili s trga; in (iii) zlasti ker zvišanje pomoči ne bi povečalo izkrivljanja konkurence kot posledice reševanja združenega subjekta, saj to ne pomeni, da bo združeni subjekt opravljal več konkurenčnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(112)

Čeprav bo točen znesek državne pomoči za preostale tranše preverjen v poznejši fazi, ni treba poznati točnega zneska pomoči, vsebovanega v teh zadnjih tranšah, da se oceni združljivost skupnega načrta prestrukturiranja s Pogodbo, ker: (i) je način določitve cene prenosa Komisija že potrdila v svoji odločitvi o NAMA (60); (ii) morebitne spremembe zneska pomoči ne bodo vplivale na oceno pomoči, ki jo je Komisija podala v tem sklepu, glede na že vključene velike zneske in dejstvo, da bosta banki Anglo in INBS povsem izstopili s trga; in (iii) zlasti ker zvišanje pomoči ne bi povečalo izkrivljanja konkurence kot posledice reševanja združenega subjekta, saj to ne pomeni, da bo združeni subjekt opravljal več konkurenčnih dejavnosti.

6.2.3   Jamstva za banki Anglo in INBS

| (113) | Banki Anglo in INBS sta sodelovali tudi pri jamstvenih shemah CIFS in ELG (ukrepi (a), (c), (g), (j), (l) in (n), navedeni v uvodnih izjavah 66 in 67). Znesek obveznosti, ki jih pokrivata obe shemi za vsako institucijo, se je skozi čas spreminjal. Tako so na primer v primeru banke Anglo obveznosti, ki jih pokriva shema CIFS, dosegle najvišjo vrednost [...] milijard EUR v septembru 2008 in se znižale na [...] milijard EUR na dan 30. junija 2010, delno kot posledica uvedbe sheme ELG. Poleg tega so se obveznosti banke Anglo, ki so pokrite s shemo ELG, na dan 31. marca 2011 zmanjšale na [...] milijard EUR, potem ko so svojo najvišjo vrednost [...] milijard EUR dosegle na dan 30. junija 2010 zaradi prenosa vlog na Allied Irish Banks. Pri banki INBS je mogoče opaziti enako smer razvoja. |
| --- | --- |

(113)

Banki Anglo in INBS sta sodelovali tudi pri jamstvenih shemah CIFS in ELG (ukrepi (a), (c), (g), (j), (l) in (n), navedeni v uvodnih izjavah 66 in 67). Znesek obveznosti, ki jih pokrivata obe shemi za vsako institucijo, se je skozi čas spreminjal. Tako so na primer v primeru banke Anglo obveznosti, ki jih pokriva shema CIFS, dosegle najvišjo vrednost [...] milijard EUR v septembru 2008 in se znižale na [...] milijard EUR na dan 30. junija 2010, delno kot posledica uvedbe sheme ELG. Poleg tega so se obveznosti banke Anglo, ki so pokrite s shemo ELG, na dan 31. marca 2011 zmanjšale na [...] milijard EUR, potem ko so svojo najvišjo vrednost [...] milijard EUR dosegle na dan 30. junija 2010 zaradi prenosa vlog na Allied Irish Banks. Pri banki INBS je mogoče opaziti enako smer razvoja.

| (114) | Poleg tega sta obe banki, Anglo in INBS, prejeli državna jamstva za kratkoročne obveznosti in pomoč ELA, medtem ko je banka Anglo prejela tudi državno jamstvo [...] za svoje zunajbilančne obveznosti. |
| --- | --- |

(114)

Poleg tega sta obe banki, Anglo in INBS, prejeli državna jamstva za kratkoročne obveznosti in pomoč ELA, medtem ko je banka Anglo prejela tudi državno jamstvo [...] za svoje zunajbilančne obveznosti.

| (115) | Pri podjetjih v finančnih težavah je treba upoštevati, da se element pomoči pri takih jamstvih lahko poveča do stopnje njihove nominalne vrednosti, če banka ni sposobna pridobiti dovolj nezajamčenega dolga za pokritje vseh svojih potreb financiranja. To je bilo očitno, ko sta banki Anglo in INBS leta 2008 začeli uporabljati CIFS in ELG, leta 2010 jamstvo za kratkoročne obveznosti, ter jamstvo za svojo pomoč ELA, medtem ko je banka Anglo prejela tudi državno jamstvo za svoje zunajbilančne obveznosti. V tem okviru so se različna jamstva precej prekrivala, natančneje shemi CIFS in ELG, kar bi lahko vodilo k dvojnemu štetju. Obenem pa so se zneski, ki jih pokrivajo različna jamstva, skozi čas spreminjali (CIFS, shema ELG in ELA). Pri tem je treba spomniti tudi na to, da udeležba teh dveh bank v državnih jamstvenih shemah ni upoštevana pri izračunu zneska pomoči v odnosu do njihove tveganju prilagojene aktive zaradi ugotavljanja, ali je potrebno poglobljeno prestrukturiranje. Po drugi strani pa se bo element pomoči v jamstvih upošteval v okviru prestrukturiranja. Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija ni izračunala zneska pomoči, povezanega z navedenimi državnimi jamstvi. |
| --- | --- |

(115)

Pri podjetjih v finančnih težavah je treba upoštevati, da se element pomoči pri takih jamstvih lahko poveča do stopnje njihove nominalne vrednosti, če banka ni sposobna pridobiti dovolj nezajamčenega dolga za pokritje vseh svojih potreb financiranja. To je bilo očitno, ko sta banki Anglo in INBS leta 2008 začeli uporabljati CIFS in ELG, leta 2010 jamstvo za kratkoročne obveznosti, ter jamstvo za svojo pomoč ELA, medtem ko je banka Anglo prejela tudi državno jamstvo za svoje zunajbilančne obveznosti. V tem okviru so se različna jamstva precej prekrivala, natančneje shemi CIFS in ELG, kar bi lahko vodilo k dvojnemu štetju. Obenem pa so se zneski, ki jih pokrivajo različna jamstva, skozi čas spreminjali (CIFS, shema ELG in ELA). Pri tem je treba spomniti tudi na to, da udeležba teh dveh bank v državnih jamstvenih shemah ni upoštevana pri izračunu zneska pomoči v odnosu do njihove tveganju prilagojene aktive zaradi ugotavljanja, ali je potrebno poglobljeno prestrukturiranje. Po drugi strani pa se bo element pomoči v jamstvih upošteval v okviru prestrukturiranja. Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija ni izračunala zneska pomoči, povezanega z navedenimi državnimi jamstvi.

6.2.4   Ukrepi pomoči za združeni subjekt

| (116) | Združeni subjekt [...] nadaljnje 3,3 milijarde EUR kapitala, če nastopi izjemni scenarij. |
| --- | --- |

(116)

Združeni subjekt [...] nadaljnje 3,3 milijarde EUR kapitala, če nastopi izjemni scenarij.

| (117) | Združeni subjekt bo imel koristi tudi od državnih jamstev za preostale vloge, ki znašajo največ 1 milijardo EUR, svoje zunajbilančne transakcije, katerih največji bruto znesek je ocenjen na [...], in od nadaljevanja državnega jamstva za pomoč ELA ali drugega podobnega sredstva, ki ga prejme in je ocenjeno na največ [...] ob začetku združitve. Pri izračunu zneska državne pomoči Komisija ugotavlja, da se v zvezi z jamstvi, ki jih je prejel združeni subjekt, uporabljajo argumenti iz uvodne izjave 115. |
| --- | --- |

(117)

Združeni subjekt bo imel koristi tudi od državnih jamstev za preostale vloge, ki znašajo največ 1 milijardo EUR, svoje zunajbilančne transakcije, katerih največji bruto znesek je ocenjen na [...], in od nadaljevanja državnega jamstva za pomoč ELA ali drugega podobnega sredstva, ki ga prejme in je ocenjeno na največ [...] ob začetku združitve. Pri izračunu zneska državne pomoči Komisija ugotavlja, da se v zvezi z jamstvi, ki jih je prejel združeni subjekt, uporabljajo argumenti iz uvodne izjave 115.

6.2.5   Sklepne ugotovitve glede zneska pomoči

| (118) | Na podlagi zgoraj navedenega je treba skleniti, da je banka Anglo prejela državno pomoč v obliki dokapitalizacij in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki je znašala najmanj 32 milijard EUR (43,9 % tveganju prilagojene aktive). Banka INBS je prejela državno pomoč v obliki dokapitalizacij in ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva v višini najmanj 6,2 milijarde EUR (59 % tveganju prilagojene aktive). Te stopnje so precej nad pragom 2 %, kot je naveden v sporočilu o dokapitalizaciji (61) in sporočilu IAC. |
| --- | --- |

(118)

Na podlagi zgoraj navedenega je treba skleniti, da je banka Anglo prejela državno pomoč v obliki dokapitalizacij in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki je znašala najmanj 32 milijard EUR (43,9 % tveganju prilagojene aktive). Banka INBS je prejela državno pomoč v obliki dokapitalizacij in ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva v višini najmanj 6,2 milijarde EUR (59 % tveganju prilagojene aktive). Te stopnje so precej nad pragom 2 %, kot je naveden v sporočilu o dokapitalizaciji (61) in sporočilu IAC.

| (119) | Na koncu je treba skleniti, da se lahko skupni znesek vključene državne pomoči, če se seštejejo zneski dokapitalizacij in ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva za banki Anglo in INBS ter dokapitalizacija združenega subjekta v izjemnem scenariju, oceni na najmanj 41,5 milijarde EUR (62). |
| --- | --- |

(119)

Na koncu je treba skleniti, da se lahko skupni znesek vključene državne pomoči, če se seštejejo zneski dokapitalizacij in ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva za banki Anglo in INBS ter dokapitalizacija združenega subjekta v izjemnem scenariju, oceni na najmanj 41,5 milijarde EUR (62).

6.3   Združljivost pomoči

| (120) | Pri oceni združljivosti skupnega načrta prestrukturiranja za banki Anglo in INBS je treba najprej oceniti, ali se uporablja člen 107(3)(b) Pogodbe, preden se oceni, ali skupni načrt prestrukturiranja izpolnjuje zahteve iz sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(120)

Pri oceni združljivosti skupnega načrta prestrukturiranja za banki Anglo in INBS je treba najprej oceniti, ali se uporablja člen 107(3)(b) Pogodbe, preden se oceni, ali skupni načrt prestrukturiranja izpolnjuje zahteve iz sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o prestrukturiranju.

6.3.1   Pravna podlaga za oceno združljivosti

| (121) | Člen 107(3)(b) Pogodbe omogoča Komisiji, da pomoč razglasi za združljivo z notranjim trgom, če se uporablja „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. S tega vidika so bili tržni pogoji po vsem svetu težavni od zadnjega četrtletja leta 2008. Zlasti Irsko je finančna kriza močno prizadela. Upad gospodarstva v povezavi s padcem cen nepremičnin in izpostavljenostjo irskih bank posojilom za zemljišča in gradnjo nepremičnin je povzročil veliko oslabitev irskih bank. Poleg tega so se irske banke soočale s stalnimi težavami pri pridobivanju financiranja in kapitala s trgov zaradi negotovosti v zvezi z nepremičninskim trgom na Irskem. Zato je bila pod pritiskom tudi irska država, kar je na koncu vodilo k Programu za podporo. |
| --- | --- |

(121)

Člen 107(3)(b) Pogodbe omogoča Komisiji, da pomoč razglasi za združljivo z notranjim trgom, če se uporablja „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. S tega vidika so bili tržni pogoji po vsem svetu težavni od zadnjega četrtletja leta 2008. Zlasti Irsko je finančna kriza močno prizadela. Upad gospodarstva v povezavi s padcem cen nepremičnin in izpostavljenostjo irskih bank posojilom za zemljišča in gradnjo nepremičnin je povzročil veliko oslabitev irskih bank. Poleg tega so se irske banke soočale s stalnimi težavami pri pridobivanju financiranja in kapitala s trgov zaradi negotovosti v zvezi z nepremičninskim trgom na Irskem. Zato je bila pod pritiskom tudi irska država, kar je na koncu vodilo k Programu za podporo.

| (122) | Komisija priznava, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resne motnje v gospodarstvu določene države članice in da je z ukrepi v podporo bankam te motnje mogoče odpraviti; to stališče je Komisija potrdila v sporočilu o bančništvu (63), sporočilu o dokapitalizaciji, sporočilu IAC in sporočilu o prestrukturiranju. V zvezi z irskim gospodarstvom je to stališče Komisija potrdila v različnih odločitvah o odobritvi ukrepov Irske za boj proti finančni krizi (64). |
| --- | --- |

(122)

Komisija priznava, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resne motnje v gospodarstvu določene države članice in da je z ukrepi v podporo bankam te motnje mogoče odpraviti; to stališče je Komisija potrdila v sporočilu o bančništvu (63), sporočilu o dokapitalizaciji, sporočilu IAC in sporočilu o prestrukturiranju. V zvezi z irskim gospodarstvom je to stališče Komisija potrdila v različnih odločitvah o odobritvi ukrepov Irske za boj proti finančni krizi (64).

| (123) | Glede na posebne okoliščine na Irskem ter vpričo izboljšanega, vendar še ne stabilnega položaja na finančnih trgih Komisija meni, da se ukrepi lahko preučijo v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(123)

Glede na posebne okoliščine na Irskem ter vpričo izboljšanega, vendar še ne stabilnega položaja na finančnih trgih Komisija meni, da se ukrepi lahko preučijo v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe.

6.3.2   Ocena združljivosti

| (124) | Banki Anglo in INBS ter združeni subjekt so imeli in bodo še naprej imeli koristi od več ukrepov državne pomoči, katerih združljivost Komisija predhodno ni ocenila. Ti ukrepi vključujejo državno jamstvo za pomoč ELA za obe banki, Anglo in INBS (ukrepa (p) in (q), navedena v uvodni izjavi 68), ter državna jamstva in dokapitalizacijo v izjemnem scenariju [...] (ukrepi (r) do (v), navedeni v uvodni izjavi 69). Poleg tega sta banki Anglo in INBS prejeli ukrepe, za katere je Komisija ugotovila, da so združljivi kot pomoč za reševanje (ukrepi (a) do (o), navedeni v uvodnih izjavah 66 in 67), vendar jih bo treba zdaj oceniti, da se ugotovi, ali so združljivi kot pomoč za prestrukturiranje. Združljivost teh ukrepov in skupnega načrta prestrukturiranja je treba oceniti v okviru sporočila o bančništvu, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(124)

Banki Anglo in INBS ter združeni subjekt so imeli in bodo še naprej imeli koristi od več ukrepov državne pomoči, katerih združljivost Komisija predhodno ni ocenila. Ti ukrepi vključujejo državno jamstvo za pomoč ELA za obe banki, Anglo in INBS (ukrepa (p) in (q), navedena v uvodni izjavi 68), ter državna jamstva in dokapitalizacijo v izjemnem scenariju [...] (ukrepi (r) do (v), navedeni v uvodni izjavi 69). Poleg tega sta banki Anglo in INBS prejeli ukrepe, za katere je Komisija ugotovila, da so združljivi kot pomoč za reševanje (ukrepi (a) do (o), navedeni v uvodnih izjavah 66 in 67), vendar jih bo treba zdaj oceniti, da se ugotovi, ali so združljivi kot pomoč za prestrukturiranje. Združljivost teh ukrepov in skupnega načrta prestrukturiranja je treba oceniti v okviru sporočila o bančništvu, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o prestrukturiranju.

| (125) | Čeprav sta imeli banki Anglo in INBS korist od ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva pri prenosu sredstev na agencijo NAMA, reševanje bank Anglo in INBS samo po sebi ne vodi k državni pomoči v obliki ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva. Vsa sredstva in obveznosti bank Anglo in INBS bodo združena v en subjekt samo zato, da se bodo lahko v celoti izračunala. Potemtakem ni treba oceniti združitve in reševanja sredstev v skladu z IAC. |
| --- | --- |

(125)

Čeprav sta imeli banki Anglo in INBS korist od ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva pri prenosu sredstev na agencijo NAMA, reševanje bank Anglo in INBS samo po sebi ne vodi k državni pomoči v obliki ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva. Vsa sredstva in obveznosti bank Anglo in INBS bodo združena v en subjekt samo zato, da se bodo lahko v celoti izračunala. Potemtakem ni treba oceniti združitve in reševanja sredstev v skladu z IAC.

