# Jurnalul Oficial L 139/2012

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2012.139.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 139 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5526 mai 2012 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2012.139.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 139

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5526 mai 2012

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | 2012/268/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 29 iunie 2011 privind ajutorul de stat nr. SA.14554 (C 7/04) pus în aplicare de Germania pentru Gesellschaft für Weinabsatz (Societate de comercializare a vinului)
  [notificată cu numărul C(2011) 4426] | 1 |
| | | 2012/269/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 29 iunie 2011 privind ajutoarele de stat nr. SA.32504 (2011/N) și C 11/10 (ex N 667/09) puse în aplicare de Irlanda în favoarea Anglo Irish Bank și Irish Nationwide Building Society
  [notificată cu numărul C(2011) 4432]

   (
  1
  ) | 18 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

2012/268/UE

*

Decizia Comisiei din 29 iunie 2011 privind ajutorul de stat nr. SA.14554 (C 7/04) pus în aplicare de Germania pentru Gesellschaft für Weinabsatz (Societate de comercializare a vinului)
  [notificată cu numărul C(2011) 4426]

[notificată cu numărul C(2011) 4426]

1

2012/269/UE

*

Decizia Comisiei din 29 iunie 2011 privind ajutoarele de stat nr. SA.32504 (2011/N) și C 11/10 (ex N 667/09) puse în aplicare de Irlanda în favoarea Anglo Irish Bank și Irish Nationwide Building Society
  [notificată cu numărul C(2011) 4432]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 4432]

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 26.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 139/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 29 iunie 2011

privind ajutorul de stat nr. SA.14554 (C 7/04) pus în aplicare de Germania pentru Gesellschaft für Weinabsatz (Societate de comercializare a vinului)

[notificată cu numărul C(2011) 4426]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(2012/268/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

după invitarea părților interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (2),

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

| (1) | În urma unei plângeri primite la 10 mai 2001, Comisia a trimis o solicitare scrisă Republicii Federale Germania la 9 noiembrie 2001. Măsura a fost notificată prin scrisoarea din 5 martie 2002, trimisă ca răspuns la această solicitare din partea Comisiei și primită la 8 martie 2002. Deoarece la momentul respectiv măsura fusese deja pusă în aplicare, aceasta a fost inclusă pe lista schemelor de ajutor care nu au fost notificate (ajutorul nr. NN 159/02). |
| --- | --- |

(1)

În urma unei plângeri primite la 10 mai 2001, Comisia a trimis o solicitare scrisă Republicii Federale Germania la 9 noiembrie 2001. Măsura a fost notificată prin scrisoarea din 5 martie 2002, trimisă ca răspuns la această solicitare din partea Comisiei și primită la 8 martie 2002. Deoarece la momentul respectiv măsura fusese deja pusă în aplicare, aceasta a fost inclusă pe lista schemelor de ajutor care nu au fost notificate (ajutorul nr. NN 159/02).

| (2) | Germania a trimis informații suplimentare prin scrisoarea din 20 noiembrie 2002, primită la 25 noiembrie 2002, prin scrisoarea din 28 aprilie 2003, primită la 2 mai 2003, prin scrisoarea din 27 mai 2003, primită la 28 mai 2003 și prin faxul din 2 octombrie 2003. |
| --- | --- |

(2)

Germania a trimis informații suplimentare prin scrisoarea din 20 noiembrie 2002, primită la 25 noiembrie 2002, prin scrisoarea din 28 aprilie 2003, primită la 2 mai 2003, prin scrisoarea din 27 mai 2003, primită la 28 mai 2003 și prin faxul din 2 octombrie 2003.

| (3) | Prin scrisoarea din 19 februarie 2004, SG-Greffe (2004) D/200645, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniția, în ceea ce privește ajutorul, procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 19 februarie 2004, SG-Greffe (2004) D/200645, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniția, în ceea ce privește ajutorul, procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

| (4) | Decizia Comisiei de deschidere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutor. |
| --- | --- |

(4)

Decizia Comisiei de deschidere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutor.

| (5) | Comisia nu a primit observații de la părțile interesate (4). |
| --- | --- |

(5)

Comisia nu a primit observații de la părțile interesate (4).

| (6) | Germania și-a prezentat observațiile Comisiei în scrisoarea din 18 martie 2004, înregistrată de primire la data de 23 martie 2004. S-au trimis observații suplimentare prin scrisoarea din 10 ianuarie 2006, înregistrată la 10 ianuarie 2006 și prin scrisoarea din 13 iulie 2007, înregistrată la 16 iulie 2007. |
| --- | --- |

(6)

Germania și-a prezentat observațiile Comisiei în scrisoarea din 18 martie 2004, înregistrată de primire la data de 23 martie 2004. S-au trimis observații suplimentare prin scrisoarea din 10 ianuarie 2006, înregistrată la 10 ianuarie 2006 și prin scrisoarea din 13 iulie 2007, înregistrată la 16 iulie 2007.

| (7) | Prin scrisoarea din 21 octombrie 2008, SG-Greffe (2008) D/206430, Comisia a informat Germania că a decis să extindă procedura inițiată în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește ajutorul. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din 21 octombrie 2008, SG-Greffe (2008) D/206430, Comisia a informat Germania că a decis să extindă procedura inițiată în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește ajutorul.

| (8) | Decizia Comisiei de extindere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutor. |
| --- | --- |

(8)

Decizia Comisiei de extindere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutor.

| (9) | Comisia nu a primit observații de la părțile interesate. |
| --- | --- |

(9)

Comisia nu a primit observații de la părțile interesate.

| (10) | După o solicitare de prelungire a termenului, trimisă la 17 noiembrie 2008 și acceptată de Comisie la 21 noiembrie 2008), Germania a prezentat Comisiei observații prin scrisoarea din 23 decembrie 2008, înregistrată la 5 ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(10)

După o solicitare de prelungire a termenului, trimisă la 17 noiembrie 2008 și acceptată de Comisie la 21 noiembrie 2008), Germania a prezentat Comisiei observații prin scrisoarea din 23 decembrie 2008, înregistrată la 5 ianuarie 2009.

II.   DESCRIEREA DETALIATĂ A AJUTORULUI

II.1.   Titlul măsurii

| (11) | Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht [împrumut acordat Gesellschaft für Weinabsatz (Societate de comercializare a vinului) și renunțarea ulterioară la creanțe]. |
| --- | --- |

(11)

Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht [împrumut acordat Gesellschaft für Weinabsatz (Societate de comercializare a vinului) și renunțarea ulterioară la creanțe].

II.2.   Temei juridic

| (12) | Măsura a fost pusă în aplicare pe baza unui acord contractual între Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete (Fondul de reconstrucție pentru zonele viticole din Renania-Palatinat), denumită în continuare WAK și Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH (Societate de comercializare a vinului din Palatinat, societate cu răspundere limitată), denumită în continuare GfW. |
| --- | --- |

(12)

Măsura a fost pusă în aplicare pe baza unui acord contractual între Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete (Fondul de reconstrucție pentru zonele viticole din Renania-Palatinat), denumită în continuare WAK și Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH (Societate de comercializare a vinului din Palatinat, societate cu răspundere limitată), denumită în continuare GfW.

II.3.   Obiectiv

| (13) | Obiectivul a fost acordarea unui împrumut către GfW pentru achiziția de must de la societățile viticole și comercianți. Activele gajate au fost convenite drept garanții. Aceste active făceau, de asemenea, obiectul unor drepturi de retenție cu diverse grade (Eigentumsvorbehalt) ale societăților viticole și ale comercianților (Weinbaugetriebe und Kommissionäre), sub forma unor drepturi de retenție simple, extinse sau prelungite. Renunțarea la creanțe s-a produs în momentul în care GfW a întâmpinat dificultăți financiare din cauza prăbușirii prețurilor de pe piață. |
| --- | --- |

(13)

Obiectivul a fost acordarea unui împrumut către GfW pentru achiziția de must de la societățile viticole și comercianți. Activele gajate au fost convenite drept garanții. Aceste active făceau, de asemenea, obiectul unor drepturi de retenție cu diverse grade (Eigentumsvorbehalt) ale societăților viticole și ale comercianților (Weinbaugetriebe und Kommissionäre), sub forma unor drepturi de retenție simple, extinse sau prelungite. Renunțarea la creanțe s-a produs în momentul în care GfW a întâmpinat dificultăți financiare din cauza prăbușirii prețurilor de pe piață.

II.4.   Organism public

| (14) | WAK este o persoană juridică de drept public din landul Renania-Palatinat, înregistrată la Mainz. Aceasta își desfășoară activitatea în domeniul viticol, într-o manieră asemănătoare unei bănci. Activitatea tipică a WAK constă în acordarea de împrumuturi pentru comasarea terenurilor (Flurbereinigung). WAK se finanțează din contribuții, taxe, împrumuturi și granturi [articolul 8 alineatul (1) din Weinbergsaufbaugesetz (legea privind dezvoltarea societăților viticole)]. |
| --- | --- |

(14)

WAK este o persoană juridică de drept public din landul Renania-Palatinat, înregistrată la Mainz. Aceasta își desfășoară activitatea în domeniul viticol, într-o manieră asemănătoare unei bănci. Activitatea tipică a WAK constă în acordarea de împrumuturi pentru comasarea terenurilor (Flurbereinigung). WAK se finanțează din contribuții, taxe, împrumuturi și granturi [articolul 8 alineatul (1) din Weinbergsaufbaugesetz (legea privind dezvoltarea societăților viticole)].

II.5.   Beneficiari

| (15) | Beneficiara măsurii a fost GfW, care a primit din partea WAK un împrumut ai cărui termeni nu erau conformi cu condițiile de pe piață. |
| --- | --- |

(15)

Beneficiara măsurii a fost GfW, care a primit din partea WAK un împrumut ai cărui termeni nu erau conformi cu condițiile de pe piață.

| (16) | GfW a fost o filială deținută integral de Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd (asociația fermierilor viticoli și a societăților viticole din sudul landului Renania-Palatinat). Aceasta a fost înființată în 1984, cu scopul comercializării vinului, iar activitatea sa consta în producerea și comercializarea de vin spumant, suc de struguri, jeleu de struguri, rachiu și brandy din struguri. GfW presta, de asemenea, servicii destinate societăților viticole, legate de măsuri de distilare (Destillationsmaßnahmen). Aceste măsuri de distilare implicau măsurile care fac obiectul organizării comune a pieței (6) și distilări finanțate de stat, realizate în mod normal pe baza deciziilor Consiliului (7). Legat de acest aspect, GfW s-a ocupat cu consilierea micilor producători de vin și a organizat transportul vinului către distilerii. |
| --- | --- |

(16)

GfW a fost o filială deținută integral de Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd (asociația fermierilor viticoli și a societăților viticole din sudul landului Renania-Palatinat). Aceasta a fost înființată în 1984, cu scopul comercializării vinului, iar activitatea sa consta în producerea și comercializarea de vin spumant, suc de struguri, jeleu de struguri, rachiu și brandy din struguri. GfW presta, de asemenea, servicii destinate societăților viticole, legate de măsuri de distilare (Destillationsmaßnahmen). Aceste măsuri de distilare implicau măsurile care fac obiectul organizării comune a pieței (6) și distilări finanțate de stat, realizate în mod normal pe baza deciziilor Consiliului (7). Legat de acest aspect, GfW s-a ocupat cu consilierea micilor producători de vin și a organizat transportul vinului către distilerii.

| (17) | Alți posibili beneficiari sunt societățile viticole și comercianții de la care GfW a ajuns, în urma împrumutului, în situația de a cumpăra must și care nu au renunțat la niciuna din creanțele lor față de GfW atunci când WAK a decis să procedeze în acest fel în momentul în care GfW a întâmpinat dificultăți financiare. |
| --- | --- |

(17)

Alți posibili beneficiari sunt societățile viticole și comercianții de la care GfW a ajuns, în urma împrumutului, în situația de a cumpăra must și care nu au renunțat la niciuna din creanțele lor față de GfW atunci când WAK a decis să procedeze în acest fel în momentul în care GfW a întâmpinat dificultăți financiare.