6.3.3   Uporaba sporočil o bančništvu in dokapitalizaciji za ukrepe (p) do (v), navedene v uvodnih izjavah 68 in 69

| (126) | V skladu s točko 15 sporočila o bančništvu mora pomoč ali shema pomoči, da bi bila združljiva s členom 107(3)(b) Pogodbe, izpolnjevati splošna merila o združljivosti v skladu s členom 107(3) Pogodbe, kar pomeni izpolnjevanje naslednjih pogojev:






  (i) | primernost: pomoč mora biti ciljno usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj odpravljanja resne motnje v gospodarstvu. To se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje; |
| --- | --- | --- |

(126)

V skladu s točko 15 sporočila o bančništvu mora pomoč ali shema pomoči, da bi bila združljiva s členom 107(3)(b) Pogodbe, izpolnjevati splošna merila o združljivosti v skladu s členom 107(3) Pogodbe, kar pomeni izpolnjevanje naslednjih pogojev:

(i)

primernost: pomoč mora biti ciljno usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj odpravljanja resne motnje v gospodarstvu. To se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje;

| (ii) | nujnost: Ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti določen v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje; |
| --- | --- |

(ii)

nujnost: Ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti določen v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje;

| (iii) | sorazmernost: Pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjšo možno mero in da bi se dosegli cilji ukrepa. |
| --- | --- |

(iii)

sorazmernost: Pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjšo možno mero in da bi se dosegli cilji ukrepa.

| (127) | Ta splošna merila se uporabljajo za dokapitalizacije in tudi za jamstva. Sporočilo o dokapitalizaciji, ki še dodatno pojasnjuje ta tri načela iz sporočila o bančništvu, navaja, da lahko dokapitalizacije prispevajo k ponovni vzpostavitvi finančne stabilnosti. V tem smislu sporočilo o dokapitalizaciji v točki 6 navaja, da so dokapitalizacije lahko ustrezen odziv na težave finančnih institucij, ki jim grozi plačilna nesposobnost. |
| --- | --- |

(127)

Ta splošna merila se uporabljajo za dokapitalizacije in tudi za jamstva. Sporočilo o dokapitalizaciji, ki še dodatno pojasnjuje ta tri načela iz sporočila o bančništvu, navaja, da lahko dokapitalizacije prispevajo k ponovni vzpostavitvi finančne stabilnosti. V tem smislu sporočilo o dokapitalizaciji v točki 6 navaja, da so dokapitalizacije lahko ustrezen odziv na težave finančnih institucij, ki jim grozi plačilna nesposobnost.

(i)   Primernost ukrepov

| (128) | Cilj dokapitalizacije združenega subjekta v izrednem scenariju (ukrep (u), naveden v uvodni izjavi 69) je zagotoviti, da ima združeni subjekt zadosten kapital za izpolnjevanje svojih regulativnih kapitalskih zahtev med izdelavo portfeljev posojil bank Anglo in INBS. Kapitalski vložek je najbolj učinkovit in neposreden ukrep za reševanje morebitnega kapitalskega primanjkljaja, ki bi lahko nastal v izrednem scenariju, saj neposredno izboljša celotni kapitalski količnik združenega subjekta. |
| --- | --- |

(128)

Cilj dokapitalizacije združenega subjekta v izrednem scenariju (ukrep (u), naveden v uvodni izjavi 69) je zagotoviti, da ima združeni subjekt zadosten kapital za izpolnjevanje svojih regulativnih kapitalskih zahtev med izdelavo portfeljev posojil bank Anglo in INBS. Kapitalski vložek je najbolj učinkovit in neposreden ukrep za reševanje morebitnega kapitalskega primanjkljaja, ki bi lahko nastal v izrednem scenariju, saj neposredno izboljša celotni kapitalski količnik združenega subjekta.

| (129) | [...] |
| --- | --- |

(129)

[...]

| (130) | Cilj državnih jamstev, zagotovljenih bankam Anglo in INBS za pomoč ELA, ki jo prejmeta (ukrepa (p) in (q), navedena v uvodni izjavi 68), in združenemu subjektu za preostale vloge (ukrep (r), naveden v uvodni izjavi 69), njegovo financiranje podjetij (ukrep (v), naveden v uvodni izjavi 69), državno jamstvo za pomoč ELA, ki jo prejme (ukrep (t) iz uvodne izjave 69), in zunajbilančne obveznosti (ukrep (s) iz uvodne izjave 69), je zagotoviti, da je financiranje, ki ga prejme združeni subjekt, varno in da bo združeni subjekt izpolnjeval svoje obveznosti. To financiranje je potrebno, da se bankama Anglo in INBS zagotovi zadostno financiranje za pokritje njunih sredstev, medtem ko bo financiranje, ki ga prejme združeni subjekt, omogočilo, da bo ta v določenem obdobju izdelal portfelje posojil za banki Anglo in INBS. [...]. |
| --- | --- |

(130)

Cilj državnih jamstev, zagotovljenih bankam Anglo in INBS za pomoč ELA, ki jo prejmeta (ukrepa (p) in (q), navedena v uvodni izjavi 68), in združenemu subjektu za preostale vloge (ukrep (r), naveden v uvodni izjavi 69), njegovo financiranje podjetij (ukrep (v), naveden v uvodni izjavi 69), državno jamstvo za pomoč ELA, ki jo prejme (ukrep (t) iz uvodne izjave 69), in zunajbilančne obveznosti (ukrep (s) iz uvodne izjave 69), je zagotoviti, da je financiranje, ki ga prejme združeni subjekt, varno in da bo združeni subjekt izpolnjeval svoje obveznosti. To financiranje je potrebno, da se bankama Anglo in INBS zagotovi zadostno financiranje za pokritje njunih sredstev, medtem ko bo financiranje, ki ga prejme združeni subjekt, omogočilo, da bo ta v določenem obdobju izdelal portfelje posojil za banki Anglo in INBS. [...].

| (131) | Dokapitalizacija združenega subjekta v izjemnem scenariju je primerna, ker učinkovito izpolnjuje svoj cilj, ki je zagotoviti, da združeni subjekt izpolnjuje svoje regulativne kapitalske zahteve. S tem ukrepom se torej učinkovito doseže cilj preprečevanja neizpolnjevanja obveznosti s strani združenega subjekta. |
| --- | --- |

(131)

Dokapitalizacija združenega subjekta v izjemnem scenariju je primerna, ker učinkovito izpolnjuje svoj cilj, ki je zagotoviti, da združeni subjekt izpolnjuje svoje regulativne kapitalske zahteve. S tem ukrepom se torej učinkovito doseže cilj preprečevanja neizpolnjevanja obveznosti s strani združenega subjekta.

| (132) | Jamstveni ukrepi so primerni, saj zagotavljajo, da imajo banki Anglo in INBS pred združitvijo ter združeni subjekt po združitvi na voljo zadostno financiranje za opravljanje svojih nalog, hkrati pa preprečujejo morebitno neizpolnjevanje obveznosti s strani združenega subjekta. |
| --- | --- |

(132)

Jamstveni ukrepi so primerni, saj zagotavljajo, da imajo banki Anglo in INBS pred združitvijo ter združeni subjekt po združitvi na voljo zadostno financiranje za opravljanje svojih nalog, hkrati pa preprečujejo morebitno neizpolnjevanje obveznosti s strani združenega subjekta.

| (133) | Poleg tega različni ukrepi državne pomoči zagotavljajo ohranjanje finančne stabilnosti na Irskem. |
| --- | --- |

(133)

Poleg tega različni ukrepi državne pomoči zagotavljajo ohranjanje finančne stabilnosti na Irskem.

(ii)   Nujnost – omejitev pomoči na najmanjšo potrebno

| (134) | V skladu s sporočilom o bančništvu mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja pomoči. Ta zahteva pomeni, da mora biti znesek kapitalskega vložka in jamstev najmanjši znesek, ki je še potreben za doseganje cilja. V tem okviru lahko ugotovimo, da bo kapital vložen samo v izjemnem scenariju, vložek pa bo omejen na 3,3 milijarde EUR. Dokapitalizacija bo zagotovila, da bo združeni subjekt izpolnjeval ustrezne regulativne kapitalske zahteve. Kar pa zadeva državna jamstva, bodo ta zagotovila, da bo združeni subjekt imel na voljo financiranje, da bo lahko izpolnjeval svoje obveznosti kot delujoče podjetje. |
| --- | --- |

(134)

V skladu s sporočilom o bančništvu mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja pomoči. Ta zahteva pomeni, da mora biti znesek kapitalskega vložka in jamstev najmanjši znesek, ki je še potreben za doseganje cilja. V tem okviru lahko ugotovimo, da bo kapital vložen samo v izjemnem scenariju, vložek pa bo omejen na 3,3 milijarde EUR. Dokapitalizacija bo zagotovila, da bo združeni subjekt izpolnjeval ustrezne regulativne kapitalske zahteve. Kar pa zadeva državna jamstva, bodo ta zagotovila, da bo združeni subjekt imel na voljo financiranje, da bo lahko izpolnjeval svoje obveznosti kot delujoče podjetje.

| (135) | Kar zadeva nadomestilo, ki ga mora združeni subjekt plačati za dokapitalizacijo, država ne bo prejela nobenega fiksnega nadomestila za dokapitalizacijo. Banki Anglo in INBS ter združeni subjekt tudi ne plačujejo pristojbine za jamstvo za pomoč ELA, prav tako pa združeni subjekt ne plačuje pristojbine za jamstvo za zunajbilančne obveznosti. Združeni subjekt bo po izteku sheme ELG prenehal plačevati tudi pristojbino za jamstvo za financiranje podjetij in vloge. |
| --- | --- |

(135)

Kar zadeva nadomestilo, ki ga mora združeni subjekt plačati za dokapitalizacijo, država ne bo prejela nobenega fiksnega nadomestila za dokapitalizacijo. Banki Anglo in INBS ter združeni subjekt tudi ne plačujejo pristojbine za jamstvo za pomoč ELA, prav tako pa združeni subjekt ne plačuje pristojbine za jamstvo za zunajbilančne obveznosti. Združeni subjekt bo po izteku sheme ELG prenehal plačevati tudi pristojbino za jamstvo za financiranje podjetij in vloge.

| (136) | Kar zadeva dokapitalizacijo, točki 15 in 44 sporočila o dokapitalizaciji pojasnjujeta, da je v ustrezno utemeljenih primerih morda treba kratkoročno sprejeti nižje nadomestilo za banke v težavah pod pogojem, da se bo razlika nadomestila odražala v načrtu prestrukturiranja. Združeni subjekt je v bistvu sredstvo reševanja, ki bo olajšalo nadzorovano reševanje bank Anglo in INBS. Združeni subjekt ne bo opravljal nobenih drugih gospodarskih dejavnosti, razen tistih, ki so potrebne za izdelavo portfelja posojil. Irska je v tem smislu prevzela potrebne zaveze (glej oddelek 2.3.2). Obe banki, Anglo in INBS, se bosta umaknili z irskega posojilnega in depozitnega trga. Skleniti je mogoče, da bo prestrukturiranje v taki obliki odtehtalo pomanjkanje nadomestila. Nenazadnje sta bili banki Anglo in INBS v celoti nacionalizirani, njuni delničarji pa so izgubili svoje pravice in deleže v obeh institucijah. Zato bodo vsi morebitni prihodki, realizirani po končanem reševanju združenega subjekta, v celoti pripisani državi. |
| --- | --- |

(136)

Kar zadeva dokapitalizacijo, točki 15 in 44 sporočila o dokapitalizaciji pojasnjujeta, da je v ustrezno utemeljenih primerih morda treba kratkoročno sprejeti nižje nadomestilo za banke v težavah pod pogojem, da se bo razlika nadomestila odražala v načrtu prestrukturiranja. Združeni subjekt je v bistvu sredstvo reševanja, ki bo olajšalo nadzorovano reševanje bank Anglo in INBS. Združeni subjekt ne bo opravljal nobenih drugih gospodarskih dejavnosti, razen tistih, ki so potrebne za izdelavo portfelja posojil. Irska je v tem smislu prevzela potrebne zaveze (glej oddelek 2.3.2). Obe banki, Anglo in INBS, se bosta umaknili z irskega posojilnega in depozitnega trga. Skleniti je mogoče, da bo prestrukturiranje v taki obliki odtehtalo pomanjkanje nadomestila. Nenazadnje sta bili banki Anglo in INBS v celoti nacionalizirani, njuni delničarji pa so izgubili svoje pravice in deleže v obeh institucijah. Zato bodo vsi morebitni prihodki, realizirani po končanem reševanju združenega subjekta, v celoti pripisani državi.

| (137) | Sporočilo o bančništvu v točki 26 predvideva, da je za jamstvene sheme treba plačati ustrezno pristojbino. Pristojbina se določi čim bliže vrednosti, za katero se šteje, da je tržna cena, vendar ob upoštevanju morebitnih težav upravičencev pri plačevanju zneskov, ki bi se praviloma lahko zaračunali. Kot je natančneje opredeljeno v uvodni izjavi 135, je treba upoštevati, da bo združeni subjekt nosil stroške reševanja bank Anglo in INBS. Ob upoštevanju teh okoliščin je treba skleniti, da je neplačevanje pristojbine za jamstvo s strani združenega subjekta upravičeno. |
| --- | --- |

(137)

Sporočilo o bančništvu v točki 26 predvideva, da je za jamstvene sheme treba plačati ustrezno pristojbino. Pristojbina se določi čim bliže vrednosti, za katero se šteje, da je tržna cena, vendar ob upoštevanju morebitnih težav upravičencev pri plačevanju zneskov, ki bi se praviloma lahko zaračunali. Kot je natančneje opredeljeno v uvodni izjavi 135, je treba upoštevati, da bo združeni subjekt nosil stroške reševanja bank Anglo in INBS. Ob upoštevanju teh okoliščin je treba skleniti, da je neplačevanje pristojbine za jamstvo s strani združenega subjekta upravičeno.

| (138) | Treba je skleniti, da so dokapitalizacija združenega subjekta v izrednem scenariju in državna jamstva, dodeljena bankama Anglo in INBS ter združenemu subjektu, nujna, da se zagotovi kapitalska ustreznost slednjega in da je na voljo zadostno financiranje ter da se zmanjša morebitno tveganje neizpolnjevanja obveznosti s strani združenega subjekta. Kar zadeva nadomestilo za ukrepe pomoči, da se pomoč ohrani na najmanjši možni ravni, je združeni subjekt z vidika reševanja bank Anglo in INBS upravičen do tega, da ne plačuje nadomestila. |
| --- | --- |

(138)

Treba je skleniti, da so dokapitalizacija združenega subjekta v izrednem scenariju in državna jamstva, dodeljena bankama Anglo in INBS ter združenemu subjektu, nujna, da se zagotovi kapitalska ustreznost slednjega in da je na voljo zadostno financiranje ter da se zmanjša morebitno tveganje neizpolnjevanja obveznosti s strani združenega subjekta. Kar zadeva nadomestilo za ukrepe pomoči, da se pomoč ohrani na najmanjši možni ravni, je združeni subjekt z vidika reševanja bank Anglo in INBS upravičen do tega, da ne plačuje nadomestila.

(iii)   Sorazmernost – ukrepi, ki omejujejo negativne učinke prelivanja

| (139) | Združeni subjekt bo zagotovil reševanje bank Anglo in INBS ter posledični izstop obeh institucij z irskega depozitnega in posojilnega trga. Kot je določeno v uvodni izjavi 105, bo združeni subjekt še vedno opravljal nekaj omejenih gospodarskih dejavnosti zaradi izdelave portfeljev posojil za banki Anglo in INBS. Komisija pozdravlja dejstvo, da je Irska prevzela ustrezne zaveze, ki zagotavljajo, da bodo gospodarske dejavnosti združenega subjekta omejene na najnujnejše. Posojila, ki jih odobri združeni subjekt, bodo izdana izključno v okviru upravljanja portfeljev posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS (prestrukturiranje posojil, ohranitev vrednosti zavarovanja), zanje pa se bodo uporabljale stroge omejitve. Združeni subjekt ne bo zbiral nobenih vlog niti izvajal novih dejavnosti. Zato bo izkrivljanje konkurence kot posledica ogromne pomoči, dodeljene bankama Anglo in INBS ter združenemu subjektu, omejeno. |
| --- | --- |

(139)

Združeni subjekt bo zagotovil reševanje bank Anglo in INBS ter posledični izstop obeh institucij z irskega depozitnega in posojilnega trga. Kot je določeno v uvodni izjavi 105, bo združeni subjekt še vedno opravljal nekaj omejenih gospodarskih dejavnosti zaradi izdelave portfeljev posojil za banki Anglo in INBS. Komisija pozdravlja dejstvo, da je Irska prevzela ustrezne zaveze, ki zagotavljajo, da bodo gospodarske dejavnosti združenega subjekta omejene na najnujnejše. Posojila, ki jih odobri združeni subjekt, bodo izdana izključno v okviru upravljanja portfeljev posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS (prestrukturiranje posojil, ohranitev vrednosti zavarovanja), zanje pa se bodo uporabljale stroge omejitve. Združeni subjekt ne bo zbiral nobenih vlog niti izvajal novih dejavnosti. Zato bo izkrivljanje konkurence kot posledica ogromne pomoči, dodeljene bankama Anglo in INBS ter združenemu subjektu, omejeno.

| (140) | Treba je skleniti, da: (i) so dokapitalizacija združenega subjekta v izjemnem scenariju in jamstva primerni za zagotovitev reševanja bank Anglo in INBS; (ii) bosta banki Anglo in INBS izstopili z irskega depozitnega in posojilnega trga; (iii) je dejstvo, da naložba v banki Anglo in INBS ter združeni subjekt ne bo zagotovila nobenega nadomestila ali pozitivnega donosa, upravičeno glede na okoliščine primera; in (iv) so sprejeti zadostni ukrepi za omejitev negativnih učinkov prelivanja za druge konkurente. |
| --- | --- |

(140)

Treba je skleniti, da: (i) so dokapitalizacija združenega subjekta v izjemnem scenariju in jamstva primerni za zagotovitev reševanja bank Anglo in INBS; (ii) bosta banki Anglo in INBS izstopili z irskega depozitnega in posojilnega trga; (iii) je dejstvo, da naložba v banki Anglo in INBS ter združeni subjekt ne bo zagotovila nobenega nadomestila ali pozitivnega donosa, upravičeno glede na okoliščine primera; in (iv) so sprejeti zadostni ukrepi za omejitev negativnih učinkov prelivanja za druge konkurente.

6.3.4   Uporaba sporočila o prestrukturiranju

| (141) | Sporočilo o prestrukturiranju določa pravila o državni pomoči, ki veljajo za prestrukturiranje finančnih institucij v trenutni finančni krizi. V skladu s sporočilom o prestrukturiranju mora za združljivost s členom 107(3)(b) Pogodbe prestrukturiranje finančne institucije v trenutni finančni krizi:






  (i) | voditi k obnovitvi sposobnosti poslovanja banke ali k nadzorovani likvidaciji banke; |
| --- | --- | --- |

(141)

Sporočilo o prestrukturiranju določa pravila o državni pomoči, ki veljajo za prestrukturiranje finančnih institucij v trenutni finančni krizi. V skladu s sporočilom o prestrukturiranju mora za združljivost s členom 107(3)(b) Pogodbe prestrukturiranje finančne institucije v trenutni finančni krizi:

(i)

voditi k obnovitvi sposobnosti poslovanja banke ali k nadzorovani likvidaciji banke;

| (ii) | vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena); |
| --- | --- |

(ii)

vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena);

| (iii) | zajemati zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(iii)

zajemati zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence.

6.3.4.1   Nadzorovano reševanje združenega subjekta

| (142) | Cilj skupnega načrta prestrukturiranja je nadzorovano reševanje bank Anglo in INBS s strani združenega subjekta. Potemtakem ocena poslovne uspešnosti združenega subjekta ni potrebna. |
| --- | --- |

(142)

Cilj skupnega načrta prestrukturiranja je nadzorovano reševanje bank Anglo in INBS s strani združenega subjekta. Potemtakem ocena poslovne uspešnosti združenega subjekta ni potrebna.

| (143) | Skupni načrt prestrukturiranja predstavlja nadzorovano reševanje bank Anglo in INBS na podlagi državne podpore. Portfelji posojil za nepremičnine obeh bank bodo izdelani v obdobju desetih let. Po oceni Irske so potrebni kapitalski vložki v [...], da se združeni subjekt zavaruje pred morebitnim tveganjem neizpolnjevanja obveznosti. Poleg tega bo imel združeni subjekt koristi od državnih jamstev za opravljanje dejavnosti, ki so potrebne za izračun sredstev bank Anglo in INBS. |
| --- | --- |

(143)

Skupni načrt prestrukturiranja predstavlja nadzorovano reševanje bank Anglo in INBS na podlagi državne podpore. Portfelji posojil za nepremičnine obeh bank bodo izdelani v obdobju desetih let. Po oceni Irske so potrebni kapitalski vložki v [...], da se združeni subjekt zavaruje pred morebitnim tveganjem neizpolnjevanja obveznosti. Poleg tega bo imel združeni subjekt koristi od državnih jamstev za opravljanje dejavnosti, ki so potrebne za izračun sredstev bank Anglo in INBS.

| (144) | Torej so vzpostavljeni pogoji za nadzorovan izračun sredstev združenega subjekta. |
| --- | --- |

(144)

Torej so vzpostavljeni pogoji za nadzorovan izračun sredstev združenega subjekta.

6.3.4.2   Lastni prispevek/porazdelitev bremena

| (145) | Sporočilo o prestrukturiranju določa, da je za omejitev pomoči na najmanjšo potrebno ter odpravo izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja potreben ustrezen prispevek upravičenca. Zato: (a) morajo biti stroški prestrukturiranja in znesek pomoči omejeni ter (b) je potreben znaten lastni prispevek. |
| --- | --- |

(145)

Sporočilo o prestrukturiranju določa, da je za omejitev pomoči na najmanjšo potrebno ter odpravo izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja potreben ustrezen prispevek upravičenca. Zato: (a) morajo biti stroški prestrukturiranja in znesek pomoči omejeni ter (b) je potreben znaten lastni prispevek.

(a)   Omejitev stroškov prestrukturiranja in zneska pomoči

| (146) | Načela sporočila o prestrukturiranju zahtevajo, da je znesek pomoči omejen na najmanjši potreben in da banke najprej uporabijo lastna sredstva za financiranje prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(146)

Načela sporočila o prestrukturiranju zahtevajo, da je znesek pomoči omejen na najmanjši potreben in da banke najprej uporabijo lastna sredstva za financiranje prestrukturiranja.

| (147) | Irska je odločila, da banki Anglo in INBS ne smeta opravljati svojih dejavnosti zaradi ogromnih izgub, ki sta jih utrpeli obe instituciji in zaradi negotovosti, da bi nadaljevanje njunih dejavnosti vplivalo na trg. Zlasti bi bila država izpostavljena tveganju, da mora stalno vlagati kapital v banki Anglo in INBS, dokler bi obe banki še poslovali, da se pokrijejo izgube in zagotovi, da obe instituciji izpolnjujeta nove kapitalske zahteve, ki jih je določil finančni regulator. S tem, ko je Irska izbrala možnost reševanja obeh bank, so vsa tržna ugibanja glede usode bank Anglo in INBS brezpredmetna, jasni pa so tudi stroški državne podpore, ki ju bosta prejeli. |
| --- | --- |

(147)

Irska je odločila, da banki Anglo in INBS ne smeta opravljati svojih dejavnosti zaradi ogromnih izgub, ki sta jih utrpeli obe instituciji in zaradi negotovosti, da bi nadaljevanje njunih dejavnosti vplivalo na trg. Zlasti bi bila država izpostavljena tveganju, da mora stalno vlagati kapital v banki Anglo in INBS, dokler bi obe banki še poslovali, da se pokrijejo izgube in zagotovi, da obe instituciji izpolnjujeta nove kapitalske zahteve, ki jih je določil finančni regulator. S tem, ko je Irska izbrala možnost reševanja obeh bank, so vsa tržna ugibanja glede usode bank Anglo in INBS brezpredmetna, jasni pa so tudi stroški državne podpore, ki ju bosta prejeli.

| (148) | Ta odločitev Irske, skupaj z zavezami, opisanimi v oddelku 2.3.2, bo zagotovila, da se pomoč ne uporabi za razvijanje novih dejavnosti, ki bi zahtevale kapital in financiranje, in tako prispeva k omejevanju zneska pomoči na najmanjši potreben. To zlasti pomeni, da združeni subjekt ne bo izdajal novih posojil, svoje dejavnosti pa bo omejil na upravljanje portfelja posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS ob upoštevanju strogih omejitev. |
| --- | --- |

(148)

Ta odločitev Irske, skupaj z zavezami, opisanimi v oddelku 2.3.2, bo zagotovila, da se pomoč ne uporabi za razvijanje novih dejavnosti, ki bi zahtevale kapital in financiranje, in tako prispeva k omejevanju zneska pomoči na najmanjši potreben. To zlasti pomeni, da združeni subjekt ne bo izdajal novih posojil, svoje dejavnosti pa bo omejil na upravljanje portfelja posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS ob upoštevanju strogih omejitev.

| (149) | Kot del reševanja bank Anglo in INBS se je Irska odločila združiti oba subjekta, da bi tako upravljala samo eno sredstvo reševanja. Ta rešitev bo najverjetneje ustvarila sinergije z vidika izdelave portfeljev posojil, človeških virov in upravljanja financiranja. Take sinergije, čeprav omejene, bodo olajšale izračun sredstev. [...] Združitev obeh subjektov v tem posebnem primeru omeji kapital, ki ga mora Irska vložiti v navedeni banki. |
| --- | --- |

(149)

Kot del reševanja bank Anglo in INBS se je Irska odločila združiti oba subjekta, da bi tako upravljala samo eno sredstvo reševanja. Ta rešitev bo najverjetneje ustvarila sinergije z vidika izdelave portfeljev posojil, človeških virov in upravljanja financiranja. Take sinergije, čeprav omejene, bodo olajšale izračun sredstev. [...] Združitev obeh subjektov v tem posebnem primeru omeji kapital, ki ga mora Irska vložiti v navedeni banki.

| (150) | Na splošno bo združitev obeh bank poenostavila strukturo reševanja, hkrati pa lahko doprinese k zmanjšanju strukturnih stroškov, čeprav le v omejenem obsegu. |
| --- | --- |

(150)

Na splošno bo združitev obeh bank poenostavila strukturo reševanja, hkrati pa lahko doprinese k zmanjšanju strukturnih stroškov, čeprav le v omejenem obsegu.

| (151) | Kot drugo možnost bi Irska lahko preučila takojšnjo likvidacijo bank Anglo in INBS. Vendar Komisija meni, da bi bila likvidacija stroškovno manj ugodna kot nadzorovano reševanje in bi zahtevala več državne pomoči. [...]. |
| --- | --- |

(151)

Kot drugo možnost bi Irska lahko preučila takojšnjo likvidacijo bank Anglo in INBS. Vendar Komisija meni, da bi bila likvidacija stroškovno manj ugodna kot nadzorovano reševanje in bi zahtevala več državne pomoči. [...].

| (152) | V zvezi s poslovnimi posojili, prenesenimi iz banke Anglo na združeni subjekt, skupni načrt prestrukturiranja predvideva oslabitev nominalne vrednosti [...] (65). Ob upoštevanju diskontnih stopenj, ki so jih maja 2010 ocenili tržni svetovalci banke Anglo, bi prisilna prodaja posojil banke Anglo, ki niso bila prenesena na agencijo NAMA, vodila k bistveno večjim izgubam kot nadzorovana izdelava portfelja posojil ([...]) (66). Na splošno bi bile izgube, ki bi nastale v primeru takojšnje likvidacije banke Anglo, večje od tistih, ki bi jih prinesla posojila, če bi se izračunala na dolgi rok. Poudariti je treba, da, zlasti kar zadeva irska posojila, nobena transakcija ni bila izvedena v takem obsegu, kot je navedeno v tem sklepu. Zato so vsi zneski zgolj ocene na podlagi presoje strokovnjakov in v primeru hitre prodaje nikakor ni gotovo, da bi se lahko našel kupec za ta ogromen obseg sredstev, čeprav po zelo nizkih cenah. |
| --- | --- |

(152)

V zvezi s poslovnimi posojili, prenesenimi iz banke Anglo na združeni subjekt, skupni načrt prestrukturiranja predvideva oslabitev nominalne vrednosti [...] (65). Ob upoštevanju diskontnih stopenj, ki so jih maja 2010 ocenili tržni svetovalci banke Anglo, bi prisilna prodaja posojil banke Anglo, ki niso bila prenesena na agencijo NAMA, vodila k bistveno večjim izgubam kot nadzorovana izdelava portfelja posojil ([...]) (66). Na splošno bi bile izgube, ki bi nastale v primeru takojšnje likvidacije banke Anglo, večje od tistih, ki bi jih prinesla posojila, če bi se izračunala na dolgi rok. Poudariti je treba, da, zlasti kar zadeva irska posojila, nobena transakcija ni bila izvedena v takem obsegu, kot je navedeno v tem sklepu. Zato so vsi zneski zgolj ocene na podlagi presoje strokovnjakov in v primeru hitre prodaje nikakor ni gotovo, da bi se lahko našel kupec za ta ogromen obseg sredstev, čeprav po zelo nizkih cenah.

| (153) | V postopku likvidacije bi se prihodki od prodaje sredstev razdelili za poplačilo imetnikov prednostnih obveznic, depozitarjev in državno zajamčenega financiranja ECB/CBI. [...]. |
| --- | --- |

(153)

V postopku likvidacije bi se prihodki od prodaje sredstev razdelili za poplačilo imetnikov prednostnih obveznic, depozitarjev in državno zajamčenega financiranja ECB/CBI. [...].

| (154) | V banki Anglo približno [...] milijard EUR nezavarovanega dolga ni pokritega z državnim jamstvom (67). [...]. Za preostanek nezavarovanega dolga v banki Anglo (približno 3 milijarde EUR) jamči država, tako da bi država po nominalni vrednosti poplačala ustrezne nosilce dolga. Skupno bi v primeru likvidacije imetniki prednostnih nezavarovanih obveznic tako prispevali k izgubam v neto znesku največ [...] milijard. Ta znesek je še višji zaradi dodatnih izgub, ki bi nastale kot posledica prisilne prodaje sredstev banke Anglo. |
| --- | --- |

(154)

V banki Anglo približno [...] milijard EUR nezavarovanega dolga ni pokritega z državnim jamstvom (67). [...]. Za preostanek nezavarovanega dolga v banki Anglo (približno 3 milijarde EUR) jamči država, tako da bi država po nominalni vrednosti poplačala ustrezne nosilce dolga. Skupno bi v primeru likvidacije imetniki prednostnih nezavarovanih obveznic tako prispevali k izgubam v neto znesku največ [...] milijard. Ta znesek je še višji zaradi dodatnih izgub, ki bi nastale kot posledica prisilne prodaje sredstev banke Anglo.

| (155) | Poleg tega bi morali podrejeni nosilci dolga v primeru likvidacije prevzeti izgube. Ker pa so bili podrejeni dolgovi v zadnjih letih odkupljeni in preostali še neplačani znesek podrejenih dolgov ni visok, te izgube ne bi nadomestile dodatne državne pomoči, potrebne za poplačilo drugih, bolj prednostnih nosilcev dolga (68). |
| --- | --- |

(155)

Poleg tega bi morali podrejeni nosilci dolga v primeru likvidacije prevzeti izgube. Ker pa so bili podrejeni dolgovi v zadnjih letih odkupljeni in preostali še neplačani znesek podrejenih dolgov ni visok, te izgube ne bi nadomestile dodatne državne pomoči, potrebne za poplačilo drugih, bolj prednostnih nosilcev dolga (68).

| (156) | Zaključimo lahko, da bi s hitro likvidacijo posojilnega portfelja, v kolikor bi bila izvedljiva – kar nikakor ni gotovo – nastal strošek za Irsko, ki presega stroške v okviru predvidenega izračuna sredstev bank Anglo in INBS v obdobju desetih let, pri čemer se bodo najprej prodala sredstva, ki se lažje prodajo, medtem ko se bodo sredstva, za katere ni trga, zadržala za več let. |
| --- | --- |

(156)

Zaključimo lahko, da bi s hitro likvidacijo posojilnega portfelja, v kolikor bi bila izvedljiva – kar nikakor ni gotovo – nastal strošek za Irsko, ki presega stroške v okviru predvidenega izračuna sredstev bank Anglo in INBS v obdobju desetih let, pri čemer se bodo najprej prodala sredstva, ki se lažje prodajo, medtem ko se bodo sredstva, za katere ni trga, zadržala za več let.

| (157) | V zvezi z banko INBS se uporabljajo podobni premisleki kot za banko Anglo glede portfelja posojil za poslovne nepremičnine banke (skoraj v celoti prenesena na NAMA). Za veliko večino obveznosti banke INBS prav tako jamči Irska (69). |
| --- | --- |

(157)

V zvezi z banko INBS se uporabljajo podobni premisleki kot za banko Anglo glede portfelja posojil za poslovne nepremičnine banke (skoraj v celoti prenesena na NAMA). Za veliko večino obveznosti banke INBS prav tako jamči Irska (69).

| (158) | V zvezi s portfeljem hipotekarnih posojil za nepremičnine banke INBS je Irska v načrtu prestrukturiranja banke INBS navedla, da je na podlagi kakovosti portfelja in razpoložljivih tržnih informacij o transakcijah, v katere so vključena podobna sredstva boljše kakovosti na Irskem in v Združenem kraljestvu, [...], smiselno pričakovati visok diskont za vse kratkoročne transakcije v zvezi s portfeljem hipotekarnih posojil banke INBS. |
| --- | --- |

(158)

V zvezi s portfeljem hipotekarnih posojil za nepremičnine banke INBS je Irska v načrtu prestrukturiranja banke INBS navedla, da je na podlagi kakovosti portfelja in razpoložljivih tržnih informacij o transakcijah, v katere so vključena podobna sredstva boljše kakovosti na Irskem in v Združenem kraljestvu, [...], smiselno pričakovati visok diskont za vse kratkoročne transakcije v zvezi s portfeljem hipotekarnih posojil banke INBS.

| (159) | V skupnem načrtu prestrukturiranja so za portfelj hipotekarnih posojil banke INBS predvidene skupne izgube v višini približno [...], na podlagi oslabljenih vrednosti [...]. Če bi se portfelj hipotekarnih posojil prodal v letu 2011, [...]. Prednost nadzorovanega reševanja banke INBS bi bila lahko zmanjšana, če bi bili za portfelj hipotekarnih posojil ponujeni višji diskonti od pričakovanih. Vendar je verjetno, da diskont [...]. |
| --- | --- |

(159)

V skupnem načrtu prestrukturiranja so za portfelj hipotekarnih posojil banke INBS predvidene skupne izgube v višini približno [...], na podlagi oslabljenih vrednosti [...]. Če bi se portfelj hipotekarnih posojil prodal v letu 2011, [...]. Prednost nadzorovanega reševanja banke INBS bi bila lahko zmanjšana, če bi bili za portfelj hipotekarnih posojil ponujeni višji diskonti od pričakovanih. Vendar je verjetno, da diskont [...].

| (160) | Treba je skleniti, da nadzorovano reševanje bank Anglo in INBS prek združenega subjekta omeji stroške prestrukturiranja in znesek državne pomoči na najmanjšo možno raven. |
| --- | --- |

(160)

Treba je skleniti, da nadzorovano reševanje bank Anglo in INBS prek združenega subjekta omeji stroške prestrukturiranja in znesek državne pomoči na najmanjšo možno raven.