II.6.   Contextul ajutorului

| (18) | În 1999, folosind un împrumut de 15 302 696,25 EUR din partea WAK și resurse proprii, GfW a achiziționat 44 de milioane de litri de must. O proporție de 60 % din acest must avea cel puțin 60 de grade Oechsle și o medie de 81 de grade Oechsle. O proporție de 40 % din must era must pentru vin de masă obișnuit, cu minimum 44 de grade Oechsle, achiziționat pentru a beneficia de condițiile avantajoase de distilare preventivă. Pentru tot mustul achiziționat s-a plătit un preț mediu de 0,38 EUR pe litru. Nu s-a achiziționat vin finit. Achiziția s-a realizat pe baza drepturilor de retenție simple, extinse sau prelungite (einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte) ale societăților viticole și ale comercianților. În același timp, s-a convenit ca aceste active gajate să servească drept garanție pentru WAK. |
| --- | --- |

(18)

În 1999, folosind un împrumut de 15 302 696,25 EUR din partea WAK și resurse proprii, GfW a achiziționat 44 de milioane de litri de must. O proporție de 60 % din acest must avea cel puțin 60 de grade Oechsle și o medie de 81 de grade Oechsle. O proporție de 40 % din must era must pentru vin de masă obișnuit, cu minimum 44 de grade Oechsle, achiziționat pentru a beneficia de condițiile avantajoase de distilare preventivă. Pentru tot mustul achiziționat s-a plătit un preț mediu de 0,38 EUR pe litru. Nu s-a achiziționat vin finit. Achiziția s-a realizat pe baza drepturilor de retenție simple, extinse sau prelungite (einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte) ale societăților viticole și ale comercianților. În același timp, s-a convenit ca aceste active gajate să servească drept garanție pentru WAK.

| (19) | Potrivit informațiilor furnizate de Germania, planul de afaceri al GfW era acela de a profita de oportunitățile de distilare oferite de Regulamentul (CEE) nr. 822/87 pentru 40 % din must și de a prelucra 60 % din must pentru a obține vin brut, destinat producerii de vin spumant, care urma să fie vândut producătorilor de vin spumant. În plus, GfW intenționa să stocheze 20 % din vinul brut timp de 9-12 luni, pentru a profita de subvențiile UE pentru stocarea vinului în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 822/87, înainte ca acesta să fie vândut pe piața vinului brut, pentru producerea de vin spumant. |
| --- | --- |

(19)

Potrivit informațiilor furnizate de Germania, planul de afaceri al GfW era acela de a profita de oportunitățile de distilare oferite de Regulamentul (CEE) nr. 822/87 pentru 40 % din must și de a prelucra 60 % din must pentru a obține vin brut, destinat producerii de vin spumant, care urma să fie vândut producătorilor de vin spumant. În plus, GfW intenționa să stocheze 20 % din vinul brut timp de 9-12 luni, pentru a profita de subvențiile UE pentru stocarea vinului în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 822/87, înainte ca acesta să fie vândut pe piața vinului brut, pentru producerea de vin spumant.

| (20) | La 11 noiembrie 1999, societățile viticole și comercianții au primit un acont în valoare de 80 % din prețul de vânzare. Acontul a fost, în medie, de 0,31 EUR pe litru. |
| --- | --- |

(20)

La 11 noiembrie 1999, societățile viticole și comercianții au primit un acont în valoare de 80 % din prețul de vânzare. Acontul a fost, în medie, de 0,31 EUR pe litru.

| (21) | În 1999, GfW și-a trimis 40 % din stocuri pentru distilare preventivă. Din cauza scăderii prețurilor de pe piața de vin brut de la sfârșitul anului 1999, GfW a hotărât să vândă vin brut în acel an și să aștepte restabilirea pieței în anul 2000. |
| --- | --- |

(21)

În 1999, GfW și-a trimis 40 % din stocuri pentru distilare preventivă. Din cauza scăderii prețurilor de pe piața de vin brut de la sfârșitul anului 1999, GfW a hotărât să vândă vin brut în acel an și să aștepte restabilirea pieței în anul 2000.

| (22) | În anul 2000, din cauza recoltelor relativ mari și a scăderii vânzărilor de vin spumant, piața de vinuri albe a suferit o cădere și mai accentuată (prețurile medii scăzând în anumite cazuri cu până la 0,20 EUR). O mare parte din vinul vărsat aflat încă în depozite a trebuit să fie trimis pentru o nouă rundă de distilare. |
| --- | --- |

(22)

În anul 2000, din cauza recoltelor relativ mari și a scăderii vânzărilor de vin spumant, piața de vinuri albe a suferit o cădere și mai accentuată (prețurile medii scăzând în anumite cazuri cu până la 0,20 EUR). O mare parte din vinul vărsat aflat încă în depozite a trebuit să fie trimis pentru o nouă rundă de distilare.

| (23) | Ca urmare a unei modificări a organizării comune a pieței vitivinicole, adoptată în 1999 și intrată în vigoare la 1 august 2000, distilarea preventivă în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 822/87 a fost înlocuită cu distilarea pentru aprovizionarea pieței alcoolului alimentar în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1493/1999. Termenii erau mult mai puțin avantajoși, putându-se obține numai circa jumătate din prețul anterior pentru distilare preventivă, de 0,50-0,55 EUR pe litru. |
| --- | --- |

(23)

Ca urmare a unei modificări a organizării comune a pieței vitivinicole, adoptată în 1999 și intrată în vigoare la 1 august 2000, distilarea preventivă în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 822/87 a fost înlocuită cu distilarea pentru aprovizionarea pieței alcoolului alimentar în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1493/1999. Termenii erau mult mai puțin avantajoși, putându-se obține numai circa jumătate din prețul anterior pentru distilare preventivă, de 0,50-0,55 EUR pe litru.

| (24) | În urma scăderii abrupte a prețurilor din anul 2000, a devenit imposibil pentru GfW să realizeze profiturile preconizate, atât pe piața vinului, cât și prin distilare pentru aprovizionarea pieței alcoolului alimentar. Drept urmare, valoarea contabilă a stocurilor GfW a trebuit redusă semnificativ, ceea ce a făcut ca pasivele GfW să depășească activele. |
| --- | --- |

(24)

În urma scăderii abrupte a prețurilor din anul 2000, a devenit imposibil pentru GfW să realizeze profiturile preconizate, atât pe piața vinului, cât și prin distilare pentru aprovizionarea pieței alcoolului alimentar. Drept urmare, valoarea contabilă a stocurilor GfW a trebuit redusă semnificativ, ceea ce a făcut ca pasivele GfW să depășească activele.

| (25) | Având în vedere problemele comerciale descrise mai sus, s-a întocmit o situație contabilă intermediară pentru anul încheiat la 31 octombrie 2000, care a fost examinată de un auditor. La 31 octombrie 2000, pasivele GfW (15 670 155 EUR) erau mai mari decât activele curente (9 886 856 EUR) cu 5 783 299 EUR. Pasivele GfW sunt detaliate în tabelul de mai jos. Potrivit unui raport pregătit de Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH, GfW urma să se confrunte în scurt timp cu o procedură de insolvență dacă nu se lua nicio măsură pentru evitarea acestui lucru, din cauză că pasivele aveau o valoare mai mare decât activele (Überschuldung). |
| --- | --- |

(25)

Având în vedere problemele comerciale descrise mai sus, s-a întocmit o situație contabilă intermediară pentru anul încheiat la 31 octombrie 2000, care a fost examinată de un auditor. La 31 octombrie 2000, pasivele GfW (15 670 155 EUR) erau mai mari decât activele curente (9 886 856 EUR) cu 5 783 299 EUR. Pasivele GfW sunt detaliate în tabelul de mai jos. Potrivit unui raport pregătit de Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH, GfW urma să se confrunte în scurt timp cu o procedură de insolvență dacă nu se lua nicio măsură pentru evitarea acestui lucru, din cauză că pasivele aveau o valoare mai mare decât activele (Überschuldung).

| (26) | Tabelul 1







  (în EUR) |
| --- | --- |
| Datorii către | Sumă |
| WAK | 10 150 959 |
| Instituții financiare | 726 892 |
| Furnizori | 218 460 |
| Societăți și comercianți din domeniul viticol | 4 355 581 |
| Alții | 218 263 |
| Total | 15 670 155 |

(26)

Tabelul 1

(în EUR)

Datorii către

Sumă

WAK

10 150 959

Instituții financiare

726 892

Furnizori

218 460

Societăți și comercianți din domeniul viticol

4 355 581

Alții

218 263

Total

15 670 155

| (27) | În conformitate cu articolul 19 din Legea insolvenței din Germania (Insolvenzordnung), o situație în care pasivele depășesc ca valoare activele unei societăți reprezintă un motiv de deschidere a procedurii de insolvență. Din această cauză, în conformitate cu articolul 64 din Legea societăților comerciale în versiunea anterioară, coroborat cu articolul 19 din Legea insolvenței, comitetul executiv al GfW avea obligația de a solicita deschiderea procedurii de insolvență în termen de trei săptămâni de la apariția situației în care pasivele depășeau ca valoare activele (Überschuldung). |
| --- | --- |

(27)

În conformitate cu articolul 19 din Legea insolvenței din Germania (Insolvenzordnung), o situație în care pasivele depășesc ca valoare activele unei societăți reprezintă un motiv de deschidere a procedurii de insolvență. Din această cauză, în conformitate cu articolul 64 din Legea societăților comerciale în versiunea anterioară, coroborat cu articolul 19 din Legea insolvenței, comitetul executiv al GfW avea obligația de a solicita deschiderea procedurii de insolvență în termen de trei săptămâni de la apariția situației în care pasivele depășeau ca valoare activele (Überschuldung).

| (28) | Ca urmare a insolvenței iminente, GfW a solicitat anumitor creditori (WAK, societățile viticole și circa 130 de comercianți implicați în achiziția descrisă la considerentul 18) să renunțe la o parte din creanțele lor neîncasate, pentru a permite societății să își continue activitatea comercială. În cazul societăților viticole și al comercianților, era vorba de renunțarea la 90 % din creanțele neîncasate, cu alte cuvinte aceștia urmau să primească în plus numai 2 % din prețul de vânzare convenit. Restul deficitului urma să fie eliminat prin subordonarea necesară a creanțelor și prin renunțarea la creanțe de către WAK. |
| --- | --- |

(28)

Ca urmare a insolvenței iminente, GfW a solicitat anumitor creditori (WAK, societățile viticole și circa 130 de comercianți implicați în achiziția descrisă la considerentul 18) să renunțe la o parte din creanțele lor neîncasate, pentru a permite societății să își continue activitatea comercială. În cazul societăților viticole și al comercianților, era vorba de renunțarea la 90 % din creanțele neîncasate, cu alte cuvinte aceștia urmau să primească în plus numai 2 % din prețul de vânzare convenit. Restul deficitului urma să fie eliminat prin subordonarea necesară a creanțelor și prin renunțarea la creanțe de către WAK.

| (29) | În calitate de creditor principal (a se vedea tabelul 1), cu un rang mai mic al garanțiilor, WAK avea un interes considerabil în evitarea insolvenței iminente. Prin urmare, acesta a încercat să convingă societățile viticole și comercianții să fie de acord cu renunțarea la o parte din creanțele acestora. WAK a semnat, de asemenea, un acord scris cu GfW, datat 4 decembrie 2000, în care convine să își subordoneze o parte din creanțele neîncasate – corespunzând deficitului GfW – în favoarea celorlalți creditori. Valoarea finală a subordonării creanțelor urma să fie precizată numai după primirea declarațiilor de renunțare la creanțe din partea societăților viticole și a comercianților, pentru a se reduce la minim suma subordonată. S-a convenit, de asemenea, ca în cazul în care acest lucru s-ar dovedi necesar într-un stadiu ulterior pentru evitarea procedurii de insolvență, WAK va renunța la creanțe în sumă egală cu cele subordonate. |
| --- | --- |

(29)

În calitate de creditor principal (a se vedea tabelul 1), cu un rang mai mic al garanțiilor, WAK avea un interes considerabil în evitarea insolvenței iminente. Prin urmare, acesta a încercat să convingă societățile viticole și comercianții să fie de acord cu renunțarea la o parte din creanțele acestora. WAK a semnat, de asemenea, un acord scris cu GfW, datat 4 decembrie 2000, în care convine să își subordoneze o parte din creanțele neîncasate – corespunzând deficitului GfW – în favoarea celorlalți creditori. Valoarea finală a subordonării creanțelor urma să fie precizată numai după primirea declarațiilor de renunțare la creanțe din partea societăților viticole și a comercianților, pentru a se reduce la minim suma subordonată. S-a convenit, de asemenea, ca în cazul în care acest lucru s-ar dovedi necesar într-un stadiu ulterior pentru evitarea procedurii de insolvență, WAK va renunța la creanțe în sumă egală cu cele subordonate.

| (30) | Un număr de 1 700 din cele 2 700 de societăți viticole și comercianți și-au declarat disponibilitatea de a renunța la 90 % din creanțele rămase, corespunzând unei proporții de circa 60 % din creanțele neachitate ale întregului grup. Cu toate acestea, restul societăților viticole și al comercianților fie au refuzat în mod explicit oferta, fie nu au răspuns solicitării. Era clar că o parte dintre ei au decis să nu renunțe la creanțe, din cauza rangului mai mare al garanțiilor pe care le dețineau – unii dintre aceștia beneficiau de drept de retenție prelungit și primiseră deja aconturi în valoare de 80 % din prețul convenit. Aceasta însemna că în cazul unei proceduri de insolvență, sumele încasate de aceștia ar fi fost mai mari decât oferta de 2 % din prețul de vânzare. |
| --- | --- |

(30)

Un număr de 1 700 din cele 2 700 de societăți viticole și comercianți și-au declarat disponibilitatea de a renunța la 90 % din creanțele rămase, corespunzând unei proporții de circa 60 % din creanțele neachitate ale întregului grup. Cu toate acestea, restul societăților viticole și al comercianților fie au refuzat în mod explicit oferta, fie nu au răspuns solicitării. Era clar că o parte dintre ei au decis să nu renunțe la creanțe, din cauza rangului mai mare al garanțiilor pe care le dețineau – unii dintre aceștia beneficiau de drept de retenție prelungit și primiseră deja aconturi în valoare de 80 % din prețul convenit. Aceasta însemna că în cazul unei proceduri de insolvență, sumele încasate de aceștia ar fi fost mai mari decât oferta de 2 % din prețul de vânzare.

| (31) | În plus, o serie de societăți viticole și comercianți înaintaseră plângeri împotriva GfW, în urma cărora instanța a propus acorduri de soluționare a litigiilor. Potrivit acordurilor de soluționare a litigiilor, GfW ar fi trebuit să plătească 70 % din creanțele rămase, iar la restul de 30 % ar fi trebuit să se renunțe. Instanța a stabilit, de asemenea, că GfW ar urma să suporte 80 % din cheltuielile de judecată. Alte instanțe au propus acorduri similare de soluționare a litigiilor și, având în vedere acest lucru, GfW nu se mai putea aștepta ca celelalte societăți viticole și ceilalți comercianți să fie de acord cu renunțarea la 90 % din creanțele rămase. În plus, mai multe societăți viticole și mai mulți comercianți au declarat în acest stadiu că vor solicita plata integrală a restului de 20 %. |
| --- | --- |

(31)

În plus, o serie de societăți viticole și comercianți înaintaseră plângeri împotriva GfW, în urma cărora instanța a propus acorduri de soluționare a litigiilor. Potrivit acordurilor de soluționare a litigiilor, GfW ar fi trebuit să plătească 70 % din creanțele rămase, iar la restul de 30 % ar fi trebuit să se renunțe. Instanța a stabilit, de asemenea, că GfW ar urma să suporte 80 % din cheltuielile de judecată. Alte instanțe au propus acorduri similare de soluționare a litigiilor și, având în vedere acest lucru, GfW nu se mai putea aștepta ca celelalte societăți viticole și ceilalți comercianți să fie de acord cu renunțarea la 90 % din creanțele rămase. În plus, mai multe societăți viticole și mai mulți comercianți au declarat în acest stadiu că vor solicita plata integrală a restului de 20 %.

| (32) | Articolul 305a din Legea insolvenței din Germania prevede că soluționarea pe căi extrajudiciare pentru evitarea plății datoriilor eșuează dacă un creditor hotărăște să inițieze recuperarea creanțelor după începerea negocierilor pentru soluționarea pe căi extrajudiciare. |
| --- | --- |

(32)

Articolul 305a din Legea insolvenței din Germania prevede că soluționarea pe căi extrajudiciare pentru evitarea plății datoriilor eșuează dacă un creditor hotărăște să inițieze recuperarea creanțelor după începerea negocierilor pentru soluționarea pe căi extrajudiciare.

| (33) | Prin urmare, GfW nu a mai fost în măsură să pună în aplicare planul inițial de a solicita societăților viticole și comercianților să renunțe la creanțele lor. În schimb, GfW a semnat un acord cu WAK, datat 21 februarie 2001, care preciza că WAK este de acord să acopere integral deficitul GfW din anul 2000, prin renunțarea la suma de 5 005 441,60 din creanțele sale. Pentru restul datoriei aferente perioadei 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2001, urma să nu se perceapă nicio dobândă. Acordul prevedea, de asemenea, că restul creanțelor societăților viticole și ale comercianților vor fi plătite integral. În acest fel se garanta siguranța creanțelor nesubordonate ale WAK, se rezolva problema deficitului, procedura de insolvență era deocamdată evitată, iar GfW își putea continua activitatea comercială. |
| --- | --- |

(33)

Prin urmare, GfW nu a mai fost în măsură să pună în aplicare planul inițial de a solicita societăților viticole și comercianților să renunțe la creanțele lor. În schimb, GfW a semnat un acord cu WAK, datat 21 februarie 2001, care preciza că WAK este de acord să acopere integral deficitul GfW din anul 2000, prin renunțarea la suma de 5 005 441,60 din creanțele sale. Pentru restul datoriei aferente perioadei 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2001, urma să nu se perceapă nicio dobândă. Acordul prevedea, de asemenea, că restul creanțelor societăților viticole și ale comercianților vor fi plătite integral. În acest fel se garanta siguranța creanțelor nesubordonate ale WAK, se rezolva problema deficitului, procedura de insolvență era deocamdată evitată, iar GfW își putea continua activitatea comercială.

| (34) | În perioada 1 noiembrie 2000-31 decembrie 2000, GfW a rambursat WAK suma de 1 440 446,92 EUR din valoarea împrumutului. În perioada 2001-2005, GfW și-a continuat activitatea comercială și a efectuat rambursări regulate ale împrumutului către WAK, în valoare totală de 3 728 969,40 EUR. În plus, în cursul anului 2001, GfW a efectuat plăți aferente dobânzilor către WAK, în valoare totală de 149 757,16 EUR. |
| --- | --- |

(34)

În perioada 1 noiembrie 2000-31 decembrie 2000, GfW a rambursat WAK suma de 1 440 446,92 EUR din valoarea împrumutului. În perioada 2001-2005, GfW și-a continuat activitatea comercială și a efectuat rambursări regulate ale împrumutului către WAK, în valoare totală de 3 728 969,40 EUR. În plus, în cursul anului 2001, GfW a efectuat plăți aferente dobânzilor către WAK, în valoare totală de 149 757,16 EUR.

| (35) | Din cauza unei scăderi a cifrei de afaceri în domeniile principale de activitate ale GfW, aceasta a hotărât la data de 31 decembrie 2004 să își înceteze toate activitățile și să intre în lichidare. Toate stocurile din domeniile de activitate rămase au fost vândute. Sumele obținute au fost utilizate integral pentru plata datoriilor către WAK. S-a convenit cu cumpărătorul (o persoană fizică) că valoarea tuturor stocurilor rămase potrivit inventarului de la 31 decembrie 2004 urma să fie transferată către WAK la sfârșitul anului 2005. Această valoare urma să fie valoarea de achiziție inițială, de 79 579,79 EUR. |
| --- | --- |

(35)

Din cauza unei scăderi a cifrei de afaceri în domeniile principale de activitate ale GfW, aceasta a hotărât la data de 31 decembrie 2004 să își înceteze toate activitățile și să intre în lichidare. Toate stocurile din domeniile de activitate rămase au fost vândute. Sumele obținute au fost utilizate integral pentru plata datoriilor către WAK. S-a convenit cu cumpărătorul (o persoană fizică) că valoarea tuturor stocurilor rămase potrivit inventarului de la 31 decembrie 2004 urma să fie transferată către WAK la sfârșitul anului 2005. Această valoare urma să fie valoarea de achiziție inițială, de 79 579,79 EUR.

| (36) | GfW s-a dizolvat în cele din urmă la 1 iunie 2005 și a fost radiată din registrul comerțului în cursul anului 2006. Nu există succesori legali sau vreo altă entitate juridică de la care să se poată recupera ajutorul. |
| --- | --- |

(36)

GfW s-a dizolvat în cele din urmă la 1 iunie 2005 și a fost radiată din registrul comerțului în cursul anului 2006. Nu există succesori legali sau vreo altă entitate juridică de la care să se poată recupera ajutorul.

| (37) | Până la 31 decembrie 2005, se rambursase suma de 9 897 154,65 EUR și se efectuaseră plăți aferente dobânzilor în valoare de 793 994,99 EUR. După lichidarea activelor rămase ale GfW (în valoare de 87 079,79 EUR), restul de creanțe neachitate ale WAK, în valoare de circa 313 000 EUR, au fost declarate irecuperabile și au fost anulate. Partea nerambursată din împrumut s-a ridicat, prin urmare, la 5 318 441,60 EUR (constând în declarația inițială de renunțare la creanțe în valoare de 5 005 441,60 plus creanțele neachitate în urma lichidării, în valoare de 313 000 EUR). |
| --- | --- |

(37)

Până la 31 decembrie 2005, se rambursase suma de 9 897 154,65 EUR și se efectuaseră plăți aferente dobânzilor în valoare de 793 994,99 EUR. După lichidarea activelor rămase ale GfW (în valoare de 87 079,79 EUR), restul de creanțe neachitate ale WAK, în valoare de circa 313 000 EUR, au fost declarate irecuperabile și au fost anulate. Partea nerambursată din împrumut s-a ridicat, prin urmare, la 5 318 441,60 EUR (constând în declarația inițială de renunțare la creanțe în valoare de 5 005 441,60 plus creanțele neachitate în urma lichidării, în valoare de 313 000 EUR).

II.7.   Natura și intensitatea ajutorului

| (38) | Împrumutul în valoare de 15 302 696,25 EUR al WAK către GfW a fost acordat în anul 1999 în mai multe tranșe, pe termen de 12-18 luni.






  (în EUR) |
| --- | --- |
| 11.11.1999 | 5 936 061,62 |
| 25.11.1999 | 6 868 777,04 |
| 1.12.1999 | 585 429,72 |
| 13.12.1999 | 112 110,66 |
| 17.12.1999 | 1 800 317,21 |
| Total | 15 302 696,25 |

(38)

Împrumutul în valoare de 15 302 696,25 EUR al WAK către GfW a fost acordat în anul 1999 în mai multe tranșe, pe termen de 12-18 luni.

(în EUR)

11.11.1999

5 936 061,62

25.11.1999

6 868 777,04

1.12.1999

585 429,72

13.12.1999

112 110,66

17.12.1999

1 800 317,21

Total

15 302 696,25

| (39) | Ratele dobânzii au fost următoarele:






  Al patrulea trimestru 1999 | 3,28 % |
| --- | --- | --- |
| Primul trimestru 2000 | 3,51 % |
| Al doilea trimestru 2000 | 4,15 % |
| Al treilea trimestru 2000 | 4,80 % |
| Al patrulea trimestru 2000 | 5,15 % |
| 2001 | 4,55 %-5,25 % |

(39)

Ratele dobânzii au fost următoarele:

Al patrulea trimestru 1999

3,28 %

Primul trimestru 2000

3,51 %

Al doilea trimestru 2000

4,15 %

Al treilea trimestru 2000

4,80 %

Al patrulea trimestru 2000

5,15 %

2001

4,55 %-5,25 %

| (40) | La 11 noiembrie 1999, furnizorii au primit un acont de 80 % din prețul convenit. În plus, ca urmare a dreptului de retenție prelungit acordat unora dintre furnizori, care nu ar lua sfârșit cu ocazia prelucrării sau a amestecării, o parte din acest stoc a fost utilizat drept garanție pentru creanțele rămase ale acestor furnizori (20 %). S-a convenit, de asemenea, ca aceste stocuri să reprezinte garanții pentru WAK. Cu toate acestea, din cauza dreptului de retenție, WAK a avut numai calitate de creditor secundar pentru o parte din stocuri, atâta timp cât nu au fost achitate creanțele cu drept de retenție prelungit. Prin urmare, partea mai mare a riscului unor fluctuații de prețuri era suportată de GfW și creditorii săi, dintre care WAK era creditorul principal. |
| --- | --- |

(40)

La 11 noiembrie 1999, furnizorii au primit un acont de 80 % din prețul convenit. În plus, ca urmare a dreptului de retenție prelungit acordat unora dintre furnizori, care nu ar lua sfârșit cu ocazia prelucrării sau a amestecării, o parte din acest stoc a fost utilizat drept garanție pentru creanțele rămase ale acestor furnizori (20 %). S-a convenit, de asemenea, ca aceste stocuri să reprezinte garanții pentru WAK. Cu toate acestea, din cauza dreptului de retenție, WAK a avut numai calitate de creditor secundar pentru o parte din stocuri, atâta timp cât nu au fost achitate creanțele cu drept de retenție prelungit. Prin urmare, partea mai mare a riscului unor fluctuații de prețuri era suportată de GfW și creditorii săi, dintre care WAK era creditorul principal.

| (41) | Pentru împrumutul acordat de WAK către GfW s-a plătit numai o dobândă limitată: între 11 noiembrie 1999 și 31 decembrie 1999 (la o rată de 3,28 %), între 1 ianuarie 2000 și 31 decembrie 2000 (3,51 %-5,15 %) și între 1 ianuarie 2001 și 31 decembrie 2001 (4,55 %-5,25 %). După 31 decembrie 2001 nu s-a mai reclamat plata niciunei dobânzi. |
| --- | --- |

(41)

Pentru împrumutul acordat de WAK către GfW s-a plătit numai o dobândă limitată: între 11 noiembrie 1999 și 31 decembrie 1999 (la o rată de 3,28 %), între 1 ianuarie 2000 și 31 decembrie 2000 (3,51 %-5,15 %) și între 1 ianuarie 2001 și 31 decembrie 2001 (4,55 %-5,25 %). După 31 decembrie 2001 nu s-a mai reclamat plata niciunei dobânzi.

| (42) | Având în vedere riscul asumat de WAK la acordarea unui împrumut către GfW, ar fi trebuit percepută o primă de risc considerabilă, care să se adauge ratei obișnuite a dobânzii. Având în vedere lipsa unei astfel de prime de risc adăugate la rata dobânzii, a existat la momentul acordării împrumutului o componentă de ajutor. Această componentă de ajutor poate fi calculată ca diferență între rata percepută a dobânzii, pe de o parte, și rata dobânzii de pe piață plus prima de risc care ar fi trebuit percepută, pe de alta. |
| --- | --- |

(42)

Având în vedere riscul asumat de WAK la acordarea unui împrumut către GfW, ar fi trebuit percepută o primă de risc considerabilă, care să se adauge ratei obișnuite a dobânzii. Având în vedere lipsa unei astfel de prime de risc adăugate la rata dobânzii, a existat la momentul acordării împrumutului o componentă de ajutor. Această componentă de ajutor poate fi calculată ca diferență între rata percepută a dobânzii, pe de o parte, și rata dobânzii de pe piață plus prima de risc care ar fi trebuit percepută, pe de alta.

| (43) | În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare (8), modificată prin Comunicarea Comisiei privind adaptările tehnice ale metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (9), aplicabilă pentru perioada în cauză, rata de referință de bază pentru Germania se situa între 5,23 % și 6,33 %. Potrivit comunicării, rata de referință stabilită reprezintă un plafon minim care poate fi majorat în situații care implică riscuri speciale (de exemplu, o întreprindere în dificultate sau absența garanțiilor solicitate, în mod normal, de bănci). În asemenea situații, prima se poate ridica la 400 de puncte de bază sau mai mult în cazul în care nicio bancă privată nu ar accepta acordarea creditului respectiv. |
| --- | --- |

(43)

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare (8), modificată prin Comunicarea Comisiei privind adaptările tehnice ale metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (9), aplicabilă pentru perioada în cauză, rata de referință de bază pentru Germania se situa între 5,23 % și 6,33 %. Potrivit comunicării, rata de referință stabilită reprezintă un plafon minim care poate fi majorat în situații care implică riscuri speciale (de exemplu, o întreprindere în dificultate sau absența garanțiilor solicitate, în mod normal, de bănci). În asemenea situații, prima se poate ridica la 400 de puncte de bază sau mai mult în cazul în care nicio bancă privată nu ar accepta acordarea creditului respectiv.

| (44) | Potrivit informațiilor comunicate de Germania, ratele dobânzilor percepute de băncile din Germania în aceeași perioadă pentru credite similare se situau între 5,25 % și 6,50 % (VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.) și între 5,40 % și 6 % (Die Kreissparkasse Bad Dürkheim). |
| --- | --- |

(44)

Potrivit informațiilor comunicate de Germania, ratele dobânzilor percepute de băncile din Germania în aceeași perioadă pentru credite similare se situau între 5,25 % și 6,50 % (VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.) și între 5,40 % și 6 % (Die Kreissparkasse Bad Dürkheim).