(b)   Znaten lastni prispevek

| (161) | Načela lastnega prispevka banke upravičenke v fazi prestrukturiranja zahtevajo: (i) da banka upravičenka v čim večji meri uporabi lastna sredstva za financiranje prestrukturiranja, na primer, s prodajo sredstev; in (ii) da stroške, povezane s prestrukturiranjem, ustrezno krijejo tudi tisti, ki so vlagali v banko, in sicer tako, da izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom in za državno pomoč plačajo ustrezno nadomestilo. Porazdelitev bremena ima dva cilja: zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja (70). |
| --- | --- |

(161)

Načela lastnega prispevka banke upravičenke v fazi prestrukturiranja zahtevajo: (i) da banka upravičenka v čim večji meri uporabi lastna sredstva za financiranje prestrukturiranja, na primer, s prodajo sredstev; in (ii) da stroške, povezane s prestrukturiranjem, ustrezno krijejo tudi tisti, ki so vlagali v banko, in sicer tako, da izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom in za državno pomoč plačajo ustrezno nadomestilo. Porazdelitev bremena ima dva cilja: zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja (70).

(i)   Lastni prispevek zadevnih institucij

| (162) | Pri zadevnem reševanju bank Anglo in INBS je lastni prispevek obeh institucij k njunemu prestrukturiranju največji možen, saj so vsa sredstva določena za prodajo, prihodki pa se v celoti pripišejo financiranju reševanja. Vendar je vrednost sredstev tako znižana, da so prihodki od njihove prodaje neznatni glede na kapital, vložen v obe banki. |
| --- | --- |

(162)

Pri zadevnem reševanju bank Anglo in INBS je lastni prispevek obeh institucij k njunemu prestrukturiranju največji možen, saj so vsa sredstva določena za prodajo, prihodki pa se v celoti pripišejo financiranju reševanja. Vendar je vrednost sredstev tako znižana, da so prihodki od njihove prodaje neznatni glede na kapital, vložen v obe banki.

| (163) | Poleg tega sta obe banki prodali svoje portfelje vlog. |
| --- | --- |

(163)

Poleg tega sta obe banki prodali svoje portfelje vlog.

(ii)   Porazdelitev bremena med delničarji in podrejenimi upniki

| (164) | Glede porazdelitev bremena sporočilo o prestrukturiranju določa, da stroškov prestrukturiranja ne krije le država, ampak tudi pretekli vlagatelji in nekdanji delničarji banke. |
| --- | --- |

(164)

Glede porazdelitev bremena sporočilo o prestrukturiranju določa, da stroškov prestrukturiranja ne krije le država, ampak tudi pretekli vlagatelji in nekdanji delničarji banke.

| (165) | V primeru banke Anglo so bili zasebni delničarji povsem „izbrisani“, banka pa je bila v celoti nacionalizirana. |
| --- | --- |

(165)

V primeru banke Anglo so bili zasebni delničarji povsem „izbrisani“, banka pa je bila v celoti nacionalizirana.

| (166) | Banka INBS je bila pred dokapitalizacijo s strani države v lasti svojih družbenikov. Zlasti „družbeniki z deležem“ (osebe, ki imajo depozitni račun v banki INBS) so imeli pravico do dobička od vseh presežkov sredstev, realiziranih v primeru njene demutualizacije (preoblikovanje banke INBS v običajno banko), likvidacije ali prenehanja delovanja. Kot rezultat prve dokapitalizacije banke INBS država v celoti nadzoruje banko INBS prek izdaje posebnih investicijskih delnic, po čemer so družbeniki izgubili vse pravice do dobička od presežkov sredstev, realiziranih v korist države (na primer, v primeru prodaje banke INBS). Zato so bile ekonomske pravice delničarjev z deleži povsem „izbrisane“. |
| --- | --- |

(166)

Banka INBS je bila pred dokapitalizacijo s strani države v lasti svojih družbenikov. Zlasti „družbeniki z deležem“ (osebe, ki imajo depozitni račun v banki INBS) so imeli pravico do dobička od vseh presežkov sredstev, realiziranih v primeru njene demutualizacije (preoblikovanje banke INBS v običajno banko), likvidacije ali prenehanja delovanja. Kot rezultat prve dokapitalizacije banke INBS država v celoti nadzoruje banko INBS prek izdaje posebnih investicijskih delnic, po čemer so družbeniki izgubili vse pravice do dobička od presežkov sredstev, realiziranih v korist države (na primer, v primeru prodaje banke INBS). Zato so bile ekonomske pravice delničarjev z deleži povsem „izbrisane“.

| (167) | Delničarji banke Anglo in družbeniki banke INBS so zagotovili največji možni prispevek s tem, da so institucije prepustili državnemu nadzoru in lastništvu. |
| --- | --- |

(167)

Delničarji banke Anglo in družbeniki banke INBS so zagotovili največji možni prispevek s tem, da so institucije prepustili državnemu nadzoru in lastništvu.

| (168) | Podrejeni nosilci dolga so prav tako pomembno prispevali k prestrukturiranju z dvema izvedbama upravljanja obveznosti v banko Anglo in ene v banko INBS. Upravljanje obveznosti v banko Anglo, ki je bilo izvedeno avgusta 2009 in decembra 2010, je prineslo velike izgube za imetnike obveznic, ustvarilo dobičke pred obdavčitvijo v višini približno 3,5 milijarde EUR, banki pa zagotovilo dodaten temeljni kapital prvega reda (71). Banka INBS je upravljanje obveznosti izvedla v letu 2009, pri čemer so imetniki obveznic izmenjali svoje vrednostne papirje po diskontni stopnji 42 % glede na nominalno vrednost in s tem za institucijo sprostili 112 milijonov EUR temeljnega lastniškega kapitala prvega reda. |
| --- | --- |

(168)

Podrejeni nosilci dolga so prav tako pomembno prispevali k prestrukturiranju z dvema izvedbama upravljanja obveznosti v banko Anglo in ene v banko INBS. Upravljanje obveznosti v banko Anglo, ki je bilo izvedeno avgusta 2009 in decembra 2010, je prineslo velike izgube za imetnike obveznic, ustvarilo dobičke pred obdavčitvijo v višini približno 3,5 milijarde EUR, banki pa zagotovilo dodaten temeljni kapital prvega reda (71). Banka INBS je upravljanje obveznosti izvedla v letu 2009, pri čemer so imetniki obveznic izmenjali svoje vrednostne papirje po diskontni stopnji 42 % glede na nominalno vrednost in s tem za institucijo sprostili 112 milijonov EUR temeljnega lastniškega kapitala prvega reda.

| (169) | Skupno bo imel združeni subjekt 500 milijonov EUR podrejenih obveznosti (na dan 31. decembra 2010), kar je bistveno manj, kot znaša podrejeni dolg, ki sta ga banki Anglo in INBS imeli 31. decembra 2008 (5 milijard EUR oziroma 300 milijonov EUR), kar kaže na ogromne izgube, ki so jih utrpeli podrejeni imetniki obveznic. Irska se je poleg tega zavezala, da združeni subjekt ne bo izplačeval kuponov ali izvajal pozivov za vplačilo za podrejene dolžniške instrumente in hibridne kapitalske instrumente, razen če k temu ni zakonsko zavezan. |
| --- | --- |

(169)

Skupno bo imel združeni subjekt 500 milijonov EUR podrejenih obveznosti (na dan 31. decembra 2010), kar je bistveno manj, kot znaša podrejeni dolg, ki sta ga banki Anglo in INBS imeli 31. decembra 2008 (5 milijard EUR oziroma 300 milijonov EUR), kar kaže na ogromne izgube, ki so jih utrpeli podrejeni imetniki obveznic. Irska se je poleg tega zavezala, da združeni subjekt ne bo izplačeval kuponov ali izvajal pozivov za vplačilo za podrejene dolžniške instrumente in hibridne kapitalske instrumente, razen če k temu ni zakonsko zavezan.

| (170) | Glede na izredno visok znesek državne pomoči, ki sta ju navedeni dve ustanovi prejeli v primerjavi z njuno velikostjo, in pripadajoče stroške za državo, je upravičeno oceniti, ali prednostni upniki ne bi mogli doseči porazdelitve bremena. V tem smislu imajo na Irskem imetniki prednostnih obveznic enako stopnjo prednosti kot imeniki depozitnih računov. [...]. Kot je bilo že navedeno, bi likvidacija bank vodila k bistveno večjim zahtevam po državni pomoči in morebitnim stroškom za davkoplačevalce. Do danes Komisija ni prejela nobenega podrobnega predloga o tem, kako bi se prednostne upnike lahko prisililo k sodelovanju [...] pri porazdelitvi bremena brez povečanja stroškov reševanja za državo. |
| --- | --- |

(170)

Glede na izredno visok znesek državne pomoči, ki sta ju navedeni dve ustanovi prejeli v primerjavi z njuno velikostjo, in pripadajoče stroške za državo, je upravičeno oceniti, ali prednostni upniki ne bi mogli doseči porazdelitve bremena. V tem smislu imajo na Irskem imetniki prednostnih obveznic enako stopnjo prednosti kot imeniki depozitnih računov. [...]. Kot je bilo že navedeno, bi likvidacija bank vodila k bistveno večjim zahtevam po državni pomoči in morebitnim stroškom za davkoplačevalce. Do danes Komisija ni prejela nobenega podrobnega predloga o tem, kako bi se prednostne upnike lahko prisililo k sodelovanju [...] pri porazdelitvi bremena brez povečanja stroškov reševanja za državo.

| (171) | Na splošno je treba skleniti, da v obstoječem pravnem okviru lastni prispevek bank Anglo in INBS k njunemu nadzorovanemu reševanju izpolnjuje pogoje, ki so določeni v sporočilu o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(171)

Na splošno je treba skleniti, da v obstoječem pravnem okviru lastni prispevek bank Anglo in INBS k njunemu nadzorovanemu reševanju izpolnjuje pogoje, ki so določeni v sporočilu o prestrukturiranju.

6.3.4.3   Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (172) | Sporočilo o prestrukturiranju določa, da morajo biti ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence v funkciji zneska pomoči in prisotnosti institucije, ki prejme pomoč, na trgih po prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(172)

Sporočilo o prestrukturiranju določa, da morajo biti ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence v funkciji zneska pomoči in prisotnosti institucije, ki prejme pomoč, na trgih po prestrukturiranju.

| (173) | Kot je navedeno v oddelku 6.2.5, je znesek, ki so ga prejeli banki Anglo in INBS ter njun naslednik, združeni subjekt, izredno velik tako v absolutnih zneskih kot tudi v primerjavi z velikostjo institucij in njihovo tveganju prilagojeno aktivo. Odraža obseg neuspeha teh institucij. |
| --- | --- |

(173)

Kot je navedeno v oddelku 6.2.5, je znesek, ki so ga prejeli banki Anglo in INBS ter njun naslednik, združeni subjekt, izredno velik tako v absolutnih zneskih kot tudi v primerjavi z velikostjo institucij in njihovo tveganju prilagojeno aktivo. Odraža obseg neuspeha teh institucij.

| (174) | Hkrati pa je izkrivljanje konkurence omejeno, saj bosta instituciji skoraj povsem izstopili z vseh trgov, na katerih sta bili prisotni. Komercialne dejavnosti združenega subjekta bodo v največji možni meri omejene z zavezami, ki jih je prevzela Irska in so opisane v oddelku 2.3.2. Združeni subjekt bo izdelal portfelj posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS in ne bo začenjal novih dejavnosti. Prav tako bo prenehal zbirati vloge (72). Vse zaveze, ki jih je prevzela Irska, bodo ostale veljavne in se bodo uporabljale, dokler izračun sredstev ne bo v celoti dokončan. |
| --- | --- |

(174)

Hkrati pa je izkrivljanje konkurence omejeno, saj bosta instituciji skoraj povsem izstopili z vseh trgov, na katerih sta bili prisotni. Komercialne dejavnosti združenega subjekta bodo v največji možni meri omejene z zavezami, ki jih je prevzela Irska in so opisane v oddelku 2.3.2. Združeni subjekt bo izdelal portfelj posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS in ne bo začenjal novih dejavnosti. Prav tako bo prenehal zbirati vloge (72). Vse zaveze, ki jih je prevzela Irska, bodo ostale veljavne in se bodo uporabljale, dokler izračun sredstev ne bo v celoti dokončan.

| (175) | Naslednje uvodne izjave pojasnjujejo, zakaj te zaveze Irske zagotavljajo, da je izkrivljanje konkurence omejeno na najmanjšo možno raven. |
| --- | --- |

(175)

Naslednje uvodne izjave pojasnjujejo, zakaj te zaveze Irske zagotavljajo, da je izkrivljanje konkurence omejeno na najmanjšo možno raven.

| (176) | Komisija pozdravlja dejstvo, da se je Irska zavezala k temu, da združeni subjekt ne bo razvijal novih dejavnosti in ne bo vstopal na nove trge. Združeni subjekt se bo ukvarjal izključno z izdelavo portfelja posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS in bo likvidiran takoj, ko bodo v celoti izračunana sredstva za nepremičnine. |
| --- | --- |

(176)

Komisija pozdravlja dejstvo, da se je Irska zavezala k temu, da združeni subjekt ne bo razvijal novih dejavnosti in ne bo vstopal na nove trge. Združeni subjekt se bo ukvarjal izključno z izdelavo portfelja posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS in bo likvidiran takoj, ko bodo v celoti izračunana sredstva za nepremičnine.

| (177) | Poleg tega združeni subjekt ne bo pooblaščen za nakup ali udeležbo v drugih podjetjih, kar mu preprečuje uporabo državnih sredstev za širitev svojih dejavnosti. |
| --- | --- |

(177)

Poleg tega združeni subjekt ne bo pooblaščen za nakup ali udeležbo v drugih podjetjih, kar mu preprečuje uporabo državnih sredstev za širitev svojih dejavnosti.

| (178) | Združeni subjekt ne bo odobril posojil novim strankam in bo omejil svoje posojilne dejavnosti na upravljanje portfelja posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS. Združeni subjekt kot tak bo aktivno upravljal portfelj posojil na način, ki povečuje ČSV sredstev, kar je običajna poslovna praksa za vse delujoče banke. |
| --- | --- |

(178)

Združeni subjekt ne bo odobril posojil novim strankam in bo omejil svoje posojilne dejavnosti na upravljanje portfelja posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS. Združeni subjekt kot tak bo aktivno upravljal portfelj posojil na način, ki povečuje ČSV sredstev, kar je običajna poslovna praksa za vse delujoče banke.