II.8.   Durata măsurii

| (45) | Măsură unică. |
| --- | --- |

(45)

Măsură unică.

II.9.   Motivele inițierii procedurii oficiale de investigare

| (46) | Comisia a inițiat procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE din cauză că a suspectat că subordonarea creanțelor și renunțarea la creanțe ar putea constitui ajutor de stat în înțelesul articolului 107 din TFUE. |
| --- | --- |

(46)

Comisia a inițiat procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE din cauză că a suspectat că subordonarea creanțelor și renunțarea la creanțe ar putea constitui ajutor de stat în înțelesul articolului 107 din TFUE.

| (47) | În particular, pe baza informațiilor disponibile la momentul deschiderii inițiale a procedurii oficiale de investigare, Comisia a examinat dacă subordonarea și renunțarea la creanțe s-au efectuat după aplicarea testului creditorului privat. |
| --- | --- |

(47)

În particular, pe baza informațiilor disponibile la momentul deschiderii inițiale a procedurii oficiale de investigare, Comisia a examinat dacă subordonarea și renunțarea la creanțe s-au efectuat după aplicarea testului creditorului privat.

| (48) | Testul creditorului privat constă în verificarea măsurii în care un creditor privat ar fi acționat sau a acționat, în condiții de piață similare, în același fel cu creditorul public. În cazul în speță, creditorii privați dețineau creanțe față de GfW în sumă totală de 5,5 milioane EUR la 31 octombrie 2000, dar niciunul dintre aceștia nu a renunțat la creanțe. Raportul realizat de un auditor independent a părut, într-adevăr, să arate că subordonarea și renunțarea de către WAK la o parte din creanțe era o măsură rațională din punct de vedere economic, dar nu explica motivul pentru care niciunul dintre ceilalți creditori nu era gata să renunțe la propriile creanțe. |
| --- | --- |

(48)

Testul creditorului privat constă în verificarea măsurii în care un creditor privat ar fi acționat sau a acționat, în condiții de piață similare, în același fel cu creditorul public. În cazul în speță, creditorii privați dețineau creanțe față de GfW în sumă totală de 5,5 milioane EUR la 31 octombrie 2000, dar niciunul dintre aceștia nu a renunțat la creanțe. Raportul realizat de un auditor independent a părut, într-adevăr, să arate că subordonarea și renunțarea de către WAK la o parte din creanțe era o măsură rațională din punct de vedere economic, dar nu explica motivul pentru care niciunul dintre ceilalți creditori nu era gata să renunțe la propriile creanțe.

| (49) | La deschiderea procedurii oficiale de investigare, Comisia a concluzionat că la momentul deschiderii procedurii, nu se putea exclude ipoteza că subordonarea și renunțarea la creanțe din partea WAK (creanțe corespunzând împrumutului acordat GfW și plăților viitoare de dobândă aferente) nu au fost conforme testului creditorului privat, întrucât acestea păreau mai ridicate decât strictul necesar și au favorizat excesiv nu numai GfW, dar și alți creditori (în principal societățile viticole și comercianții), ale căror creanțe au fost plătite integral. |
| --- | --- |

(49)

La deschiderea procedurii oficiale de investigare, Comisia a concluzionat că la momentul deschiderii procedurii, nu se putea exclude ipoteza că subordonarea și renunțarea la creanțe din partea WAK (creanțe corespunzând împrumutului acordat GfW și plăților viitoare de dobândă aferente) nu au fost conforme testului creditorului privat, întrucât acestea păreau mai ridicate decât strictul necesar și au favorizat excesiv nu numai GfW, dar și alți creditori (în principal societățile viticole și comercianții), ale căror creanțe au fost plătite integral.

| (50) | Procedura oficială de investigare a fost ulterior extinsă pentru a include și acordarea împrumutului. Mai exact, s-au exprimat îndoieli în privința măsurii în care împrumutul a fost acordat în termenii pieței (nu s-a perceput nicio primă de risc) și cu garanții suficiente. |
| --- | --- |

(50)

Procedura oficială de investigare a fost ulterior extinsă pentru a include și acordarea împrumutului. Mai exact, s-au exprimat îndoieli în privința măsurii în care împrumutul a fost acordat în termenii pieței (nu s-a perceput nicio primă de risc) și cu garanții suficiente.

| (51) | În prelungirea procedurii oficiale de investigare au apărut din nou suspiciuni în privința unui posibil ajutor acordat societăților viticole și comercianților. Informațiile disponibile la momentul respectiv păreau să indice că prețul plătit pentru must era mai mare decât prețul de piață relevant, iar scopul tranzacției nu era maximizarea profitului, ci sprijinirea pieței de vin și must, iar rangul garanțiilor acordate societăților viticole și comercianților prin contractul de vânzare a fost mai avantajos decât ar fi fost în condiții normale. |
| --- | --- |

(51)

În prelungirea procedurii oficiale de investigare au apărut din nou suspiciuni în privința unui posibil ajutor acordat societăților viticole și comercianților. Informațiile disponibile la momentul respectiv păreau să indice că prețul plătit pentru must era mai mare decât prețul de piață relevant, iar scopul tranzacției nu era maximizarea profitului, ci sprijinirea pieței de vin și must, iar rangul garanțiilor acordate societăților viticole și comercianților prin contractul de vânzare a fost mai avantajos decât ar fi fost în condiții normale.

| (52) | Suspiciunile privitoare la preț au fost accentuate de documentele puse la dispoziție de Germania după prima deschidere a procedurii, care arătau fluctuații ale prețului unui litru de vin de masă (fără TVA) în 1999 în regiunea Pfalz-Rheinhessen, mergând de la o valoare minimă de 0,26 EUR (octombrie-noiembrie) la 0,30 EUR (iunie-septembrie) și 0,35 EUR (aprilie), cu o valoare maximă de 1,10 EUR (februarie, iunie, noiembrie-decembrie). Prin urmare, prețul minim al pieței care putea fi atins pentru vinul de masă la momentul acordării împrumutului a fost de 0,26 EUR pe litru. |
| --- | --- |

(52)

Suspiciunile privitoare la preț au fost accentuate de documentele puse la dispoziție de Germania după prima deschidere a procedurii, care arătau fluctuații ale prețului unui litru de vin de masă (fără TVA) în 1999 în regiunea Pfalz-Rheinhessen, mergând de la o valoare minimă de 0,26 EUR (octombrie-noiembrie) la 0,30 EUR (iunie-septembrie) și 0,35 EUR (aprilie), cu o valoare maximă de 1,10 EUR (februarie, iunie, noiembrie-decembrie). Prin urmare, prețul minim al pieței care putea fi atins pentru vinul de masă la momentul acordării împrumutului a fost de 0,26 EUR pe litru.

| (53) | Prin urmare, prețul mediu de cumpărare, de 0,38 EUR pe litru, părea mai mare decât prețul minim de pe piață, de circa 0,26 EUR pe litru. |
| --- | --- |

(53)

Prin urmare, prețul mediu de cumpărare, de 0,38 EUR pe litru, părea mai mare decât prețul minim de pe piață, de circa 0,26 EUR pe litru.

III.   PLÂNGERI ȘI INFORMAȚII PRIMITE DE LA TERȚE PĂRȚI

| (54) | Comisia a primit informații potrivit cărora renunțarea la creanțe menționată mai sus a fost finanțată cu fonduri ale WAK. Se pare că landul Renania-Palatinat, în calitate de autoritate publică responsabilă cu finanțarea WAK, a examinat o posibilă injecție de capital din cauza nivelului redus de capital propriu al WAK, dar în cele din urmă a hotărât să nu desfășoare această operație. |
| --- | --- |

(54)

Comisia a primit informații potrivit cărora renunțarea la creanțe menționată mai sus a fost finanțată cu fonduri ale WAK. Se pare că landul Renania-Palatinat, în calitate de autoritate publică responsabilă cu finanțarea WAK, a examinat o posibilă injecție de capital din cauza nivelului redus de capital propriu al WAK, dar în cele din urmă a hotărât să nu desfășoare această operație.

| (55) | Comisia a primit o plângere privind presupusul ajutor de stat implicat în renunțarea la creanțe de către WAK. Plângerea menționa faptul că GfW era un actor pe piața distilatelor din vin și că, în urma renunțării la creanțe în favoarea acestei societăți, concurenții acesteia ar fi avut probleme considerabile în a-și vinde propriile produse. Reclamantul a prezentat câteva articole de ziar care conțineau informații privind renunțarea la creanțe de către WAK în favoarea GfW. |
| --- | --- |

(55)

Comisia a primit o plângere privind presupusul ajutor de stat implicat în renunțarea la creanțe de către WAK. Plângerea menționa faptul că GfW era un actor pe piața distilatelor din vin și că, în urma renunțării la creanțe în favoarea acestei societăți, concurenții acesteia ar fi avut probleme considerabile în a-și vinde propriile produse. Reclamantul a prezentat câteva articole de ziar care conțineau informații privind renunțarea la creanțe de către WAK în favoarea GfW.

| (56) | Același reclamant a prezentat, de asemenea, o scrisoare primită din partea biroului procuraturii din Kaiserslautern (biroul central de investigare a criminalității economice) ca răspuns la o scrisoare expediată de acesta. Scrisoarea din partea biroului procuraturii publice din Kaiserslautern rezumă informațiile primite de la reclamant sub forma unor articole de ziar și a unor declarații și îl informează pe acesta că pe baza informațiilor primite nu se justifică deschiderea unor proceduri de cercetare penală (strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten). |
| --- | --- |

(56)

Același reclamant a prezentat, de asemenea, o scrisoare primită din partea biroului procuraturii din Kaiserslautern (biroul central de investigare a criminalității economice) ca răspuns la o scrisoare expediată de acesta. Scrisoarea din partea biroului procuraturii publice din Kaiserslautern rezumă informațiile primite de la reclamant sub forma unor articole de ziar și a unor declarații și îl informează pe acesta că pe baza informațiilor primite nu se justifică deschiderea unor proceduri de cercetare penală (strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten).

IV.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (57) | Comisia nu a primit observații în cadrul procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(57)

Comisia nu a primit observații în cadrul procedurii oficiale de investigare.

| (58) | Scrisorile primite în mod repetat de la reclamant după deschiderea inițială a procedurii nu au adus informații factuale sau argumente noi. |
| --- | --- |

(58)

Scrisorile primite în mod repetat de la reclamant după deschiderea inițială a procedurii nu au adus informații factuale sau argumente noi.

V.   OBSERVAȚII DIN PARTEA GERMANIEI

V.1.   Componenta de ajutor la momentul acordării împrumutului

| (59) | Germania a pus la dispoziție informații cuprinzătoare privind condițiile împrumutului acordat de WAK către GfW, care au fost incluse în descrierea măsurii din secțiunea II. |
| --- | --- |

(59)

Germania a pus la dispoziție informații cuprinzătoare privind condițiile împrumutului acordat de WAK către GfW, care au fost incluse în descrierea măsurii din secțiunea II.

| (60) | În observațiile sale, Germania este de acord că rata dobânzii percepute de WAK pentru împrumutul acordat GfW a fost mai mică decât rata pieței. Germania recunoaște că diferența dintre rata pieței și rata percepută a dobânzii reprezintă ajutor acordat GfW în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(60)

În observațiile sale, Germania este de acord că rata dobânzii percepute de WAK pentru împrumutul acordat GfW a fost mai mică decât rata pieței. Germania recunoaște că diferența dintre rata pieței și rata percepută a dobânzii reprezintă ajutor acordat GfW în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (61) | Germania a prezentat, de asemenea, dovezi privind lichidarea și dizolvarea GfW începând cu data de 1 iunie 2005. Toate stocurile din domeniile de activitate rămase au fost vândute. Sumele obținute au fost utilizate integral pentru plata datoriilor către WAK. S-a convenit cu cumpărătorul (o persoană fizică) că valoarea tuturor stocurilor rămase potrivit inventarului de la 31 decembrie 2004 urma să fie transferată către WAK la sfârșitul lui 2005. Această valoare urma să fie valoarea inițială de achiziționare, de 79 579,79 EUR. GfW a fost radiată din registrul comerțului în cursul anului 2006 și nu există un succesor legal sau o altă entitate juridică de la care să se poată recupera ajutorul. Prin urmare în conformitate cu jurisprudența constantă (10), recuperarea este, potrivit Germaniei, imposibilă. |
| --- | --- |

(61)

Germania a prezentat, de asemenea, dovezi privind lichidarea și dizolvarea GfW începând cu data de 1 iunie 2005. Toate stocurile din domeniile de activitate rămase au fost vândute. Sumele obținute au fost utilizate integral pentru plata datoriilor către WAK. S-a convenit cu cumpărătorul (o persoană fizică) că valoarea tuturor stocurilor rămase potrivit inventarului de la 31 decembrie 2004 urma să fie transferată către WAK la sfârșitul lui 2005. Această valoare urma să fie valoarea inițială de achiziționare, de 79 579,79 EUR. GfW a fost radiată din registrul comerțului în cursul anului 2006 și nu există un succesor legal sau o altă entitate juridică de la care să se poată recupera ajutorul. Prin urmare în conformitate cu jurisprudența constantă (10), recuperarea este, potrivit Germaniei, imposibilă.

| (62) | Germania a dat asigurări că acordarea de către GfW a unor drepturi de retenție simple, extinse sau prelungite societăților viticole și comercianților în legătură cu vânzarea de must a fost conformă cu practicile comerciale uzuale. Germania a dat, de asemenea, asigurări că acceptarea activelor gajate drept garanție în pofida drepturilor de retenție, cum a procedat WAK în cazul împrumutului acordat GfW, este de asemenea conformă cu practicile comerciale uzuale. |
| --- | --- |

(62)

Germania a dat asigurări că acordarea de către GfW a unor drepturi de retenție simple, extinse sau prelungite societăților viticole și comercianților în legătură cu vânzarea de must a fost conformă cu practicile comerciale uzuale. Germania a dat, de asemenea, asigurări că acceptarea activelor gajate drept garanție în pofida drepturilor de retenție, cum a procedat WAK în cazul împrumutului acordat GfW, este de asemenea conformă cu practicile comerciale uzuale.

| (63) | În plus, Germania afirmă că achiziția efectuată de GfW în toamna lui 1999 s-a realizat la prețul pieței, deoarece 60 % din mustul achiziționat era must de calitate (minimum 60 de grade Oechsle), nu must pentru vin de masă obișnuit, cum s-a presupus la deschiderea procedurii. Potrivit autorităților din Germania, cerințele de calitate pentru producerea de vin spumant sunt mai ridicate decât cele pentru vinul de masă (minimum 60, respectiv 44 de grade Oechsle). Restul de 40 % era must pentru vin de masă obișnuit, care a fost achiziționat pentru a profita de condițiile avantajoase ale distilării preventive. |
| --- | --- |

(63)

În plus, Germania afirmă că achiziția efectuată de GfW în toamna lui 1999 s-a realizat la prețul pieței, deoarece 60 % din mustul achiziționat era must de calitate (minimum 60 de grade Oechsle), nu must pentru vin de masă obișnuit, cum s-a presupus la deschiderea procedurii. Potrivit autorităților din Germania, cerințele de calitate pentru producerea de vin spumant sunt mai ridicate decât cele pentru vinul de masă (minimum 60, respectiv 44 de grade Oechsle). Restul de 40 % era must pentru vin de masă obișnuit, care a fost achiziționat pentru a profita de condițiile avantajoase ale distilării preventive.

| (64) | În observațiile sale, Germania a subliniat că strategia de marketing a GfW în ceea ce privește 60 % din stocurile în cauză implica achiziția de must de calitate în cantități mari și prelucrarea ulterioară a acestuia pentru obținerea de loturi omogene de vin brut destinat producerii de vin spumant (Sektgrundwein). Vinul brut destinat producerii de vin spumant necesită un nivel scăzut de SO2 și niveluri ridicate de acizi fructici. Acestea se pot obține numai dacă mustul a fost achiziționat în perioada de toamnă și prin prelucrarea mustului de către GfW pentru obținerea de vin brut. |
| --- | --- |

(64)

În observațiile sale, Germania a subliniat că strategia de marketing a GfW în ceea ce privește 60 % din stocurile în cauză implica achiziția de must de calitate în cantități mari și prelucrarea ulterioară a acestuia pentru obținerea de loturi omogene de vin brut destinat producerii de vin spumant (Sektgrundwein). Vinul brut destinat producerii de vin spumant necesită un nivel scăzut de SO2 și niveluri ridicate de acizi fructici. Acestea se pot obține numai dacă mustul a fost achiziționat în perioada de toamnă și prin prelucrarea mustului de către GfW pentru obținerea de vin brut.

| (65) | Din informațiile puse la dispoziție de Germania rezultă că prețul de bază al unui litru de must de 60 de grade Oechsle, pe piața vinului brut destinat producerii de vin spumant, a fost de 0,312 EUR pe litru. Pentru fiecare grad Oechsle suplimentar (până la un nivel maxim de 80 de grade Oechsle) s-au plătit 0,005 EUR pe litru. Mustul de calitate furnizat de societățile viticole și comercianți, reprezentând 60 % din mustul cumpărat, a fost plătit în conformitate cu acest principiu. |
| --- | --- |

(65)

Din informațiile puse la dispoziție de Germania rezultă că prețul de bază al unui litru de must de 60 de grade Oechsle, pe piața vinului brut destinat producerii de vin spumant, a fost de 0,312 EUR pe litru. Pentru fiecare grad Oechsle suplimentar (până la un nivel maxim de 80 de grade Oechsle) s-au plătit 0,005 EUR pe litru. Mustul de calitate furnizat de societățile viticole și comercianți, reprezentând 60 % din mustul cumpărat, a fost plătit în conformitate cu acest principiu.

| (66) | În acest context, Germania face trimitere la piața relevantă. În opinia sa, prețul pieței pentru vinul de masă obișnuit nu poate fi utilizat ca nivel de referință pentru această parte de 60 % din stocuri, întrucât piața relevantă pentru GfW nu era reprezentată de vinul de masă obișnuit, ci de vinul brut de calitate mai ridicată, destinat producerii de vin spumant. Germania a făcut, de asemenea, trimitere la teoria substituirii cererii, care arată că două produse nu sunt comercializate pe aceeași piață dacă unul dintre ele nu poate fi înlocuit de celălalt chiar dacă prețul unuia dintre ele se modifică. În cazul în speță, cerințele specifice pentru mustul și vinul brut destinat producerii de vin spumant fac imposibilă înlocuirea acestuia cu must pentru vin obișnuit de masă sau cu vin de masă, chiar dacă prețul vinului de masă ar scădea semnificativ. Prin urmare, o scădere a prețului vinului de masă nu va influența prețul mustului destinat producerii de vin spumant, întrucât acestea nu sunt interschimbabile. |
| --- | --- |

(66)

În acest context, Germania face trimitere la piața relevantă. În opinia sa, prețul pieței pentru vinul de masă obișnuit nu poate fi utilizat ca nivel de referință pentru această parte de 60 % din stocuri, întrucât piața relevantă pentru GfW nu era reprezentată de vinul de masă obișnuit, ci de vinul brut de calitate mai ridicată, destinat producerii de vin spumant. Germania a făcut, de asemenea, trimitere la teoria substituirii cererii, care arată că două produse nu sunt comercializate pe aceeași piață dacă unul dintre ele nu poate fi înlocuit de celălalt chiar dacă prețul unuia dintre ele se modifică. În cazul în speță, cerințele specifice pentru mustul și vinul brut destinat producerii de vin spumant fac imposibilă înlocuirea acestuia cu must pentru vin obișnuit de masă sau cu vin de masă, chiar dacă prețul vinului de masă ar scădea semnificativ. Prin urmare, o scădere a prețului vinului de masă nu va influența prețul mustului destinat producerii de vin spumant, întrucât acestea nu sunt interschimbabile.

| (67) | Potrivit statisticilor privind importurile ale Asociației viticultorilor din Germania (Deutsche Weinbauverband) pentru anii 1998-2001, prețul vinului alb importat – adecvat pentru producția de vin spumant datorită calității sale ridicate – a fost de 0,38 EUR pe litru, semnificativ mai ridicat decât valoarea de 0,26 EUR pe litru citată pentru vinul de masă. În observațiile sale, Germania concluzionează că există două piețe separate, una pentru vinul de masă obișnuit și mustul pentru vin de masă, iar alta pentru vinul brut de calitate și mustul de calitate, destinat producerii de vin spumant. |
| --- | --- |

(67)

Potrivit statisticilor privind importurile ale Asociației viticultorilor din Germania (Deutsche Weinbauverband) pentru anii 1998-2001, prețul vinului alb importat – adecvat pentru producția de vin spumant datorită calității sale ridicate – a fost de 0,38 EUR pe litru, semnificativ mai ridicat decât valoarea de 0,26 EUR pe litru citată pentru vinul de masă. În observațiile sale, Germania concluzionează că există două piețe separate, una pentru vinul de masă obișnuit și mustul pentru vin de masă, iar alta pentru vinul brut de calitate și mustul de calitate, destinat producerii de vin spumant.

| (68) | Prin urmare, potrivit autorităților din Germania trebuie concluzionat că piața relevantă pentru vinul care nu se trimite la distilare este cea a vinului brut de calitate destinat producerii de vin spumant, pe care se pot atinge prețuri mult mai ridicate (0,38 EUR pe litru), nu piața vinului de masă obișnuit (cu prețuri de 0,26 EUR pe litru). Prin urmare, argumentul Germaniei este că prețul plătit de GfW pentru must a fost conform prețului pieței de pe piața relevantă, incluzând o marjă normală de profit. |
| --- | --- |

(68)

Prin urmare, potrivit autorităților din Germania trebuie concluzionat că piața relevantă pentru vinul care nu se trimite la distilare este cea a vinului brut de calitate destinat producerii de vin spumant, pe care se pot atinge prețuri mult mai ridicate (0,38 EUR pe litru), nu piața vinului de masă obișnuit (cu prețuri de 0,26 EUR pe litru). Prin urmare, argumentul Germaniei este că prețul plătit de GfW pentru must a fost conform prețului pieței de pe piața relevantă, incluzând o marjă normală de profit.

| (69) | În plus, GfW avea intenția de a participa la programele de stocare și distilare ale UE (GfW oferise deja în trecut astfel de servicii viticultorilor). În cadrul programului de stocare, s-au plătit 0,06 EUR pe litru pentru 20 % din stocurile care ar fi trebuit să fie ulterior vândute ca vin brut destinat producerii de vin spumant. În cadrul programului de distilare, s-au plătit 0,50-0,55 EUR pe litru pentru 40 % din stocul trimis la distilare. |
| --- | --- |

(69)

În plus, GfW avea intenția de a participa la programele de stocare și distilare ale UE (GfW oferise deja în trecut astfel de servicii viticultorilor). În cadrul programului de stocare, s-au plătit 0,06 EUR pe litru pentru 20 % din stocurile care ar fi trebuit să fie ulterior vândute ca vin brut destinat producerii de vin spumant. În cadrul programului de distilare, s-au plătit 0,50-0,55 EUR pe litru pentru 40 % din stocul trimis la distilare.

| (70) | În opinia autorităților din Germania, la momentul în care WAK a acordat un împrumut GfW era posibilă realizarea unui profit din aceste activități. Pe de o parte, GfW intenționa să utilizeze 40 % din achizițiile de must pentru distilare preventivă în decembrie 1999, la un preț de distilare considerabil mai ridicat decât prețul de achiziție (0,50-0,55 EUR pe litru). Pe de altă parte, s-a anticipat că producătorii de vin spumant vor plăti prețuri relativ ridicate (între 0,36 și 0,41 EUR pe litru) pentru loturi mari de vin brut cu calitate uniformă și garantată. Germania aduce argumentul că GfW ar fi putut obține din vânzări între 0,44 și 0,46 EUR pe litru, cu mult peste media de 0,38 EUR pe litru plătită societăților viticole și comercianților. |
| --- | --- |

(70)

În opinia autorităților din Germania, la momentul în care WAK a acordat un împrumut GfW era posibilă realizarea unui profit din aceste activități. Pe de o parte, GfW intenționa să utilizeze 40 % din achizițiile de must pentru distilare preventivă în decembrie 1999, la un preț de distilare considerabil mai ridicat decât prețul de achiziție (0,50-0,55 EUR pe litru). Pe de altă parte, s-a anticipat că producătorii de vin spumant vor plăti prețuri relativ ridicate (între 0,36 și 0,41 EUR pe litru) pentru loturi mari de vin brut cu calitate uniformă și garantată. Germania aduce argumentul că GfW ar fi putut obține din vânzări între 0,44 și 0,46 EUR pe litru, cu mult peste media de 0,38 EUR pe litru plătită societăților viticole și comercianților.

| (71) | Previziunile s-au bazat pe următoarele ipoteze privind prețurile țintă: | Volum | Preț/litru (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Distilare | 40 % | 0,50-0,55 |
| Subvenție din partea UE pentru stocarea vinului/mustului (1 an): 0,06 EUR/litru și vânzarea ulterioară ca vin brut pentru producerea de vin spumant | 20 % | 0,435 |
| Vânzare ca vin brut pentru producerea de vin spumant | 40 % | 0,375 |

(71)

Previziunile s-au bazat pe următoarele ipoteze privind prețurile țintă:

Volum

Preț/litru (EUR)

Distilare

40 %

0,50-0,55

Subvenție din partea UE pentru stocarea vinului/mustului (1 an): 0,06 EUR/litru și vânzarea ulterioară ca vin brut pentru producerea de vin spumant

20 %

0,435

Vânzare ca vin brut pentru producerea de vin spumant

40 %

0,375

| (72) | Pe baza acestor ipoteze, s-a preconizat obținerea unui preț mediu de vânzare de 0,44-0,46 EUR/litru. |
| --- | --- |

(72)

Pe baza acestor ipoteze, s-a preconizat obținerea unui preț mediu de vânzare de 0,44-0,46 EUR/litru.

| (73) | Previziunile de vânzări de mai sus au condus la următoarele calcule privind profitul: | Preț/litru (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Preț de achiziție și prelucrare | 0,37-0,38 |
| Venituri din vânzarea ca vin brut pentru producerea de vin spumant, distilare, subvenții pentru stocare | 0,44-0,46 |
| Profit preconizat | 0,06-0,09 |

(73)

Previziunile de vânzări de mai sus au condus la următoarele calcule privind profitul:

Preț/litru (EUR)