| (179) | V zvezi s portfeljem poslovnih posojil lahko aktivno upravljanje vključuje tudi omejena dodatna posojila posojilojemalcem za dokončanje ali izboljšanje nepremičnin, če se s tem ohrani ali poveča ČSV sredstev. Vendar je tako aktivno upravljanje omejeno s tem, da portfelj poslovnih posojil združenega subjekta ne sme preseči napovedi iz skupnega načrta prestrukturiranja za več kot [...] v katerem koli posameznem letu v obdobju izvajanja načrta. Poleg tega to splošno omejitev glede povečevanja portfelja poslovnih posojil dopolnjuje več dodatnih omejitev, ki se uporabljajo za posebne posojilojemalce, kot je opisano v oddelku 2.3.2. |
| --- | --- |

(179)

V zvezi s portfeljem poslovnih posojil lahko aktivno upravljanje vključuje tudi omejena dodatna posojila posojilojemalcem za dokončanje ali izboljšanje nepremičnin, če se s tem ohrani ali poveča ČSV sredstev. Vendar je tako aktivno upravljanje omejeno s tem, da portfelj poslovnih posojil združenega subjekta ne sme preseči napovedi iz skupnega načrta prestrukturiranja za več kot [...] v katerem koli posameznem letu v obdobju izvajanja načrta. Poleg tega to splošno omejitev glede povečevanja portfelja poslovnih posojil dopolnjuje več dodatnih omejitev, ki se uporabljajo za posebne posojilojemalce, kot je opisano v oddelku 2.3.2.

| (180) | Poleg tega se je Irska zavezala, da ne bo odobrila nobenih dodatnih hipotekarnih kreditov za stanovanjske nepremičnine v odnosu do zapuščinskega hipotekarnega portfelja banke INBS (razen če banka k temu ni pogodbeno zavezana). Hipotekarni portfelj bo upravljan na način, ki čim bolj povečuje njeno ČSV, nova posojila pa bodo strogo omejena, pri čemer so nadaljnja stanovanjska hipotekarna posojila omejena na 20 milijonov EUR za obdobje od 2011 do 2012 in na 5 milijonov EUR letno po tem obdobju. Te omejitve (letno povprečje 10 milijonov EUR v letu 2011 in 2012 ter 5 milijonov EUR letno po tem obdobju) predstavljajo manj kot 1 % nominalne vrednosti hipotekarnega portfelja združenega subjekta in tako preprečujejo širjenje njegovih dejavnosti na hipotekarnem trgu. |
| --- | --- |

(180)

Poleg tega se je Irska zavezala, da ne bo odobrila nobenih dodatnih hipotekarnih kreditov za stanovanjske nepremičnine v odnosu do zapuščinskega hipotekarnega portfelja banke INBS (razen če banka k temu ni pogodbeno zavezana). Hipotekarni portfelj bo upravljan na način, ki čim bolj povečuje njeno ČSV, nova posojila pa bodo strogo omejena, pri čemer so nadaljnja stanovanjska hipotekarna posojila omejena na 20 milijonov EUR za obdobje od 2011 do 2012 in na 5 milijonov EUR letno po tem obdobju. Te omejitve (letno povprečje 10 milijonov EUR v letu 2011 in 2012 ter 5 milijonov EUR letno po tem obdobju) predstavljajo manj kot 1 % nominalne vrednosti hipotekarnega portfelja združenega subjekta in tako preprečujejo širjenje njegovih dejavnosti na hipotekarnem trgu.

| (181) | Na splošno bodo omejitev za knjigo posojil in zaveze, ki jih je prevzela Irska, zagotovile, da se zapuščinske knjige posojil za banki Anglo in INBS vodijo preudarno, da se čim bolj poveča njihov donos, združenemu subjektu pa se prepreči sklepanje povsem novih posojilnih poslov z novimi ali obstoječimi strankami. Komercialne dejavnosti združenega subjekta bodo tako omejene na najnujnejše, Irska pa bo s svojimi zavezami zagotovila, da dejavnosti združenega subjekta ne bodo povzročile večje zaskrbljenosti glede izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(181)

Na splošno bodo omejitev za knjigo posojil in zaveze, ki jih je prevzela Irska, zagotovile, da se zapuščinske knjige posojil za banki Anglo in INBS vodijo preudarno, da se čim bolj poveča njihov donos, združenemu subjektu pa se prepreči sklepanje povsem novih posojilnih poslov z novimi ali obstoječimi strankami. Komercialne dejavnosti združenega subjekta bodo tako omejene na najnujnejše, Irska pa bo s svojimi zavezami zagotovila, da dejavnosti združenega subjekta ne bodo povzročile večje zaskrbljenosti glede izkrivljanja konkurence.

| (182) | V skladu s programom za podporo je bila prodaja približno 12,2 milijarde EUR vlog bank Anglo in INBS in približno 15,9 milijarde EUR obveznic NAMA obeh subjektov zaključena 24. februarja 2011 (glej oddelek 2.3.1.1). |
| --- | --- |

(182)

V skladu s programom za podporo je bila prodaja približno 12,2 milijarde EUR vlog bank Anglo in INBS in približno 15,9 milijarde EUR obveznic NAMA obeh subjektov zaključena 24. februarja 2011 (glej oddelek 2.3.1.1).

| (183) | Kljub temu je združeni subjekt na dan prenosa vlog ohranil do 1 milijarde EUR vlog. |
| --- | --- |

(183)

Kljub temu je združeni subjekt na dan prenosa vlog ohranil do 1 milijarde EUR vlog.

| (184) | In sicer se nekaj teh vlog gospodarstva hrani kot jamstvo za posojila, odobrena več gospodarskim institucijam (depozitni računi). Vodenje teh vlog je del pogodbenih posojilnih aranžmajev med institucijama in nekaterimi njunimi strankami in je torej del nadzorovanega izračuna portfeljev posojil bank Anglo in INBS. Ne glede na to bodo dejavnosti združenega subjekta omejene, saj ne bo zbiral vlog novih strank, vloge, ki jih bo še naprej vodil, pa bodo postopno odkupljene. |
| --- | --- |

(184)

In sicer se nekaj teh vlog gospodarstva hrani kot jamstvo za posojila, odobrena več gospodarskim institucijam (depozitni računi). Vodenje teh vlog je del pogodbenih posojilnih aranžmajev med institucijama in nekaterimi njunimi strankami in je torej del nadzorovanega izračuna portfeljev posojil bank Anglo in INBS. Ne glede na to bodo dejavnosti združenega subjekta omejene, saj ne bo zbiral vlog novih strank, vloge, ki jih bo še naprej vodil, pa bodo postopno odkupljene.

| (185) | Združeni subjekt bo zmanjševal vloge, ki so ostale v združenem subjektu, po približno enaki stopnji, kot bodo likvidirana njihova povezana sredstva (oziroma, če povezana sredstva ne obstajajo, po približno enaki stopnji, kot bo likvidiran portfelj skupnih neto posojil). Poleg tega se je Irska zavezala, da portfelj vlog združenega subjekta nikoli ne bo presegel napovedi iz skupnega načrta prestrukturiranja za več kot 200 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(185)

Združeni subjekt bo zmanjševal vloge, ki so ostale v združenem subjektu, po približno enaki stopnji, kot bodo likvidirana njihova povezana sredstva (oziroma, če povezana sredstva ne obstajajo, po približno enaki stopnji, kot bo likvidiran portfelj skupnih neto posojil). Poleg tega se je Irska zavezala, da portfelj vlog združenega subjekta nikoli ne bo presegel napovedi iz skupnega načrta prestrukturiranja za več kot 200 milijonov EUR.

| (186) | Če sklenemo, komercialne dejavnosti združenega subjekta na depozitnem trgu so zelo okrnjene in strogo omejene na tiste, ki so nujno potrebne za nadzorovano izdelavo portfeljev posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS. S prevzetimi zavezami tako Irska jamči, da depozitne dejavnosti združenega subjekta ne bodo vodile k znatnemu izkrivljanju konkurence na irskem depozitnem trgu. |
| --- | --- |

(186)

Če sklenemo, komercialne dejavnosti združenega subjekta na depozitnem trgu so zelo okrnjene in strogo omejene na tiste, ki so nujno potrebne za nadzorovano izdelavo portfeljev posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS. S prevzetimi zavezami tako Irska jamči, da depozitne dejavnosti združenega subjekta ne bodo vodile k znatnemu izkrivljanju konkurence na irskem depozitnem trgu.

| (187) | Treba je skleniti, da izredno veliki zneski državne pomoči ne vodijo k neupravičenemu izkrivljanju konkurence, saj jih izravna pripadajoče veliko zmanjšanje tržne prisotnosti. Ukrepi, ki se nanašajo na izkrivljanje konkurence, izpolnjujejo zahteve iz sporočila o prestrukturiranju, saj združeni subjekt ne bo začenjal novih dejavnosti in bo prenehal zbirati vloge, medtem ko bodo njegove posojilne dejavnosti omejene na običajno vodenje in izdelavo portfelja posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS. Združeni subjekt bo postopoma povsem izginil z irskega posojilnega in depozitnega trga, zato ne bo več izkrivljal konkurence. Poleg tega se bodo za združeni subjekt uporabljale omejitve glede nakupov. |
| --- | --- |

(187)

Treba je skleniti, da izredno veliki zneski državne pomoči ne vodijo k neupravičenemu izkrivljanju konkurence, saj jih izravna pripadajoče veliko zmanjšanje tržne prisotnosti. Ukrepi, ki se nanašajo na izkrivljanje konkurence, izpolnjujejo zahteve iz sporočila o prestrukturiranju, saj združeni subjekt ne bo začenjal novih dejavnosti in bo prenehal zbirati vloge, medtem ko bodo njegove posojilne dejavnosti omejene na običajno vodenje in izdelavo portfelja posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS. Združeni subjekt bo postopoma povsem izginil z irskega posojilnega in depozitnega trga, zato ne bo več izkrivljal konkurence. Poleg tega se bodo za združeni subjekt uporabljale omejitve glede nakupov.

6.3.4.4   Spremljanje

| (188) | V točki 46 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da so za preverjanje, ali se načrt za prestrukturiranje pravilno izvaja, potrebna podrobna in redna poročila države članice. V skladu s tem Irska Komisiji taka poročila predloži vsakih šest mesecev od datuma uradnega obvestila o tem sklepu. |
| --- | --- |

(188)

V točki 46 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da so za preverjanje, ali se načrt za prestrukturiranje pravilno izvaja, potrebna podrobna in redna poročila države članice. V skladu s tem Irska Komisiji taka poročila predloži vsakih šest mesecev od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

| (189) | V primeru prestrukturiranja bank Anglo in INBS bo za tri leta imenovan tudi skrbnik spremljanja za spremljanje izvajanja zavez, ki jih je prevzela Irska. Skrbnik spremljanja bo odgovoren za spremljanje vseh zavez (glej Prilogo II). Zlasti bo redno spremljal, ali združeni subjekt upravlja portfelj posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS v skladu s zavezami, in zagotovil, da upravljanje portfeljev posojil bank Anglo in INBS ne vodi k izkrivljanju konkurence na trgu. |
| --- | --- |

(189)

V primeru prestrukturiranja bank Anglo in INBS bo za tri leta imenovan tudi skrbnik spremljanja za spremljanje izvajanja zavez, ki jih je prevzela Irska. Skrbnik spremljanja bo odgovoren za spremljanje vseh zavez (glej Prilogo II). Zlasti bo redno spremljal, ali združeni subjekt upravlja portfelj posojil za nepremičnine bank Anglo in INBS v skladu s zavezami, in zagotovil, da upravljanje portfeljev posojil bank Anglo in INBS ne vodi k izkrivljanju konkurence na trgu.

6.3.4.5   Sklepne ugotovitve

| (190) | Treba je skleniti, da skupni načrt prestrukturiranja bank Anglo in INBS izpolnjuje zahteve iz sporočila o prestrukturiranju. Načrt predvideva nadzorovan izračun sredstev bank Anglo in INBS. Lastni prispevek bank je zadosten, medtem ko je porazdelitev bremena precejšnja, državna pomoč pa omejena na najmanjšo potrebno. Ukrepi, ki se nanašajo na izkrivljanje konkurence, so primerni, izvajalo pa se bo tudi ustrezno spremljanje. |
| --- | --- |

(190)

Treba je skleniti, da skupni načrt prestrukturiranja bank Anglo in INBS izpolnjuje zahteve iz sporočila o prestrukturiranju. Načrt predvideva nadzorovan izračun sredstev bank Anglo in INBS. Lastni prispevek bank je zadosten, medtem ko je porazdelitev bremena precejšnja, državna pomoč pa omejena na najmanjšo potrebno. Ukrepi, ki se nanašajo na izkrivljanje konkurence, so primerni, izvajalo pa se bo tudi ustrezno spremljanje.

7.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (191) | Ukrepi (a) do (v), navedeni v uvodnih izjavah 66 do 69 in našteti v preglednici 1, se lahko obravnavajo kot pomoč za prestrukturiranje. V zvezi z ukrepi pomoči, ki so zajeti v odločitvi o začetku postopka z dne 31. marca 2010, Komisija v skladu s členom 7(3) Uredbe Sveta št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (73) ugotavlja, da so ti ukrepi združljivi z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU. V zvezi s preostalimi ukrepi, ki so zajeti v tem sklepu, Komisija na podlagi člena 4(3) Uredbe (ES) št. 659/1999 tem ukrepom ne nasprotuje, saj so združljivi z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) – |
| --- | --- |

(191)

Ukrepi (a) do (v), navedeni v uvodnih izjavah 66 do 69 in našteti v preglednici 1, se lahko obravnavajo kot pomoč za prestrukturiranje. V zvezi z ukrepi pomoči, ki so zajeti v odločitvi o začetku postopka z dne 31. marca 2010, Komisija v skladu s členom 7(3) Uredbe Sveta št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (73) ugotavlja, da so ti ukrepi združljivi z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU. V zvezi s preostalimi ukrepi, ki so zajeti v tem sklepu, Komisija na podlagi člena 4(3) Uredbe (ES) št. 659/1999 tem ukrepom ne nasprotuje, saj so združljivi z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Naslednja pomoč, ki jo Irska izvaja v korist bank Anglo Irish Bank in Irish Nationwide Building Society oziroma ki jo namerava izvajati v korist združenega subjekta teh dveh bank, je združljiva z notranjim trgom z vidika zavez, ki jih je prevzela Irska in so opredeljene v Prilogi I:

| (a) | [...] dokapitalizacije banke Anglo Irish Bank v višini 29,44 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(a)

[...] dokapitalizacije banke Anglo Irish Bank v višini 29,44 milijarde EUR;

| (b) | izvedene dokapitalizacije Irish Nationwide Building Society v višini 5,4 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(b)

izvedene dokapitalizacije Irish Nationwide Building Society v višini 5,4 milijarde EUR;

| (c) | izvedena državna jamstva za banko Anglo Irish Bank, vključno z jamstveno shemo za kreditne institucije (CIFS), jamstveno shemo za upravičene obveznosti (ELG), nujno likvidnostno pomočjo (ELA) ter jamstvi za kratkoročne obveznosti in zunajbilančne obveznosti; |
| --- | --- |

(c)

izvedena državna jamstva za banko Anglo Irish Bank, vključno z jamstveno shemo za kreditne institucije (CIFS), jamstveno shemo za upravičene obveznosti (ELG), nujno likvidnostno pomočjo (ELA) ter jamstvi za kratkoročne obveznosti in zunajbilančne obveznosti;

| (d) | izvedena državna jamstva za Irish Nationwide Building Society, vključno s CIFS, ELG, ELA in jamstvi za kratkoročne obveznosti; |
| --- | --- |

(d)

izvedena državna jamstva za Irish Nationwide Building Society, vključno s CIFS, ELG, ELA in jamstvi za kratkoročne obveznosti;

| (e) | izveden ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva za banko Anglo Irish Bank, in sicer prenos upravičenih posojil na National Assets Management Agency (NAMA) v višini 35 milijard EUR; |
| --- | --- |

(e)

izveden ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva za banko Anglo Irish Bank, in sicer prenos upravičenih posojil na National Assets Management Agency (NAMA) v višini 35 milijard EUR;

| (f) | izveden ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva za Irish Nationwide Building Society, in sicer prenos upravičenih posojil na agencijo NAMA v višini 8,9 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(f)

izveden ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva za Irish Nationwide Building Society, in sicer prenos upravičenih posojil na agencijo NAMA v višini 8,9 milijarde EUR;

| (g) | [...] dokapitalizacija združenega subjekta v višini 3,3 milijarde EUR v izrednem scenariju; |
| --- | --- |

(g)

[...] dokapitalizacija združenega subjekta v višini 3,3 milijarde EUR v izrednem scenariju;

| (h) | načrtovana jamstva za združeni subjekt za njegovo financiranje podjetij, vloge in zunajbilančne obveznosti. |
| --- | --- |

(h)

načrtovana jamstva za združeni subjekt za njegovo financiranje podjetij, vloge in zunajbilančne obveznosti.

Člen 2

Irska v dveh mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu Komisijo obvesti o ukrepih, sprejetih za uskladitev s tem sklepom. Poleg tega Irska od datuma uradnega obvestila o tem sklepu vsakih šest mesecev predloži podrobno poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s tem sklepom.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Irsko.