Preț de achiziție și prelucrare

0,37-0,38

Venituri din vânzarea ca vin brut pentru producerea de vin spumant, distilare, subvenții pentru stocare

0,44-0,46

Profit preconizat

0,06-0,09

| (74) | Pe baza unui volum total de circa 44 de milioane de litri, s-a preconizat un profit total de 2,64-3,96 milioane EUR. |
| --- | --- |

(74)

Pe baza unui volum total de circa 44 de milioane de litri, s-a preconizat un profit total de 2,64-3,96 milioane EUR.

| (75) | Germania face, de asemenea, trimitere la faptul că prețul pieței pentru vin de masă citat de Comisia Europeană în deciziile de deschidere (0,26 EUR pe litru) este cel mai scăzut preț al vinului de masă pentru luna noiembrie 1999. În luna noiembrie 1999, prețul vinului de masă a variat între 0,26 și 0,56 EUR pe litru. În plus, aceasta a fost plaja completă de prețuri pentru tot anul 1999. În 2000, plaja de prețuri s-a situat între 0,20 și 0,41 EUR pe litru. Germania mai subliniază că 60 % din mustul achiziționat de GfW avea în medie 81 de grade Oechsle, ceea ce reprezintă o valoare mult mai ridicată decât cea necesară pentru vinul de masă (44), iar acest lucru s-a reflectat în prețul plătit de GfW pentru must. |
| --- | --- |

(75)

Germania face, de asemenea, trimitere la faptul că prețul pieței pentru vin de masă citat de Comisia Europeană în deciziile de deschidere (0,26 EUR pe litru) este cel mai scăzut preț al vinului de masă pentru luna noiembrie 1999. În luna noiembrie 1999, prețul vinului de masă a variat între 0,26 și 0,56 EUR pe litru. În plus, aceasta a fost plaja completă de prețuri pentru tot anul 1999. În 2000, plaja de prețuri s-a situat între 0,20 și 0,41 EUR pe litru. Germania mai subliniază că 60 % din mustul achiziționat de GfW avea în medie 81 de grade Oechsle, ceea ce reprezintă o valoare mult mai ridicată decât cea necesară pentru vinul de masă (44), iar acest lucru s-a reflectat în prețul plătit de GfW pentru must.

V.2.   Componenta de ajutor la momentul subordonării creanțelor și al renunțării la creanțe

| (76) | Potrivit autorităților din Germania, în urma unei situații contabile intermediare întocmite în noiembrie 2000 s-a stabilit că GfW se confrunta cu o situație de insolvență. La momentul respectiv, GfW avea un deficit contabil de circa 6 milioane EUR, care s-a confirmat cu ocazia întocmirii situației contabile pentru anul 2000. Motivul acestui deficit a fost scăderea valorii stocurilor aflate încă în posesia GfW, în urma unei prăbușiri a prețurilor de pe piață, ceea ce însemna că GfW ar fi putut să își vândă stocurile numai la un preț mai mic decât cel preconizat inițial. |
| --- | --- |

(76)

Potrivit autorităților din Germania, în urma unei situații contabile intermediare întocmite în noiembrie 2000 s-a stabilit că GfW se confrunta cu o situație de insolvență. La momentul respectiv, GfW avea un deficit contabil de circa 6 milioane EUR, care s-a confirmat cu ocazia întocmirii situației contabile pentru anul 2000. Motivul acestui deficit a fost scăderea valorii stocurilor aflate încă în posesia GfW, în urma unei prăbușiri a prețurilor de pe piață, ceea ce însemna că GfW ar fi putut să își vândă stocurile numai la un preț mai mic decât cel preconizat inițial.

| (77) | Potrivit informațiilor puse la dispoziție de Germania, la data de 31 octombrie 2000 WAK avea încă creanțe în valoare de circa 10 milioane de EUR față de GfW. Garanția pentru WAK era reprezentată de activele gajate ale GfW, care la momentul respectiv valorau 5,7 milioane EUR. Acestea făceau obiectul unor drepturi de retenție (simple, extinse sau prelungite) ale societăților viticole și a comercianților, ceea ce le-ar fi dat prioritate în caz de insolvență, potrivit legislației germane. Prin urmare, potrivit autorităților din Germania, în cazul unei proceduri de insolvență GfW ar fi trebuit să își achite datoriile către societățile viticole și către comercianți, în valoare de circa 3,5 milioane EUR, înainte să se poată efectua plăți către orice alt creditor. |
| --- | --- |

(77)

Potrivit informațiilor puse la dispoziție de Germania, la data de 31 octombrie 2000 WAK avea încă creanțe în valoare de circa 10 milioane de EUR față de GfW. Garanția pentru WAK era reprezentată de activele gajate ale GfW, care la momentul respectiv valorau 5,7 milioane EUR. Acestea făceau obiectul unor drepturi de retenție (simple, extinse sau prelungite) ale societăților viticole și a comercianților, ceea ce le-ar fi dat prioritate în caz de insolvență, potrivit legislației germane. Prin urmare, potrivit autorităților din Germania, în cazul unei proceduri de insolvență GfW ar fi trebuit să își achite datoriile către societățile viticole și către comercianți, în valoare de circa 3,5 milioane EUR, înainte să se poată efectua plăți către orice alt creditor.

| (78) | Pentru remedierea în timp util a situației de deficit și pentru evitarea deschiderii unei proceduri de insolvență în conformitate cu articolul 64 din Legea societăților comerciale în versiunea anterioară, coroborat cu articolul 19 din Legea insolvenței, erau necesare măsuri urgente. |
| --- | --- |

(78)

Pentru remedierea în timp util a situației de deficit și pentru evitarea deschiderii unei proceduri de insolvență în conformitate cu articolul 64 din Legea societăților comerciale în versiunea anterioară, coroborat cu articolul 19 din Legea insolvenței, erau necesare măsuri urgente.

| (79) | Germania subliniază că, în calitate de creditor principal, cu un rang al garanțiilor mai mic, WAK avea un interes considerabil în evitarea insolvenței iminente. Prin urmare, acesta a încercat să convingă societățile viticole și comercianții să renunțe la o parte din creanțele acestora, iar la data de 4 decembrie 2000 a convenit următoarele cu GfW:






  — | să subordoneze creanțe în sumă egală cu deficitul, după ce societățile viticole și comercianții fuseseră de acord să renunțe la 90 % din creanțele rămase; |
| --- | --- | --- |

(79)

Germania subliniază că, în calitate de creditor principal, cu un rang al garanțiilor mai mic, WAK avea un interes considerabil în evitarea insolvenței iminente. Prin urmare, acesta a încercat să convingă societățile viticole și comercianții să renunțe la o parte din creanțele acestora, iar la data de 4 decembrie 2000 a convenit următoarele cu GfW:

—

să subordoneze creanțe în sumă egală cu deficitul, după ce societățile viticole și comercianții fuseseră de acord să renunțe la 90 % din creanțele rămase;

| — | să renunțe la valoarea creanțelor pe care fusese de acord să le subordoneze, dar numai dacă era necesar. |
| --- | --- |

—

să renunțe la valoarea creanțelor pe care fusese de acord să le subordoneze, dar numai dacă era necesar.

| (80) | În pofida unui început reușit al negocierilor cu majoritatea societăților viticole și a comercianților, care au fost de acord să renunțe la propriile creanțe, GfW a eșuat în cele din urmă în demersurile sale, din cauza acțiunilor concertate ale unor societăți viticole și ale unor comercianți, împreună cu avocații acestora. Aceștia nu erau dispuși să renunțe la creanțe, din cauza rangului preferențial al garanțiilor deținute, rezultat în urma dreptului de retenție extins sau prelungit, și au formulat plângeri în instanță. Aceste plângeri au fost judecate de instanța care a propus acorduri de soluționare a litigiilor. Potrivit acordurilor de soluționare a litigiilor, GfW trebuia să plătească 70 % din creanțele rămase, iar la restul de 30 % trebuia să se renunțe. Instanța a stabilit, de asemenea, că GfW urma să suporte 80 % din cheltuielile de judecată. Alte instanțe au propus acorduri de soluționare similare. Având în vedere acest lucru, GfW nu se mai putea aștepta ca societățile viticole și comercianții să fie de acord cu renunțarea la 90 % din creanțele rămase. În plus, mai multe societăți viticole și mai mulți comercianți au declarat în acest stadiu că vor solicita plata integrală a restului de 20 %. Faptul că un număr de 1 700 din cele 2 700 de societăți viticole și de comercianți își indicaseră deja disponibilitatea de a renunța la o parte din creanțe nu mai era relevant, întrucât articolul 305a din Legea insolvenței din Germania prevede că o soluționare pe căi extrajudiciare pentru evitarea procedurilor de insolvență eșuează dacă un creditor hotărăște să inițieze recuperarea creanțelor după începerea negocierilor pentru soluționarea pe căi extrajudiciare. |
| --- | --- |

(80)

În pofida unui început reușit al negocierilor cu majoritatea societăților viticole și a comercianților, care au fost de acord să renunțe la propriile creanțe, GfW a eșuat în cele din urmă în demersurile sale, din cauza acțiunilor concertate ale unor societăți viticole și ale unor comercianți, împreună cu avocații acestora. Aceștia nu erau dispuși să renunțe la creanțe, din cauza rangului preferențial al garanțiilor deținute, rezultat în urma dreptului de retenție extins sau prelungit, și au formulat plângeri în instanță. Aceste plângeri au fost judecate de instanța care a propus acorduri de soluționare a litigiilor. Potrivit acordurilor de soluționare a litigiilor, GfW trebuia să plătească 70 % din creanțele rămase, iar la restul de 30 % trebuia să se renunțe. Instanța a stabilit, de asemenea, că GfW urma să suporte 80 % din cheltuielile de judecată. Alte instanțe au propus acorduri de soluționare similare. Având în vedere acest lucru, GfW nu se mai putea aștepta ca societățile viticole și comercianții să fie de acord cu renunțarea la 90 % din creanțele rămase. În plus, mai multe societăți viticole și mai mulți comercianți au declarat în acest stadiu că vor solicita plata integrală a restului de 20 %. Faptul că un număr de 1 700 din cele 2 700 de societăți viticole și de comercianți își indicaseră deja disponibilitatea de a renunța la o parte din creanțe nu mai era relevant, întrucât articolul 305a din Legea insolvenței din Germania prevede că o soluționare pe căi extrajudiciare pentru evitarea procedurilor de insolvență eșuează dacă un creditor hotărăște să inițieze recuperarea creanțelor după începerea negocierilor pentru soluționarea pe căi extrajudiciare.

| (81) | Prin urmare, la 21 februarie 2001 WAK a convenit cu GfW să acopere deficitul anului 2000 prin renunțarea la suma de 5 005 441,60 EUR din creanțele sale, precum și faptul că nu se percepe nicio dobândă pentru datoria rămasă aferentă perioadei 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2001 și că creanțele societăților viticole și ale comercianților vor fi plătite integral. Se garanta siguranța creanțelor nesubordonate. Se rezolva problema deficitului GfW, se evitau procedurile de insolvență, iar GfW își putea continua activitatea comercială. |
| --- | --- |

(81)

Prin urmare, la 21 februarie 2001 WAK a convenit cu GfW să acopere deficitul anului 2000 prin renunțarea la suma de 5 005 441,60 EUR din creanțele sale, precum și faptul că nu se percepe nicio dobândă pentru datoria rămasă aferentă perioadei 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2001 și că creanțele societăților viticole și ale comercianților vor fi plătite integral. Se garanta siguranța creanțelor nesubordonate. Se rezolva problema deficitului GfW, se evitau procedurile de insolvență, iar GfW își putea continua activitatea comercială.

| (82) | Germania susține că subordonarea și renunțarea la creanțe au fost conforme cu testul creditorului privat. În sprijinul acestei teze, Germania face trimitere la jurisprudența relevantă. |
| --- | --- |

(82)

Germania susține că subordonarea și renunțarea la creanțe au fost conforme cu testul creditorului privat. În sprijinul acestei teze, Germania face trimitere la jurisprudența relevantă.

| (83) | Renunțarea la o parte din creanțe poate fi necesară în vederea majorării sumei recuperate efectiv (11). Un creditor privat ar acționa pentru a își minimiza pierderile. În cazul în care o creanță are garanții insuficiente, acceptarea amânării plății ar crește șansele rambursării fără pierderi, deoarece debitorul ar avea șansa să depășească criza și să își amelioreze situația (12). În sentința dată de TPI în cauza HAMSA, curtea a respins practica anterioară a Comisiei prin care se solicita ca renunțarea la creanțe din partea creditorilor privați și a celor publici să se facă în proporții egale raportat la părțile lor din datoria debitorului. Curtea a hotărât, dimpotrivă, că testul creditorului privat poate fi aplicat și atunci când relația dintre renunțarea la creanțe a diferiților creditori este asimetrică. TPI subliniază faptul că rangul garanțiilor deținute de diverșii creditori (corespunzând unor creanțe asigurate, preferențiale sau obișnuite) este decisiv. TPI a hotărât că un creditor public acționează ca un creditor privat atunci când decide să renunțe la o parte din creanțele sale în urma unei evaluări cuprinzătoare și raționale a sumei pe care ar putea-o recupera, a riscului de lichidare și a șanselor ca firma să redevină viabilă (13). În fine, Germania face trimitere la hotărârea Comisiei în cazul Huta Cynku, în care Comisia a hotărât că nu există niciun avantaj și prin urmare nu există ajutor de stat, atunci când restructurarea aduce mai multe venituri decât lichidarea (14). |
| --- | --- |

(83)

Renunțarea la o parte din creanțe poate fi necesară în vederea majorării sumei recuperate efectiv (11). Un creditor privat ar acționa pentru a își minimiza pierderile. În cazul în care o creanță are garanții insuficiente, acceptarea amânării plății ar crește șansele rambursării fără pierderi, deoarece debitorul ar avea șansa să depășească criza și să își amelioreze situația (12). În sentința dată de TPI în cauza HAMSA, curtea a respins practica anterioară a Comisiei prin care se solicita ca renunțarea la creanțe din partea creditorilor privați și a celor publici să se facă în proporții egale raportat la părțile lor din datoria debitorului. Curtea a hotărât, dimpotrivă, că testul creditorului privat poate fi aplicat și atunci când relația dintre renunțarea la creanțe a diferiților creditori este asimetrică. TPI subliniază faptul că rangul garanțiilor deținute de diverșii creditori (corespunzând unor creanțe asigurate, preferențiale sau obișnuite) este decisiv. TPI a hotărât că un creditor public acționează ca un creditor privat atunci când decide să renunțe la o parte din creanțele sale în urma unei evaluări cuprinzătoare și raționale a sumei pe care ar putea-o recupera, a riscului de lichidare și a șanselor ca firma să redevină viabilă (13). În fine, Germania face trimitere la hotărârea Comisiei în cazul Huta Cynku, în care Comisia a hotărât că nu există niciun avantaj și prin urmare nu există ajutor de stat, atunci când restructurarea aduce mai multe venituri decât lichidarea (14).

| (84) | Din aceste motive, Germania susține că, având în vedere postura de creditor principal a WAK, precum și garanțiile sale inferioare ca rang celor deținute de societățile viticole și comercianți, atât subordonarea, cât și renunțarea la creanțe au fost conforme testului creditorului privat și nu reprezintă ajutoare de stat. Printr-o procedură de insolvență, WAK ar fi pierdut cel puțin aceeași sumă și cel mai probabil o sumă mult mai mare din creanțele rămase. |
| --- | --- |

(84)

Din aceste motive, Germania susține că, având în vedere postura de creditor principal a WAK, precum și garanțiile sale inferioare ca rang celor deținute de societățile viticole și comercianți, atât subordonarea, cât și renunțarea la creanțe au fost conforme testului creditorului privat și nu reprezintă ajutoare de stat. Printr-o procedură de insolvență, WAK ar fi pierdut cel puțin aceeași sumă și cel mai probabil o sumă mult mai mare din creanțele rămase.

| (85) | Numai prin evitarea insolvenței GfW și prin achitarea creanțelor rămase ale societăților viticole și ale comercianților ar fi avut WAK drepturi de garanție depline asupra stocului rămas și ar fi putut obține o plată în proporție mai mare a creanțelor rămase decât cea care s-ar fi obținut în caz de insolvență. |
| --- | --- |

(85)

Numai prin evitarea insolvenței GfW și prin achitarea creanțelor rămase ale societăților viticole și ale comercianților ar fi avut WAK drepturi de garanție depline asupra stocului rămas și ar fi putut obține o plată în proporție mai mare a creanțelor rămase decât cea care s-ar fi obținut în caz de insolvență.

| (86) | Judecând cu datele de la acel moment, comportamentul WAK a fost, potrivit autorităților din Germania, corect, întrucât s-a reușit garantarea plății în proporție mai mare prin transformarea garanțiilor de rang inferior în garanții prioritare și s-a evitat insolvența iminentă a GfW. Potrivit autorităților din Germania, orice bancă privată ar fi acționat în același fel în situația respectivă. |
| --- | --- |

(86)

Judecând cu datele de la acel moment, comportamentul WAK a fost, potrivit autorităților din Germania, corect, întrucât s-a reușit garantarea plății în proporție mai mare prin transformarea garanțiilor de rang inferior în garanții prioritare și s-a evitat insolvența iminentă a GfW. Potrivit autorităților din Germania, orice bancă privată ar fi acționat în același fel în situația respectivă.

| (87) | Potrivit autorităților din Germania, o evaluare preliminară a conturilor GfW ar fi estimat că, prin continuarea activității GfW, WAK ar fi fost în măsură să încaseze creanțe în valoare de 5 112 918,81 EUR. Pe de altă parte, dacă GfW ar fi intrat în procedura de insolvență, WAK ar fi încasat maximum 2,4 milioane EUR. Diferența este de cel puțin 2,7 milioane EUR. |
| --- | --- |

(87)

Potrivit autorităților din Germania, o evaluare preliminară a conturilor GfW ar fi estimat că, prin continuarea activității GfW, WAK ar fi fost în măsură să încaseze creanțe în valoare de 5 112 918,81 EUR. Pe de altă parte, dacă GfW ar fi intrat în procedura de insolvență, WAK ar fi încasat maximum 2,4 milioane EUR. Diferența este de cel puțin 2,7 milioane EUR.

| (88) | Aceste elemente sunt confirmate de un raport din 3 februarie 2003, pregătit de un auditor independent (15), comandat de WAK și prezentat de autoritățile din Germania. Raportul concluzionează că subordonarea creanțelor, renunțarea la o parte din creanțele menționate mai sus și renunțarea la plata dobânzii în viitor au reprezentat o decizie rațională din punct de vedere economic pentru WAK. Motivația acestei concluzii, prezentată de Germania, este următoarea:






  — | dacă WAK nu și-ar fi subordonat creanțele și nu ar fi renunțat la acestea și la plata dobânzii, GfW ar fi trebuit să solicite insolvența și ar fi fost lichidată; creanțele WAK ar fi trebuit achitate din vânzarea stocurilor GfW; |
| --- | --- | --- |

(88)

Aceste elemente sunt confirmate de un raport din 3 februarie 2003, pregătit de un auditor independent (15), comandat de WAK și prezentat de autoritățile din Germania. Raportul concluzionează că subordonarea creanțelor, renunțarea la o parte din creanțele menționate mai sus și renunțarea la plata dobânzii în viitor au reprezentat o decizie rațională din punct de vedere economic pentru WAK. Motivația acestei concluzii, prezentată de Germania, este următoarea:

—

dacă WAK nu și-ar fi subordonat creanțele și nu ar fi renunțat la acestea și la plata dobânzii, GfW ar fi trebuit să solicite insolvența și ar fi fost lichidată; creanțele WAK ar fi trebuit achitate din vânzarea stocurilor GfW;

| — | dacă societatea ar fi fost lichidată, valoarea stocurilor GfW ar fi scăzut; Veniturile obținute efectiv din vânzarea stocurilor ar fi reprezentat numai circa 50-70 % din valoarea contabilă. Prin urmare, ținând cont de drepturile asupra garanțiilor, veniturile obținute s-ar fi ridicat la 1,84-2,4 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

dacă societatea ar fi fost lichidată, valoarea stocurilor GfW ar fi scăzut; Veniturile obținute efectiv din vânzarea stocurilor ar fi reprezentat numai circa 50-70 % din valoarea contabilă. Prin urmare, ținând cont de drepturile asupra garanțiilor, veniturile obținute s-ar fi ridicat la 1,84-2,4 milioane EUR;

| — | procedura de insolvență este costisitoare; |
| --- | --- |

—

procedura de insolvență este costisitoare;

| — | Legea insolvenței din Germania prevede dreptul la separarea produselor care fac obiectul unui drept de retenție. Cu toate acestea, acest lucru se stabilește pe baza alegerii efectuate de administratorul judiciar între îndeplinirea contractului și separarea activelor [alineatul (103) din InsO]. Separarea activelor este posibilă numai dacă administratorul judiciar refuză îndeplinirea contractului, caz în care creditorul se poate retrage din contract și poate solicita separarea activelor, având dreptul la despăgubiri pentru neîndeplinirea contractului; aconturile pot fi compensate. În schimb, GfW poate solicita recuperarea plăților deja efectuate, care se pot compensa cu despăgubirile pentru neîndeplinirea contractului; |
| --- | --- |

—

Legea insolvenței din Germania prevede dreptul la separarea produselor care fac obiectul unui drept de retenție. Cu toate acestea, acest lucru se stabilește pe baza alegerii efectuate de administratorul judiciar între îndeplinirea contractului și separarea activelor [alineatul (103) din InsO]. Separarea activelor este posibilă numai dacă administratorul judiciar refuză îndeplinirea contractului, caz în care creditorul se poate retrage din contract și poate solicita separarea activelor, având dreptul la despăgubiri pentru neîndeplinirea contractului; aconturile pot fi compensate. În schimb, GfW poate solicita recuperarea plăților deja efectuate, care se pot compensa cu despăgubirile pentru neîndeplinirea contractului;

| — | pe de altă parte, după subordonarea de către WAK a o parte din creanțele sale, GfW avea posibilitatea legală de a evita procedura de insolvență, iar după ce a renunțat la o parte din creanțe și la plata dobânzii, WAK rămăsese cu creanțe neachitate în valoare de 5,15 milioane EUR, pe care putea spera să le recupereze, ca urmare a faptului că GfW își putea continua activitatea comercială; |
| --- | --- |

—

pe de altă parte, după subordonarea de către WAK a o parte din creanțele sale, GfW avea posibilitatea legală de a evita procedura de insolvență, iar după ce a renunțat la o parte din creanțe și la plata dobânzii, WAK rămăsese cu creanțe neachitate în valoare de 5,15 milioane EUR, pe care putea spera să le recupereze, ca urmare a faptului că GfW își putea continua activitatea comercială;

| — | s-a evidențiat și faptul că, dacă s-ar fi deschis procedura de insolvență, GfW ar fi putut, în temeiul normelor privind insolvența, să conteste rambursările în valoare de 1 440 476,92 EUR din împrumut pe care le efectuase către WAK în perioada 1 noiembrie 2000-31 decembrie 2000. Aceasta ar fi antrenat obligația WAK de a rambursa această sumă. |
| --- | --- |

—

s-a evidențiat și faptul că, dacă s-ar fi deschis procedura de insolvență, GfW ar fi putut, în temeiul normelor privind insolvența, să conteste rambursările în valoare de 1 440 476,92 EUR din împrumut pe care le efectuase către WAK în perioada 1 noiembrie 2000-31 decembrie 2000. Aceasta ar fi antrenat obligația WAK de a rambursa această sumă.

| (89) | Germania subliniază că o evaluare ex post arată că varianta subordonării creanțelor și a renunțării la acestea a fost mai rațională din punct de vedere economic, întrucât rambursările obținute prin evitarea insolvenței GfW s-au ridicat la 4 670 517,65 EUR, o sumă mai mare decât suma maximă de 2,4 milioane EUR care ar fi putut fi obținută în cadrul procedurii de insolvență. |
| --- | --- |

(89)

Germania subliniază că o evaluare ex post arată că varianta subordonării creanțelor și a renunțării la acestea a fost mai rațională din punct de vedere economic, întrucât rambursările obținute prin evitarea insolvenței GfW s-au ridicat la 4 670 517,65 EUR, o sumă mai mare decât suma maximă de 2,4 milioane EUR care ar fi putut fi obținută în cadrul procedurii de insolvență.

| (90) | Germania concluzionează că, întrucât subordonarea creanțelor și renunțarea la acestea au fost conforme testului creditorului privat, nu s-au acordat ajutoare societăților viticole și comercianților la momentul subordonării creanțelor și al renunțării la acestea de către WAK. |
| --- | --- |

(90)

Germania concluzionează că, întrucât subordonarea creanțelor și renunțarea la acestea au fost conforme testului creditorului privat, nu s-au acordat ajutoare societăților viticole și comercianților la momentul subordonării creanțelor și al renunțării la acestea de către WAK.

VI.   EVALUAREA AJUTORULUI

VI.1.   Organizarea comună a pieței

| (91) | Până la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului din 29 aprilie 2008 privind organizarea comună a pieței vitivinicole (16), viticultura și prelucrarea vinului erau reglementate de Regulamentul (CE) nr. 1493/1999. Conform articolului 71 din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999, pentru producerea și comercializarea produselor care fac obiectul acestui regulament se aplică articolele 87, 88 și 89 din Tratat (în prezent articolele 107, 108 și 109 din TFUE). Înainte de 31 iulie 2000, viticultura și prelucrarea vinului erau reglementate de Regulamentul (CEE) nr. 822/87. Conform articolului 76 din Regulamentul (CEE) nr. 822/87, pentru producerea și comercializarea produselor enumerate la articolul 1 din regulament se aplică articolele 92, 93 și 94 din Tratat (în prezent articolele 107, 108 și 109 din TFUE). Prin urmare, măsurile avute în vedere vor fi analizate ținând seama de regulile privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(91)

Până la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului din 29 aprilie 2008 privind organizarea comună a pieței vitivinicole (16), viticultura și prelucrarea vinului erau reglementate de Regulamentul (CE) nr. 1493/1999. Conform articolului 71 din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999, pentru producerea și comercializarea produselor care fac obiectul acestui regulament se aplică articolele 87, 88 și 89 din Tratat (în prezent articolele 107, 108 și 109 din TFUE). Înainte de 31 iulie 2000, viticultura și prelucrarea vinului erau reglementate de Regulamentul (CEE) nr. 822/87. Conform articolului 76 din Regulamentul (CEE) nr. 822/87, pentru producerea și comercializarea produselor enumerate la articolul 1 din regulament se aplică articolele 92, 93 și 94 din Tratat (în prezent articolele 107, 108 și 109 din TFUE). Prin urmare, măsurile avute în vedere vor fi analizate ținând seama de regulile privind ajutoarele de stat.