V Bruslju, 29. junija 2011

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 214, 7.8.2010, str. 3.

1

(2)  Odločitev Komisije v zadevi N 9/09, Dokapitalizacija Anglo Irish Bank s strani irske države (UL C 177, 30.7.2009, str. 1).

2

(3)  Odločitev Komisije v zadevi N 61/09, Sprememba lastništva Anglo Irish Bank (UL C 177, 30.7.2009, str. 2).

3

(4)  Odločitev Komisije v zadevi N 356/09, Dokapitalizacija Anglo Irish Bank s strani irske države (UL C 235, 30.9.2009, str. 3).

4

(5)  V skladu z uvodno izjavo 40 k odločitvi Komisije v zadevi N 356/09 (glej opombo 4 tega sklepa) je sprejetje načrta prestrukturiranja skladno z odstavkom 28 sheme CIFS za finančno podporo kreditnim institucijam (irska jamstvena shema za kreditne institucije) in odstavkom 30 iz odobritve sheme CIFS s strani Komisije. (Glej tudi odločitev Komisije v zadevi NN 48/08, Irska – Jamstvena shema za banke na Irskem (UL C 312, 6.12.2008, str. 2). V okviru sheme CIFS je finančni minister zahteval, da se izdela načrt prestrukturiranja, če stopnja solventnosti udeležene institucije pade pod minimalne regulativne standarde, ki se zanjo uporabljajo na materialni podlagi.

5

(6)  Odločitev Komisije v zadevi NN 12/10 in C11/10 (ex N 667/09), Drugi reševalni ukrep za Anglo Irish Bank (UL C 214, 7.8.2010, str. 3).

6

(7)  Prvotno je priglasitev vsebovala tudi posamezno državno jamstvo za kratkoročne obveznosti banke Anglo (po izteku irske jamstvene sheme za upravičene obveznosti 29. septembra 2010), vendar je Irska 4. avgusta 2010 umaknila priglasitev posameznega državnega jamstva in ohranila samo priglasitev tretje dokapitalizacije.

7

(8)  Odločitev Komisije v zadevi NN 35/10 (ex N 279/10), Irska – Začasna odobritev tretje dokapitalizacije za Anglo Irish Bank (UL C 290, 27.10.2010, str. 4).

8

(9)  Odločitev Komisije v zadevi SA.32057 (2010/NN), Irska – Začasna odobritev četrte dokapitalizacije in jamstva v zvezi z nekaterimi obveznostmi v korist Anglo Irish Bank (UL C 76, 10.3.2011, str. 4).

9

(10)  Odločitev Komisije v zadevi NN 11/10, Irska – Reševalni ukrepi za INBS (UL C 143, 2.6.2010, str. 23).

10

(11)  Odločitev Komisije v zadevi NN 50/10 (ex N 441/201), Irska – Druga izredna dokapitalizacija za Irish Nationwide Building Society (UL C 60, 25.2.2011, str. 6).

11

(12)  Dokumenti, ki sestavljajo Program za podporo Irski, so na voljo na naslednji spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/eu_economic_situation/2010-12-01-financial-assistance-ireland_en.htm.

12

(13)  Točka 10 memoranduma MEFP z dne 28. novembra 2010.

13

(14)  V primerjavi s 101 milijardo EUR ob koncu leta 2008.

14

(15)  Zaupni podatek.

15

(16)  Podatki, navedeni v načrtih prestrukturiranja.

16

(17)  Banka INBS bo skupno prenesla 8,9 milijarde EUR posojil na agencijo NAMA. Do zdaj je bilo prenesenih 8,5 milijarde EUR, medtem ko 400 milijonov EUR še čaka na prenos.

17

(18)  Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (UL C 195, 19.8.2009, str. 9).

18

(19)  Glej točko 35 odločitve Komisije v zadevah NN 12/10 in C 11/10 (ex N667/09) (opomba 6 tega sklepa).

19

(20)  http://www.ntma.ie/Publications/2011/NTMACompletesTransferAngloAndINBSDeposits.pdf.

20

(21)  Glej odločitev Komisije v zadevi SA.32057 (glej opombo 9 tega sklepa).

21

(22)  Komisija je odobrila dokapitalizacije za banko Anglo v skupni višini 29,44 milijarde EUR. Irska je dejansko dodelila 29,3 milijarde EUR (torej 0,14 milijarde EUR manj).

22

(23)  Odločitve Komisije v zadevah N 356/09, C 11/10, NN 35/10 in SA.32057 za Anglo in odločitve Komisije v zadevah NN11/10 in SA.31714 za INBS (glej opombi 4 in 6 ter opombe 8 do 11 tega sklepa).

23

(24)  [...].

24

(25)  [...]ECB je prejela kopijo skupnega načrta prestrukturiranja.

25

(26)  Allied Irish Banks so 24. februarja 2011 kupile 8,6 milijarde EUR vlog Anglo, Irish Life & Permanent plc pa je kupil 3,6 milijarde EUR vlog INBS.

26

(27)  Komisija bo zaradi jasnosti pri opisu in oceni ukrepov v nadaljevanju tega sklepa uporabila označevanje, uporabljeno za opis ukrepov v uvodnih izjavah od 66 do 69.

27

(28)  Glej odločitev Komisije v zadevi NN48/08 (glej opombo 5 tega sklepa).

28

(29)  Odločitev Komisije v zadevi N 356/09 (glej opombo 4 tega sklepa).

29

(30)  Glej odločitev Komisije v zadevi N 349/09, Irska – Jamstvena shema za upravičene obveznosti kreditnih institucij (UL C 72, 20.3.2010, str. 6), ki je bila naknadno podaljšana do 30. junija 2010 z odločitvijo Komisije v zadevi N 198/10, Irska – Podaljšanje jamstvene sheme za upravičene obveznosti (UL C 191, 15.7.2010, str. 1) in razširjena do 31. decembra 2010 z odločitvijo Komisije v zadevi N 254/10, Irska – Razširitev sheme ELG do 31. decembra 2010 (UL C 238, 3.9.2010, str. 2) ter ponovno razširjena do 30. junija 2011 z odločitvijo Komisije v zadevi N 487/10, Razširitev sheme ELG do junija 2011, še neobjavljeno, ter z odločitvijo Komisije v zadevi SA.33006, Podaljšanje sheme ELG do decembra 2011, še neobjavljeno.

30

Podaljšanje sheme ELG do decembra 2011

(31)  Od 35 milijard EUR posojil, ki naj bi se prenesla na agencijo NAMA, je bilo do danes prenesenih 34 milijard EUR, medtem ko 1 milijarda EUR še čaka na prenos.

31

(32)  Odločitev Komisije v zadevi N 725/09, Irska – Vzpostavitev sheme pomoči za upravljanje nacionalnih sredstev za banke na Irskem – NAMA, (UL C 94, 14.4.2010, str. 10).

32

(33)  Odločitev Komisije v zadevi C11/10 (glej opombo 6 tega sklepa).

33

(34)  Odločitev Komisije v zadevi NN 35/10 (glej opombo 8 tega sklepa).

34

(35)  Odločitev Komisije v zadevi N 347/10, Podaljšanje jamstva za nekatere kratkoročne obveznosti in medbančne depozite (UL C 37, 5.2.2011, str. 4).

35

(36)  Odločitev Komisije v zadevi SA.32057 (glej opombo 9 tega sklepa).

36

(37)  Glej opombo 33.

37

(38)  Glej opombo 26.

38

(39)  Odločitev Komisije v zadevi NN 11/10 (glej opombo 10 tega sklepa).

39

(40)  Glej opombo 28.

40

(41)  Od 8,9 milijarde EUR, ki naj bi se prenesle na agencijo NAMA, je bilo do danes prenesenih 8,5 milijarde EUR, medtem ko 400 milijonov EUR še čaka na prenos.

41

(42)  Glej opombo 29.

42

(43)  Glej opombo 32.

43

(44)  Odločitev Komisije v zadevi NN 50/10 (glej opombo 11 tega sklepa).

44

(45)  Treba je opozoriti, da se je znesek, ki je bil zagotovljen za banko Anglo v okviru pomoči ELA in ga pokriva državno jamstvo, skozi čas spreminjal. Državno jamstvo, ki je bilo izvedeno septembra 2010 in je prvotno pokrivalo znesek [...] milijard EUR, je bilo do decembra 2010 povišano na [...] milijard. Državno jamstvo je bilo še enkrat povišano do [...] milijard EUR za pokritje potrebe po financiranju banke Anglo po prenosu vlog na Allied Irish Banks v februarju 2011, potem pa naj bi se pred združitvijo z INBS znižalo na približno [...] milijard EUR.

45

(46)  Ker so bile vloge zdaj prenesene iz bank Anglo in INBS (razen zneska v višini do 1 milijarde EUR), se to nanaša na financiranje dolga ELG, ki pripada v celoti banki Anglo.

46

(47)  To je ocenjena največja bruto vrednost, ki bi jo moralo pokriti državno jamstvo; neto izpostavljenost v decembru 2010 je znašala [...] milijonov EUR.

47

(48)  Shema CIFS se je iztekla 30 septembra 2010.

48

(49)  Navedeni so podatki na dan 31 decembra 2010. (Vendar je bil največji znesek jamstva ELG [...] mrd. EUR dosežen v aprilu 2010 za Anglo, za INBS pa [...] mrd. EUR v septembru 2010.)

49

(50)  V skladu z zadnjo odločitvijo Komisije v zvezi s shemo se lahko nadomestilo prilagodi v primeru podaljšanja sheme po 30 juniju 2011.

50

(51)  Dejansko dodeljeni znesek irskih organov v (oklepajih).

51

(52)  Ta ocenjeni znesek v višini [...] mrd. EUR je ocenjeni največji bruto znesek, ki bi ga moralo državno jamstvo pokriti; neto izpostavljenost v decembru 2010 je znašala [...] milijonov EUR.

52

(53)  Znesek v višini [...] mrd. EUR je bil potreben za prenos vlog Anglo/INBS; ta znesek se je 16 marca 2011. zmanjšal na [...]

53

(54)  Glej opombo 4.

54

(55)  Komisija ugotavlja, da je dejansko odobrila dokapitalizacije za Anglo v višini 29 440 milijonov EUR. Kljub temu 140 milijonov EUR v okviru druge kapitalizacije, ki je bila odobrena 31. marca 2010 z odločitvijo o začetku postopka, nikoli ni bilo dodeljenih in jih zdaj zaradi strukture te posebne dokapitalizacije ni več mogoče dodeliti. Zato je primerneje, če se za skupno dokapitalizacijo uporabi znesek 29,3 milijarde EUR, kar odraža znesek, ki ga je Anglo dejansko prejela pred združitvijo z INBS.

55

(56)  Sporočilo Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (UL C 72, 26.3.2009, str. 1).

56

(57)  Glej opombo 29.

57

(58)  870 milijonov EUR + 427 milijonov EUR + 1,5 milijarde EUR = 2 797 milijonov EUR.

58

(59)  70 milijonov EUR + 43,7 milijona EUR + 693 milijonov EUR = 806,7 milijona EUR.

59

(60)  Odločitev Komisije v zadevi N 725/09, glej opombo 30.

60

(61)  Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (UL C 10, 15.1.2009, str. 2).

61

(62)  32 milijard (Anglo) + 6,2 (INBS) + 3,3 (izredna dokapitalizacija za združeni subjekt) = 41,5 milijarde

62

(63)  Sporočilo Komisije – Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (UL C 270, 25.10.2008, str. 8).

63

(64)  Glej med drugim odločitve Komisije, navedene v opombah od 26 do 33.

64

(65)  Ta stopnja oslabitve je bolj konzervativna kot tista, ki je bila pričakovana s strani [...] maja 2010 () v primeru nadzorovane likvidacije portfelja posojil.

65

(66)  Knjigovodska vrednost portfelja posojil za nepremičnine Anglo znaša milijard EUR; če se za portfelj posojil za nepremičnine uporabijo diskontne stopnje, ocenjene s strani [...], za likvidacijo, bi posledična izguba presegala [...]. Zaradi poslabšanja položaja na Irskem od takrat, ko so bile narejene te ocene, bi bila presežna izguba verjetno še večja.

66

(67)  Na dan 18. februarja 2011 je imela banka Anglo (i) nezavarovane nezajamčene prednostne obveznice v vrednosti [...] milijonov EUR; (ii) nezavarovane zajamčene prednostne obveznice v vrednosti [...] milijonov EUR in (iii) [...] zavarovane nezajamčene prednostne obveznice.

67

(68)  Na dan 18. februarja 2011 so podrejene obveznosti banke Anglo znašale samo [...] milijonov EUR.

68

(69)  Na dan 18. februarja 2011 je imela banka INBS nezavarovane nezajamčene prednostne obveznice v vrednosti [...] milijonov EUR, ni pa imela nobenih nezavarovanih zajamčenih prednostnih obveznic niti zavarovanih nezajamčenih prednostnih obveznic.

69

(70)  Glej točko 22 sporočila o prestrukturiranju.

70

(71)  Banka Anglo je 22. julija 2009 objavila razpis po nespremenjeni ceni za več vrednostnih papirjev prvega reda, višjega drugega reda in nižjega drugega reda. Nabavna cena je znašala od 27 % do 55 % nominalne vrednosti instrumentov. Razpisanih je bilo skupno 2,5 milijarde EUR vrednostnih papirjev (s ponderirano povprečno stopnjo uspešnosti 77 %), s transakcijo pa je banka ustvarila dobiček pred obdavčitvijo v višini 1,8 milijarde EUR.

71

Banka Anglo je 21. oktobra 2010 začela izvajati upravljanje obveznosti za vrednostne papirje nižjega drugega reda in ponudila 20 centov v evrih za menjavo v novo izdajo z državnim jamstvom, ki zapade decembra 2011. Večina imetnikov obveznic je glasovala za menjavo, ki je bila po stopnji (20 centov) pod tržno vrednostjo in da se v ustrezne vrednostne papirje vstavi poziv za vplačilo, s katerim bi banka Anglo lahko odkupila nazaj ustrezne vrednostne papirje za 1 cent (velja za imetnike obveznic, ki niso sprejeli menjave po 20 centov). Transakcija se je nanašala na instrumente drugega reda z nominalno vrednostjo 1 890 milijonov EUR in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo v višini 1 588 milijonov EUR. Poleg tega so bili vrednostni papirji iz zasebnih vlog Združenih držav, ki niso bile udeležene pri upravljanju obveznosti, odkupljeni po ceni 25 centov v nominalni vrednosti 200 milijonov USD, s čimer je bil ustvarjen dobiček pred obdavčitvijo v višini 150 milijonov USD.

(72)  S tega vidika bo oddelek Anglo za upravljanje premoženja bodisi prodan v letu 2011 ali postopoma ukinjen v obdobju petih let.

72

(73)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

73

---

PRILOGA I

ZAVEZE, KI JIH JE PREVZELA IRSKA

Primer državne pomoči C 11/10 – prestrukturiranje bank Anglo Irish Bank in INBS (skupaj „združeni subjekt“)

| 1. | Trajanje zavez: če ni drugače določeno, bodo vse zaveze, ki jih je prevzela Irska, ostale veljavne in se uporabljale, dokler ne bodo v celoti izračunana sredstva združenega subjekta, vključno z zadolžnicami.
  Prepoved razvijanja novih dejavnosti in vstopanja na nove trge. Združeni subjekt ne bo opravljal nobenih drugih dejavnosti, razen tistih, ki so skladne z vodenjem izdelave portfelja posojil za nepremičnine združenega subjekta (vključno s prodajo posojil, kjer je to primerno za čim večje povečanje vrednosti vračila in zmanjšanje kapitalskih izgub). Združeni subjekt ne bo razvijal novih dejavnosti in ne bo vstopal na nove trge. Združeni subjekt bo ohranil in uporabljal svojo bančno licenco samo, v kolikor je to potrebno za izdelavo portfelja posojil, in je ne bo uporabil za razvoj novih dejavnosti. Združeni subjekt bo likvidiran, ko bodo v celoti izračunana njegova sredstva. |
| --- | --- |

1.

Trajanje zavez: če ni drugače določeno, bodo vse zaveze, ki jih je prevzela Irska, ostale veljavne in se uporabljale, dokler ne bodo v celoti izračunana sredstva združenega subjekta, vključno z zadolžnicami.

Prepoved razvijanja novih dejavnosti in vstopanja na nove trge. Združeni subjekt ne bo opravljal nobenih drugih dejavnosti, razen tistih, ki so skladne z vodenjem izdelave portfelja posojil za nepremičnine združenega subjekta (vključno s prodajo posojil, kjer je to primerno za čim večje povečanje vrednosti vračila in zmanjšanje kapitalskih izgub). Združeni subjekt ne bo razvijal novih dejavnosti in ne bo vstopal na nove trge. Združeni subjekt bo ohranil in uporabljal svojo bančno licenco samo, v kolikor je to potrebno za izdelavo portfelja posojil, in je ne bo uporabil za razvoj novih dejavnosti. Združeni subjekt bo likvidiran, ko bodo v celoti izračunana njegova sredstva.

| 2. | Upravljanje obstoječih sredstev. Združeni subjekt bo upravljal obstoječa poslovna sredstva tako, da se čim bolj poveča čista sedanja vrednost (ČSV) sredstev v skladu z običajno poslovno prakso in dolžnostmi skrbnika. Na primer, če stranka ne more izpolnjevati pogojev svojega posojila, bo združeni subjekt prestrukturiral posojilne pogoje (odlog ali delna oprostitev odplačil, pretvorba (dela) terjatve v kapital itd.) samo, če bi tako prestrukturiranje vodilo k povečanju sedanje vrednosti posojila (tj. če je pričakovana sedanja vrednost denarnih tokov iz prestrukturiranja večja od sedanje vrednosti denarnih tokov, ki se lahko pričakujejo iz likvidacije). Če povzamemo, združeni subjekt bo upravljal svoj portfelj poslovnih sredstev na enak način, kot bi zasebni upravljavec premoženja vodil izdelavo podobnega portfelja.
  V zvezi s hipotekarnimi sredstvi združenega subjekta se smiselno uporabljajo enake obveznosti, kot veljajo za poslovna sredstva. Zlasti bo združeni subjekt lahko prestrukturiral svoja hipotekarna sredstva na podlagi naslednjih sprememb pogojev obstoječih hipotek (i) sprememba posla (npr. ponujanje nove nespremenljive obrestne mere); (ii) prenos obstoječih hipotek na nove nepremičnine; in (iii) prenos lastniškega kapitala (npr. dodajanje novega ali izločitev starega posojilojemalca iz hipoteke). |
| --- | --- |

2.

Upravljanje obstoječih sredstev. Združeni subjekt bo upravljal obstoječa poslovna sredstva tako, da se čim bolj poveča čista sedanja vrednost (ČSV) sredstev v skladu z običajno poslovno prakso in dolžnostmi skrbnika. Na primer, če stranka ne more izpolnjevati pogojev svojega posojila, bo združeni subjekt prestrukturiral posojilne pogoje (odlog ali delna oprostitev odplačil, pretvorba (dela) terjatve v kapital itd.) samo, če bi tako prestrukturiranje vodilo k povečanju sedanje vrednosti posojila (tj. če je pričakovana sedanja vrednost denarnih tokov iz prestrukturiranja večja od sedanje vrednosti denarnih tokov, ki se lahko pričakujejo iz likvidacije). Če povzamemo, združeni subjekt bo upravljal svoj portfelj poslovnih sredstev na enak način, kot bi zasebni upravljavec premoženja vodil izdelavo podobnega portfelja.

V zvezi s hipotekarnimi sredstvi združenega subjekta se smiselno uporabljajo enake obveznosti, kot veljajo za poslovna sredstva. Zlasti bo združeni subjekt lahko prestrukturiral svoja hipotekarna sredstva na podlagi naslednjih sprememb pogojev obstoječih hipotek (i) sprememba posla (npr. ponujanje nove nespremenljive obrestne mere); (ii) prenos obstoječih hipotek na nove nepremičnine; in (iii) prenos lastniškega kapitala (npr. dodajanje novega ali izločitev starega posojilojemalca iz hipoteke).

| 3. | Prepoved nakupov: združeni subjekt ne bo sodeloval pri nakupu ali imel deležev v drugih podjetjih, razen ob predhodnem soglasju Evropske komisije. Navedena prepoved nakupov se ne uporablja za kapitalske udeležbe, ki jih je združeni subjekt kupil v okviru prestrukturiranja obstoječe izpostavljenosti regulativni skupini (1) v težavah (na primer, z zamenjavo terjatev v lastniške deleže), če je tako prestrukturiranje skladno z načeli, opredeljenimi v zgornji zavezi 3. |
| --- | --- |

3.

Prepoved nakupov: združeni subjekt ne bo sodeloval pri nakupu ali imel deležev v drugih podjetjih, razen ob predhodnem soglasju Evropske komisije. Navedena prepoved nakupov se ne uporablja za kapitalske udeležbe, ki jih je združeni subjekt kupil v okviru prestrukturiranja obstoječe izpostavljenosti regulativni skupini (1) v težavah (na primer, z zamenjavo terjatev v lastniške deleže), če je tako prestrukturiranje skladno z načeli, opredeljenimi v zgornji zavezi 3.

| 4. | Prepoved izplačevanja kuponov in izvajanja pozivov za vplačilo za podrejene dolžniške in hibridne kapitalske instrumente. Združeni subjekt ne bo izplačeval kuponov ali izvajal pozivov za vplačilo za podrejene dolžniške instrumente in hibridne kapitalske instrumente, razen če k temu ni zakonsko zavezan. |
| --- | --- |

4.

Prepoved izplačevanja kuponov in izvajanja pozivov za vplačilo za podrejene dolžniške in hibridne kapitalske instrumente. Združeni subjekt ne bo izplačeval kuponov ali izvajal pozivov za vplačilo za podrejene dolžniške instrumente in hibridne kapitalske instrumente, razen če k temu ni zakonsko zavezan.

| 5. | Omejitev izdajanja novih posojil: v skladu s ciljem izdelave portfelja posojil združenega subjekta po prenosu na agencijo NAMA v desetletnem obdobju in v skladu z zgornjo zavezo 3 portfelj neto poslovnih posojil združenega subjekta ne sme preseči napovedi za več kot [...] v katerem koli letu v obdobju izvajanja načrta z izjemo sprememb tečaja. Navedena omejitev se uporablja za celotno dejavnost izdajanja poslovnih posojil združenega subjekta, vključno s posojili, opisanimi v točki 7.
  Poleg tega se bodo za portfelj hipotekarnih posojil uporabljale naslednje posojilne zaveze: nadaljnja posojila združenega subjekta bodo omejena na pogodbeno zavezane zneske in zneske, ki so del prestrukturiranja obstoječih hipotek. Skupni znesek nadaljnjih stanovanjskih hipotekarnih posojil je omejen na največ [...] za obdobje, ki se začne 1. januarja 2011 in konča 31. decembra 2012, in [...] letno po tem obdobju.
  Posebne posojilne zaveze za portfelj poslovnih posojil. Naslednje posebne posojilne zaveze se bodo uporabljale tudi za portfelj poslovnih posojil.






  (a) | Pogodbeno zavezani, a še neizplačani zneski: združeni subjekt bo lahko izdal posojila v okviru pogodbeno zavezanih, a še neizplačanih posojil. Vendar taka plačila ne smejo preseči skupnega zneska 1,4 milijarde EUR v celotnem obdobju izvajanja načrta ob upoštevanju portfelja posojil za nepremičnine združenega subjekta, ki vsebuje 1,1 milijarde EUR pogodbeno zavezanih, a še neporabljenih posojil, in 0,3 milijarde EUR pogodbeno zavezanih zunajbilančnih jamstev (na dan 30. junija 2010 po vmesnih izkazih). Obnovljiva sredstva se izračunajo na podlagi skupnega zneska omejitve in ne na podlagi posameznih zneskov črpanja sredstev. |
| --- | --- | --- |

5.

Omejitev izdajanja novih posojil: v skladu s ciljem izdelave portfelja posojil združenega subjekta po prenosu na agencijo NAMA v desetletnem obdobju in v skladu z zgornjo zavezo 3 portfelj neto poslovnih posojil združenega subjekta ne sme preseči napovedi za več kot [...] v katerem koli letu v obdobju izvajanja načrta z izjemo sprememb tečaja. Navedena omejitev se uporablja za celotno dejavnost izdajanja poslovnih posojil združenega subjekta, vključno s posojili, opisanimi v točki 7.

Poleg tega se bodo za portfelj hipotekarnih posojil uporabljale naslednje posojilne zaveze: nadaljnja posojila združenega subjekta bodo omejena na pogodbeno zavezane zneske in zneske, ki so del prestrukturiranja obstoječih hipotek. Skupni znesek nadaljnjih stanovanjskih hipotekarnih posojil je omejen na največ [...] za obdobje, ki se začne 1. januarja 2011 in konča 31. decembra 2012, in [...] letno po tem obdobju.

Posebne posojilne zaveze za portfelj poslovnih posojil. Naslednje posebne posojilne zaveze se bodo uporabljale tudi za portfelj poslovnih posojil.

(a)

Pogodbeno zavezani, a še neizplačani zneski: združeni subjekt bo lahko izdal posojila v okviru pogodbeno zavezanih, a še neizplačanih posojil. Vendar taka plačila ne smejo preseči skupnega zneska 1,4 milijarde EUR v celotnem obdobju izvajanja načrta ob upoštevanju portfelja posojil za nepremičnine združenega subjekta, ki vsebuje 1,1 milijarde EUR pogodbeno zavezanih, a še neporabljenih posojil, in 0,3 milijarde EUR pogodbeno zavezanih zunajbilančnih jamstev (na dan 30. junija 2010 po vmesnih izkazih). Obnovljiva sredstva se izračunajo na podlagi skupnega zneska omejitve in ne na podlagi posameznih zneskov črpanja sredstev.

| (b) | Dodatno financiranje obstoječih regulativnih skupin: združeni subjekt ne sme zagotoviti dodatnega financiranja, ki ni pogodbeno zavezano v času odobritve načrta prestrukturiranja (v skladu z zgornjo zavezo 2). Kot izjema od te prepovedi lahko združeni subjekt financira obstoječe regulativne skupine z dodatnimi zneski, če je to skladno z zavezo iz točke 3 in:






  — | če je to nujno za ohranitev vrednost zavarovanja posojila (na primer, da se pokrijejo stroški vzdrževanja jamstva, zavarovanja, davkov, poroštva, stroški nesolventnosti ali pravni stroški) ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodatno financiranje obstoječih regulativnih skupin: združeni subjekt ne sme zagotoviti dodatnega financiranja, ki ni pogodbeno zavezano v času odobritve načrta prestrukturiranja (v skladu z zgornjo zavezo 2). Kot izjema od te prepovedi lahko združeni subjekt financira obstoječe regulativne skupine z dodatnimi zneski, če je to skladno z zavezo iz točke 3 in:

—

če je to nujno za ohranitev vrednost zavarovanja posojila (na primer, da se pokrijejo stroški vzdrževanja jamstva, zavarovanja, davkov, poroštva, stroški nesolventnosti ali pravni stroški) ali

| — | kako drugače povezano z zmanjševanjem kapitalskih izgub in/ali s povečevanjem pričakovane vrednosti vračila posojila ali drugega sredstva na podlagi ČSV (na primer izpolnjevanje bistvenih potreb po investicijskem delovnem kapitalu ali likvidnostnih potreb osnovne dejavnosti/regulativne skupine), |
| --- | --- |

—

kako drugače povezano z zmanjševanjem kapitalskih izgub in/ali s povečevanjem pričakovane vrednosti vračila posojila ali drugega sredstva na podlagi ČSV (na primer izpolnjevanje bistvenih potreb po investicijskem delovnem kapitalu ali likvidnostnih potreb osnovne dejavnosti/regulativne skupine),

| — | za dodatno financiranje se uporablja naslednja omejitev:






  — | če je nominalna izpostavljenost zadevni regulativni skupini manjša od [...], dodatno financiranje ne bo preseglo [...] nominalne izpostavljenosti, |
| --- | --- | --- |

—

za dodatno financiranje se uporablja naslednja omejitev:

—

če je nominalna izpostavljenost zadevni regulativni skupini manjša od [...], dodatno financiranje ne bo preseglo [...] nominalne izpostavljenosti,

| — | če je nominalna izpostavljenost zadevni regulativni skupini med [...] in [...], dodatno financiranje ne bo preseglo [...], |
| --- | --- |

—

če je nominalna izpostavljenost zadevni regulativni skupini med [...] in [...], dodatno financiranje ne bo preseglo [...],

| — | če nominalna izpostavljenost zadevni regulativni skupini presega [...] milijonov EUR, dodatno financiranje ne bo preseglo [...] % nominalne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

—

če nominalna izpostavljenost zadevni regulativni skupini presega [...] milijonov EUR, dodatno financiranje ne bo preseglo [...] % nominalne izpostavljenosti.

| (c) | Nove regulativne skupine

  Nova posojila novim regulativnim skupinam: Združeni subjekt lahko izda posojila novi regulativni skupini samo, če so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji: | prihodki se uporabijo za zmanjšanje izpostavljenosti obstoječe regulativne skupine in |
| --- | --- | --- |

(c)

Nove regulativne skupine

Nova posojila novim regulativnim skupinam: Združeni subjekt lahko izda posojila novi regulativni skupini samo, če so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji:

prihodki se uporabijo za zmanjšanje izpostavljenosti obstoječe regulativne skupine in

| | celotni znesek transakcije ne poveča skupne čiste izpostavljenosti združenemu subjektu in |
| --- | --- |

celotni znesek transakcije ne poveča skupne čiste izpostavljenosti združenemu subjektu in

| | novo posojilo zmanjša pričakovane kapitalske izgube na najnižjo raven in/ali poveča pričakovane vrednosti vračila (merjene na podlagi ČSV) v primerjavi z drugimi strategijami prestrukturiranja ali zasega in |
| --- | --- |

novo posojilo zmanjša pričakovane kapitalske izgube na najnižjo raven in/ali poveča pričakovane vrednosti vračila (merjene na podlagi ČSV) v primerjavi z drugimi strategijami prestrukturiranja ali zasega in

| | obresti se ne kapitalizirajo. |
| --- | --- |

obresti se ne kapitalizirajo.

| 6. | Posebne posojilne zaveze za hipotekarni portfelj. Naslednje posebne posojilne zaveze se bodo uporabljale tudi za prestrukturiranje obstoječih hipotekarnih posojil. Kadar preostali znesek posojila presega vrednost nepremičnine, lahko združeni subjekt pospeši odkup posojila z odprodajo nepremičnine, tako da zagotovi dodatno financiranje prodajalcu, kar omogoči odplačilo še neporavnanega zneska, in je to skladno z zavezo iz točke 3. |
| --- | --- |

6.

Posebne posojilne zaveze za hipotekarni portfelj. Naslednje posebne posojilne zaveze se bodo uporabljale tudi za prestrukturiranje obstoječih hipotekarnih posojil. Kadar preostali znesek posojila presega vrednost nepremičnine, lahko združeni subjekt pospeši odkup posojila z odprodajo nepremičnine, tako da zagotovi dodatno financiranje prodajalcu, kar omogoči odplačilo še neporavnanega zneska, in je to skladno z zavezo iz točke 3.

| 7. | Če je to v nacionalnem interesu, lahko irski nacionalni organi izjemoma določijo, da so za zgornje omejitve posojil iz točk 7 in 8 potrebne izjeme, da se povečajo pričakovane vrednosti vračila na podlagi čiste sedanje vrednosti. Take izjeme bodo predmet predhodnega soglasja Evropske komisije. |
| --- | --- |

7.

Če je to v nacionalnem interesu, lahko irski nacionalni organi izjemoma določijo, da so za zgornje omejitve posojil iz točk 7 in 8 potrebne izjeme, da se povečajo pričakovane vrednosti vračila na podlagi čiste sedanje vrednosti. Take izjeme bodo predmet predhodnega soglasja Evropske komisije.

| 8. | Prenos zapuščinskih vlog bank Anglo in INBS. Po prenosu vseh zapuščinskih vlog bank Anglo in INBS (pri čemer vloge ne vključujejo vlog znotraj skupine, medbančnih depozitov, financiranja podjetij, izdanih dolžniških vrednostnih papirjev ali financiranja s strani centralnih bank in/ali enakovrednih institucij) bodo združenemu subjektu ostale kategorije vlog in spodaj opredeljeni računi („izključene obveznosti“), ki lahko ostanejo v združenem subjektu ob upoštevanju s tem povezanih zavez:
  vloge, ki se v času prenosa vlog hranijo pri ali v imenu katere koli podružnice prenositelja (razen Isle of Man Co);






  (a) | zavarovani računi (v korist prenositelja ali druge osebe) in vloge, ki se nanašajo ali so povezane z regulativno skupino, od prenositelja ali depozitnih računov za indeksne obveznice v času prenosa; |
| --- | --- | --- |

8.

Prenos zapuščinskih vlog bank Anglo in INBS. Po prenosu vseh zapuščinskih vlog bank Anglo in INBS (pri čemer vloge ne vključujejo vlog znotraj skupine, medbančnih depozitov, financiranja podjetij, izdanih dolžniških vrednostnih papirjev ali financiranja s strani centralnih bank in/ali enakovrednih institucij) bodo združenemu subjektu ostale kategorije vlog in spodaj opredeljeni računi („izključene obveznosti“), ki lahko ostanejo v združenem subjektu ob upoštevanju s tem povezanih zavez:

vloge, ki se v času prenosa vlog hranijo pri ali v imenu katere koli podružnice prenositelja (razen Isle of Man Co);

(a)

zavarovani računi (v korist prenositelja ali druge osebe) in vloge, ki se nanašajo ali so povezane z regulativno skupino, od prenositelja ali depozitnih računov za indeksne obveznice v času prenosa;

| (b) | vloge, ki so v času prenosa denominirane v drugih valutah, ki niso EUR, ameriški dolar (USD) ali šterling. Te vloge se ob dospelosti ne bodo nadomestile; |
| --- | --- |

(b)

vloge, ki so v času prenosa denominirane v drugih valutah, ki niso EUR, ameriški dolar (USD) ali šterling. Te vloge se ob dospelosti ne bodo nadomestile;

| (c) | vloge, ki se hranijo ali so knjižene v podružnicah v Jerseyu, Düsseldorfu, Nemčija, ali na Dunaju, Avstrija. Te vloge se ob dospelosti ne bodo nadomestile; |
| --- | --- |

(c)

vloge, ki se hranijo ali so knjižene v podružnicah v Jerseyu, Düsseldorfu, Nemčija, ali na Dunaju, Avstrija. Te vloge se ob dospelosti ne bodo nadomestile;

| (d) | vsi računi, ki izkazujejo negativno stanje; |
| --- | --- |

(d)

vsi računi, ki izkazujejo negativno stanje;

| (e) | notranji kontrolni računi; |
| --- | --- |

(e)

notranji kontrolni računi;

| (f) | računi, pri katerih je račun ali stranka, na katero se račun nanaša, predmet preiskave, ki so jo uvedli bodisi policijski organi, organi za preprečevanje goljufij ali preiskovalni organi; in |
| --- | --- |

(f)

računi, pri katerih je račun ali stranka, na katero se račun nanaša, predmet preiskave, ki so jo uvedli bodisi policijski organi, organi za preprečevanje goljufij ali preiskovalni organi; in

| (g) | vsi računi banke INBS, ki so opredeljeni v računovodskih evidencah prenositelja pod podružnico [...]. |
| --- | --- |

(g)

vsi računi banke INBS, ki so opredeljeni v računovodskih evidencah prenositelja pod podružnico [...].

| 9. | Omejitve za vloge in izključene obveznosti. Združeni subjekt ne bo zbiral vlog novih strank. Skupni znesek vlog obstoječih strank na dan združitve nikoli ne sme preseči 1 milijarde EUR, vanj pa so zajete samo tiste vloge, ki so navedene v zgornji točki (10). Združeni subjekt bo zmanjševal vloge po približno enaki stopnji, kot bodo likvidirana njihova povezana sredstva (oziroma, če povezana sredstva ne obstajajo, po približno enaki stopnji, kot bo likvidiran portfelj skupnih neto posojil), in sicer brez upoštevanja sprememb tečaja in pogodbenih obveznosti za ohranitev vlog. Poleg tega portfelj vlog združenega subjekta nikoli ne sme preseči napovedi iz načrta prestrukturiranja za več kot 200 milijonov EUR. |
| --- | --- |

9.

Omejitve za vloge in izključene obveznosti. Združeni subjekt ne bo zbiral vlog novih strank. Skupni znesek vlog obstoječih strank na dan združitve nikoli ne sme preseči 1 milijarde EUR, vanj pa so zajete samo tiste vloge, ki so navedene v zgornji točki (10). Združeni subjekt bo zmanjševal vloge po približno enaki stopnji, kot bodo likvidirana njihova povezana sredstva (oziroma, če povezana sredstva ne obstajajo, po približno enaki stopnji, kot bo likvidiran portfelj skupnih neto posojil), in sicer brez upoštevanja sprememb tečaja in pogodbenih obveznosti za ohranitev vlog. Poleg tega portfelj vlog združenega subjekta nikoli ne sme preseči napovedi iz načrta prestrukturiranja za več kot 200 milijonov EUR.

| 10. | Skrbnik spremljanja. Združeni subjekt bo imenoval skrbnika spremljanja, ki ga mora potrditi Evropska komisija in ki bo preveril skladnost z zgoraj navedenimi zavezami.
  Skrbnik spremljanja bo imenovan za dobo treh let. Pravila imenovanja skrbnika spremljanja in njegove dolžnosti so navedene v Prilogi II. Skrbnik spremljanja bo moral zlasti dokazati, da ima izkušnje na področju prestrukturiranja posojil in upravljanja posojil za namene spremljanja zavez iz točk 3 in 6. |
| --- | --- |

10.

Skrbnik spremljanja. Združeni subjekt bo imenoval skrbnika spremljanja, ki ga mora potrditi Evropska komisija in ki bo preveril skladnost z zgoraj navedenimi zavezami.

Skrbnik spremljanja bo imenovan za dobo treh let. Pravila imenovanja skrbnika spremljanja in njegove dolžnosti so navedene v Prilogi II. Skrbnik spremljanja bo moral zlasti dokazati, da ima izkušnje na področju prestrukturiranja posojil in upravljanja posojil za namene spremljanja zavez iz točk 3 in 6.

| 11. | Izvrševanje in poročanje. Irski organi bodo zagotovili, da bo združeni subjekt deloval skladno z zgoraj navedenimi zavezami. Irski organi predložijo redna poročila o ukrepih, ki se sprejmejo za zagotovitev skladnosti z zavezami. Prvo poročilo se predloži Komisiji najpozneje šest mesecev po odobritvi od datuma uradnega obvestila o tem sklepu in nato v šestmesečnih presledkih. |
| --- | --- |

11.

Izvrševanje in poročanje. Irski organi bodo zagotovili, da bo združeni subjekt deloval skladno z zgoraj navedenimi zavezami. Irski organi predložijo redna poročila o ukrepih, ki se sprejmejo za zagotovitev skladnosti z zavezami. Prvo poročilo se predloži Komisiji najpozneje šest mesecev po odobritvi od datuma uradnega obvestila o tem sklepu in nato v šestmesečnih presledkih.

---

(1)  Zaradi jasnosti je treba navesti, da je lahko regulativna skupina sestavljena iz enega samega posojilojemalca ali več strank, ki jim je združeni subjekt odobril posojilo. Če je regulativna skupina sestavljena iz več strank, se lahko izda več posojil, ki so medsebojno zavarovana. Kadar poskušamo čim bolj zmanjšati kapitalske izgube ali povečati vračila, je bolje, če se posojila obravnavajo na ravni regulativne skupine kakor na ravni posameznega posojilojemalca.

---

PRILOGA II

IMENOVANJE IN DOLŽNOSTI SKRBNIKA SPREMLJANJA

Banki Anglo Irish Bank in INBS se skupno imenujeta „združeni subjekt“.

I.   Skrbnik spremljanja

| 1. | Irski organi se zavezujejo, da bo združeni subjekt imenoval skrbnika spremljanja za obdobje treh let. |
| --- | --- |

1.

Irski organi se zavezujejo, da bo združeni subjekt imenoval skrbnika spremljanja za obdobje treh let.

| 2. | Skrbnik spremljanja je ena ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki delujejo neodvisno od združenega subjekta. Potrdi ga Komisija in imenuje združeni subjekt, njegova dolžnost pa je spremljanje, ali združeni subjekt izpolnjuje svoje obveznosti v odnosu do Komisije ter izvaja načrt prestrukturiranja in reševanja. |
| --- | --- |

2.

Skrbnik spremljanja je ena ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki delujejo neodvisno od združenega subjekta. Potrdi ga Komisija in imenuje združeni subjekt, njegova dolžnost pa je spremljanje, ali združeni subjekt izpolnjuje svoje obveznosti v odnosu do Komisije ter izvaja načrt prestrukturiranja in reševanja.

| 3. | Skrbnik spremljanja mora biti neodvisen od združenega subjekta in mora biti ustrezno usposobljen za izvajanje svojih pooblastil, na primer kot investicijska banka, svetovalec ali revizor, poleg tega pa ne sme biti ali postati izpostavljen navzkrižju interesov. Skrbnik spremljanja mora zlasti izkazovati izkušnje na področju prestrukturiranja posojil in upravljanja posojil za namene spremljanja zavez iz točk 2 in 5. Skrbnika spremljanja plačuje združeni subjekt, ki ne sme vplivati na neodvisno in učinkovito izpolnjevanje njegovih nalog in pooblastil. |
| --- | --- |

3.

Skrbnik spremljanja mora biti neodvisen od združenega subjekta in mora biti ustrezno usposobljen za izvajanje svojih pooblastil, na primer kot investicijska banka, svetovalec ali revizor, poleg tega pa ne sme biti ali postati izpostavljen navzkrižju interesov. Skrbnik spremljanja mora zlasti izkazovati izkušnje na področju prestrukturiranja posojil in upravljanja posojil za namene spremljanja zavez iz točk 2 in 5. Skrbnika spremljanja plačuje združeni subjekt, ki ne sme vplivati na neodvisno in učinkovito izpolnjevanje njegovih nalog in pooblastil.

II.   Imenovanje skrbnika spremljanja

Predlog irskih organov

Najpozneje v štirih tednih po datumu prejetja sklepa o odobritvi načrta prestrukturiranja in reševanja združenega subjekta irski organi posredujejo v odobritev Komisiji imena dveh ali več oseb kot skrbnikov spremljanja z navedbo, katera je njihova prva izbira. Predlog mora vsebovati zadostne informacije, da Komisija lahko preveri, ali predlagani skrbnik izpolnjuje zahteve, določene v odstavku 3, in vključuje:

| | celotne pogoje za predlagana pooblastila, skupaj z vsemi potrebnimi določbami, ki omogočajo, da skrbnik spremljanja opravlja svoje dolžnosti v skladu s temi zavezami; |
| --- | --- |

celotne pogoje za predlagana pooblastila, skupaj z vsemi potrebnimi določbami, ki omogočajo, da skrbnik spremljanja opravlja svoje dolžnosti v skladu s temi zavezami;

| | opis delovnega načrta, ki navaja, kako namerava skrbnik spremljanja opravljati naloge, ki so mu bile dodeljene. |
| --- | --- |

opis delovnega načrta, ki navaja, kako namerava skrbnik spremljanja opravljati naloge, ki so mu bile dodeljene.

Odobritev ali zavrnitev s strani Komisije

Komisija ima pravico, da odobri ali zavrne predlagane skrbnike spremljanja in odobri predlagana pooblastila ob upoštevanju morebitnih sprememb, za katere meni, da so nujne za izpolnjevanje obveznosti skrbnika spremljanja. Skrbnik spremljanja je imenovan v enem tednu po odobritvi Komisije v skladu s pooblastili, ki jih je Komisija odobrila.

Novi predlog irskih organov

| 4. | Če so vsi predlagani skrbniki spremljanja zavrnjeni, irski organi v enem tednu od prejema obvestila o zavrnitvi predložijo imena najmanj dveh drugih oseb ali institucij v skladu s pogoji in ob upoštevanju postopka iz odstavkov 1 in 5. |
| --- | --- |

4.

Če so vsi predlagani skrbniki spremljanja zavrnjeni, irski organi v enem tednu od prejema obvestila o zavrnitvi predložijo imena najmanj dveh drugih oseb ali institucij v skladu s pogoji in ob upoštevanju postopka iz odstavkov 1 in 5.

Skrbnik spremljanja, ki ga imenuje Komisija

| 5. | Če Komisija zavrne tudi vse druge predlagane skrbnike spremljanja, imenuje skrbnika(-e) spremljanja, ki ga/jih združeni subjekt določi v skladu s pooblastili skrbnika, odobrenimi s strani Komisije. |
| --- | --- |

5.

Če Komisija zavrne tudi vse druge predlagane skrbnike spremljanja, imenuje skrbnika(-e) spremljanja, ki ga/jih združeni subjekt določi v skladu s pooblastili skrbnika, odobrenimi s strani Komisije.

III.   Dolžnosti skrbnika spremljanja

| 6. | Dolžnost skrbnika spremljanja je zagotoviti skladnost s pogoji in obveznostmi, ki izhajajo iz tega sklepa, ter izvajanje načrta prestrukturiranja in reševanja. |
| --- | --- |

6.

Dolžnost skrbnika spremljanja je zagotoviti skladnost s pogoji in obveznostmi, ki izhajajo iz tega sklepa, ter izvajanje načrta prestrukturiranja in reševanja.

Dolžnosti in obveznosti skrbnika spremljanja

| 7. | Skrbnik spremljanja:






  (i) | Komisiji v štirih tednih od imenovanja predlaga podroben delovni načrt, v katerem je opisano, kako namerava spremljati skladnost z zavezami v odnosu do Komisije ter izvajanje načrta prestrukturiranja in reševanja; |
| --- | --- | --- |

7.

Skrbnik spremljanja:

(i)

Komisiji v štirih tednih od imenovanja predlaga podroben delovni načrt, v katerem je opisano, kako namerava spremljati skladnost z zavezami v odnosu do Komisije ter izvajanje načrta prestrukturiranja in reševanja;

| (ii) | spremlja skladnost z vsemi zavezami, ki so jih prevzeli irski organi v imenu združenega subjekta, ter izvajanje načrta prestrukturirana in reševanja; |
| --- | --- |

(ii)

spremlja skladnost z vsemi zavezami, ki so jih prevzeli irski organi v imenu združenega subjekta, ter izvajanje načrta prestrukturirana in reševanja;

| (iii) | predlaga ukrepe, za katere meni, da so potrebni za zagotovitev skladnosti irskih organov z vsemi zavezami v odnosu do Komisije; |
| --- | --- |

(iii)

predlaga ukrepe, za katere meni, da so potrebni za zagotovitev skladnosti irskih organov z vsemi zavezami v odnosu do Komisije;

| (iv) | Komisiji, združenemu subjektu in irskim organom v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja predloži osnutek pisnega poročila v angleškem jeziku. To poročilo zajema izpolnjevanje obveznosti skrbnika spremljanja v okviru njegovih pooblastil, skladnost z vsemi zavezami ter izvajanje načrta prestrukturiranja in reševanja. Vsi prejemniki osnutka poročila lahko v petih delovnih dneh predložijo svoje pripombe. Skrbnik spremljanja v petih delovnih dneh od prejema pripomb pripravi končno poročilo in ga predloži Komisiji ob upoštevanju, če je mogoče in po lastni presoji, predloženih pripomb. Skrbnik bo poslal kopijo končnega poročila tudi irskim organom in združenemu subjektu. Če osnutek poročila ali končno poročilo vsebujeta informacije, ki se ne smejo razkriti združenemu subjektu ali irskim organom, bodo združeni subjekt ali irski organi prejeli samo nezaupno različico osnutka poročila ali končnega poročila. Skrbnik spremljanja ne sme predložiti nobene različice poročila združenemu subjektu in/ali irskim organom, dokler je ne predloži Komisiji. |
| --- | --- |

(iv)

Komisiji, združenemu subjektu in irskim organom v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja predloži osnutek pisnega poročila v angleškem jeziku. To poročilo zajema izpolnjevanje obveznosti skrbnika spremljanja v okviru njegovih pooblastil, skladnost z vsemi zavezami ter izvajanje načrta prestrukturiranja in reševanja. Vsi prejemniki osnutka poročila lahko v petih delovnih dneh predložijo svoje pripombe. Skrbnik spremljanja v petih delovnih dneh od prejema pripomb pripravi končno poročilo in ga predloži Komisiji ob upoštevanju, če je mogoče in po lastni presoji, predloženih pripomb. Skrbnik bo poslal kopijo končnega poročila tudi irskim organom in združenemu subjektu. Če osnutek poročila ali končno poročilo vsebujeta informacije, ki se ne smejo razkriti združenemu subjektu ali irskim organom, bodo združeni subjekt ali irski organi prejeli samo nezaupno različico osnutka poročila ali končnega poročila. Skrbnik spremljanja ne sme predložiti nobene različice poročila združenemu subjektu in/ali irskim organom, dokler je ne predloži Komisiji.

Komisija lahko skrbniku spremljanja da navodila ali usmeritve, da se zagotovi izpolnjevanje zavez v odnosu do Komisije ter izvajanje načrta prestrukturiranja in reševanja.

Irski organi in združeni subjekt zagotovijo vse potrebno sodelovanje, podporo in informacije, ki jih skrbnik spremljanja lahko upravičeno zahteva za opravljanje svojih nalog. Skrbnik spremljanja ima neomejen dostop do knjig, evidenc, dokumentov, vodstvenega in drugega osebja ter do datotek, lokacij in tehničnih informacij združenega subjekta, ki so potrebne za opravljanje njegovih nalog v skladu z zavezami.

---