VI.2.   Existența unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (92) | Conform articolului 107 alineatul (1) din TFUE, sunt interzise ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(92)

Conform articolului 107 alineatul (1) din TFUE, sunt interzise ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (93) | WAK este persoană juridică de drept public, finanțată parțial din fonduri ale landului Renania-Palatinat și parțial din taxe parafiscale. Prin urmare, măsura este finanțată din fonduri de stat. |
| --- | --- |

(93)

WAK este persoană juridică de drept public, finanțată parțial din fonduri ale landului Renania-Palatinat și parțial din taxe parafiscale. Prin urmare, măsura este finanțată din fonduri de stat.

| (94) | Se consideră că ajutoarele acordate unei întreprinderi afectează schimburile comerciale între statele membre atunci când întreprinderea respectivă funcționează pe o piață deschisă comerțului în interiorul Uniunii (17). Schimburile comerciale de produse agricole în interiorul Uniunii Europene sunt substanțiale. Prin urmare, ajutoarele în cauză sunt susceptibile de a afecta schimburile comerciale între statele membre (18). |
| --- | --- |

(94)

Se consideră că ajutoarele acordate unei întreprinderi afectează schimburile comerciale între statele membre atunci când întreprinderea respectivă funcționează pe o piață deschisă comerțului în interiorul Uniunii (17). Schimburile comerciale de produse agricole în interiorul Uniunii Europene sunt substanțiale. Prin urmare, ajutoarele în cauză sunt susceptibile de a afecta schimburile comerciale între statele membre (18).

| (95) | Curtea a hotărât că pentru a stabili dacă o măsură de stat constituie ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, este, de asemenea, necesar să se stabilească dacă întreprinderea primește un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (19) și/sau dacă măsura a permis întreprinderii să evite suportarea unor costuri pe care în mod normal ar fi trebuit să le suporte din resurse proprii (20). Aceste elemente ar fi, într-adevăr, suficiente pentru a indica denaturări potențiale ale concurenței (21). |
| --- | --- |

(95)

Curtea a hotărât că pentru a stabili dacă o măsură de stat constituie ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, este, de asemenea, necesar să se stabilească dacă întreprinderea primește un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (19) și/sau dacă măsura a permis întreprinderii să evite suportarea unor costuri pe care în mod normal ar fi trebuit să le suporte din resurse proprii (20). Aceste elemente ar fi, într-adevăr, suficiente pentru a indica denaturări potențiale ale concurenței (21).

VI.2.1.   Existența ajutorului acordat Gesellschaft für Weinabsatz (GfW)

VI.2.1.a.   Acordarea împrumutului de către WAK

| (96) | WAK a acordat împrumutul în valoare de 15 302 696,25 EUR în toamna anului 1999. Rata dobânzii percepută GfW a variat între 3,28 % și 5,25 % pe perioada împrumutului. Nu s-a perceput nicio primă de risc. Rata de referință pentru perioada respectivă în Germania s-a situat între 5,23 % și 6,33 %. |
| --- | --- |

(96)

WAK a acordat împrumutul în valoare de 15 302 696,25 EUR în toamna anului 1999. Rata dobânzii percepută GfW a variat între 3,28 % și 5,25 % pe perioada împrumutului. Nu s-a perceput nicio primă de risc. Rata de referință pentru perioada respectivă în Germania s-a situat între 5,23 % și 6,33 %.

| (97) | Germania a fost de acord cu opinia Comisiei, potrivit căreia împrumutul nu a fost acordat în condițiile pieței. Dacă împrumutul ar fi fost acordat în condițiile pieței, ar fi trebuit percepută o rată de bază a dobânzii mai ridicată, la care ar fi trebuit să se adauge o primă de risc, dată fiind siguranța limitată pe care o ofereau garanțiile împrumutului. |
| --- | --- |

(97)

Germania a fost de acord cu opinia Comisiei, potrivit căreia împrumutul nu a fost acordat în condițiile pieței. Dacă împrumutul ar fi fost acordat în condițiile pieței, ar fi trebuit percepută o rată de bază a dobânzii mai ridicată, la care ar fi trebuit să se adauge o primă de risc, dată fiind siguranța limitată pe care o ofereau garanțiile împrumutului.

| (98) | Se poate concluziona că împrumutul acordat GfW conținea o componentă de ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, întrucât GfW a beneficiat de un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Componenta de ajutor se calculează ca diferență între dobânda percepută și rata de referință plus o primă de risc adecvată. |
| --- | --- |

(98)

Se poate concluziona că împrumutul acordat GfW conținea o componentă de ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, întrucât GfW a beneficiat de un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Componenta de ajutor se calculează ca diferență între dobânda percepută și rata de referință plus o primă de risc adecvată.

| (99) | Posibilitatea transferării ajutorului către succesorii legali |
| --- | --- |

(99)

Posibilitatea transferării ajutorului către succesorii legali

| (100) | Potrivit autorităților din Germania, GfW a fost lichidată și dizolvată la 1 iunie 2005. Toate stocurile din domeniile de activitate rămase au fost vândute. Sumele obținute au fost utilizate integral pentru plata datoriilor către WAK. S-a convenit cu cumpărătorul (o persoană fizică) că valoarea tuturor stocurilor rămase potrivit inventarului de la 31 decembrie 2004 urma să fie transferată către WAK la sfârșitul anului 2005. Această valoare urma să fie valoarea de vânzare originară, de 79 579,79 EUR. GfW a fost radiată din registrul comerțului în cursul anului 2006 și nu există un succesor legal sau o altă entitate juridică de la care să se poată recupera ajutorul. Prin urmare în conformitate cu jurisprudența constantă (22), recuperarea este, potrivit Germaniei, imposibilă. |
| --- | --- |

(100)

Potrivit autorităților din Germania, GfW a fost lichidată și dizolvată la 1 iunie 2005. Toate stocurile din domeniile de activitate rămase au fost vândute. Sumele obținute au fost utilizate integral pentru plata datoriilor către WAK. S-a convenit cu cumpărătorul (o persoană fizică) că valoarea tuturor stocurilor rămase potrivit inventarului de la 31 decembrie 2004 urma să fie transferată către WAK la sfârșitul anului 2005. Această valoare urma să fie valoarea de vânzare originară, de 79 579,79 EUR. GfW a fost radiată din registrul comerțului în cursul anului 2006 și nu există un succesor legal sau o altă entitate juridică de la care să se poată recupera ajutorul. Prin urmare în conformitate cu jurisprudența constantă (22), recuperarea este, potrivit Germaniei, imposibilă.

| (101) | Întrucât activele rămase ale GfW au fost vândute, este posibil ca persoana care le-a cumpărat să fi beneficiat de ajutorul acordat GfW. Cu toate acestea, întrucât cumpărătorul a plătit prețul inițial de achiziție, iar piața a suferit o cădere în ultimii ani, este clar că prețul plătit de acesta este cel puțin egal cu prețul pieței. Prin urmare, Comisia concluzionează că nu i-a fost transferat niciun ajutor cumpărătorului stocurilor rămase ale GfW. În același timp, GfW și-a încetat existența și, prin urmare, nu mai există ajutoare care să fie recuperate. |
| --- | --- |

(101)

Întrucât activele rămase ale GfW au fost vândute, este posibil ca persoana care le-a cumpărat să fi beneficiat de ajutorul acordat GfW. Cu toate acestea, întrucât cumpărătorul a plătit prețul inițial de achiziție, iar piața a suferit o cădere în ultimii ani, este clar că prețul plătit de acesta este cel puțin egal cu prețul pieței. Prin urmare, Comisia concluzionează că nu i-a fost transferat niciun ajutor cumpărătorului stocurilor rămase ale GfW. În același timp, GfW și-a încetat existența și, prin urmare, nu mai există ajutoare care să fie recuperate.

VI.2.1.b.   Subordonarea creanțelor și renunțarea la creanțe de către WAK

| (102) | Subordonarea creanțelor și renunțarea la creanțe și la plata dobânzii au fost finanțate din resursele proprii ale WAK și printr-un împrumut contractat în acest scop de WAK, considerându-se, prin urmare, că au fost finanțate din resurse ale statului. |
| --- | --- |

(102)

Subordonarea creanțelor și renunțarea la creanțe și la plata dobânzii au fost finanțate din resursele proprii ale WAK și printr-un împrumut contractat în acest scop de WAK, considerându-se, prin urmare, că au fost finanțate din resurse ale statului.

| (103) | Pentru a stabili dacă subordonarea creanțelor și renunțarea la creanțe și la plata dobânzii constituie ajutor de stat către GfW în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, este, de asemenea, necesar să se stabilească dacă GfW a primit un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață și/sau dacă măsura a permis GfW să evite suportarea unor costuri pe care în mod normal ar fi trebuit să le suporte din resurse proprii. Această evaluare trebuie realizată cu ajutorul testului creditorului privat. Testul creditorului privat constă în verificarea măsurii în care un creditor privat ar fi acționat sau a acționat, în condiții de piață similare, în același fel cu creditorul public. |
| --- | --- |

(103)

Pentru a stabili dacă subordonarea creanțelor și renunțarea la creanțe și la plata dobânzii constituie ajutor de stat către GfW în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, este, de asemenea, necesar să se stabilească dacă GfW a primit un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață și/sau dacă măsura a permis GfW să evite suportarea unor costuri pe care în mod normal ar fi trebuit să le suporte din resurse proprii. Această evaluare trebuie realizată cu ajutorul testului creditorului privat. Testul creditorului privat constă în verificarea măsurii în care un creditor privat ar fi acționat sau a acționat, în condiții de piață similare, în același fel cu creditorul public.

| (104) | Potrivit jurisprudenței constante, renunțarea la o parte din creanțe poate fi necesară în vederea majorării sumei recuperate efectiv. Un creditor privat ar acționa pentru a-și minimiza pierderile (23). În cazul în care o creanță are garanții insuficiente, acceptarea amânării plății ar crește șansele rambursării fără pierderi, deoarece debitorul ar avea șansa să depășească criza și să își amelioreze situația (24). |
| --- | --- |

(104)

Potrivit jurisprudenței constante, renunțarea la o parte din creanțe poate fi necesară în vederea majorării sumei recuperate efectiv. Un creditor privat ar acționa pentru a-și minimiza pierderile (23). În cazul în care o creanță are garanții insuficiente, acceptarea amânării plății ar crește șansele rambursării fără pierderi, deoarece debitorul ar avea șansa să depășească criza și să își amelioreze situația (24).

| (105) | În hotărârea HAMSA (25) a TPI, Curtea a respins practica anterioară a Comisiei prin care se solicita ca renunțarea la creanțe din partea creditorilor privați și a celor publici să se facă în proporții egale raportat la părțile lor din datoria debitorului. Curtea a hotărât, dimpotrivă, că testul creditorului privat poate fi aplicat și atunci când relația dintre renunțarea la creanțe a diferiților creditori este asimetrică. Punctele 168 și 169 din decizia curții:






  „168. | Atunci când o societate care se confruntă cu o deteriorare semnificativă a situației sale financiare propune creditorilor săi un acord sau o serie de acorduri de reeșalonare a datoriei în vederea remedierii situației și a evitării lichidării, orice creditor trebuie să adopte o decizie având în vedere, pe de o parte, suma care i se oferă prin acordul propus și, pe de altă parte, suma pe care se așteaptă să o recupereze în cazul lichidării societății. Alegerea fiecărui creditor este influențată de un număr de factori, inclusiv de rangul creanțelor deținute de creditor (sigure, preferențiale sau obișnuite), de natura și valoarea eventualelor garanții deținute, de modul cum evaluează șansele pe care le are societatea în cauză să redevină viabilă, precum și de suma pe care ar primi-o în caz de lichidare. De exemplu, dacă se dovedește că, în cazul lichidării unei societăți, valoarea obținută din activele sale nu permite decât acoperirea ipotecilor și a creanțelor preferențiale, creanțele ordinare nu ar avea nicio valoare. Într-un astfel de scenariu, acceptarea de către un creditor ordinar a anulării unei părți importante a creanței sale nu ar constitui o pierdere reală. |
| --- | --- | --- |

(105)

În hotărârea HAMSA (25) a TPI, Curtea a respins practica anterioară a Comisiei prin care se solicita ca renunțarea la creanțe din partea creditorilor privați și a celor publici să se facă în proporții egale raportat la părțile lor din datoria debitorului. Curtea a hotărât, dimpotrivă, că testul creditorului privat poate fi aplicat și atunci când relația dintre renunțarea la creanțe a diferiților creditori este asimetrică. Punctele 168 și 169 din decizia curții:

„168.

| 169. | Rezultă că, în absența unor informații privind factorii care determină valoarea diverselor opțiuni oferite creditorilor, simplul fapt al unei aparente disproporții între sumele pe care diverșii creditori le-au anulat nu este, în sine, concludent în ceea ce privește motivele care i-au determinat pe aceștia să accepte remiterile propuse.” |
| --- | --- |

169.

| (106) | În plus, în cauza HAMSA (26), TPI a hotărât că un creditor public acționează ca un creditor privat atunci când decide să renunțe la o parte din creanțele sale în urma unei evaluări cuprinzătoare și raționale a sumei pe care ar putea-o recupera, a riscului de lichidare și a șanselor ca firma să redevină viabilă. În fine, în cazul Huta Cynku (27), Comisia a decis că nu există niciun avantaj și, prin urmare, nu există ajutor de stat atunci când restructurarea aduce mai multe venituri decât lichidarea. |
| --- | --- |

(106)

În plus, în cauza HAMSA (26), TPI a hotărât că un creditor public acționează ca un creditor privat atunci când decide să renunțe la o parte din creanțele sale în urma unei evaluări cuprinzătoare și raționale a sumei pe care ar putea-o recupera, a riscului de lichidare și a șanselor ca firma să redevină viabilă. În fine, în cazul Huta Cynku (27), Comisia a decis că nu există niciun avantaj și, prin urmare, nu există ajutor de stat atunci când restructurarea aduce mai multe venituri decât lichidarea.

| (107) | Având în vedere jurisprudența citată mai sus, pentru a evalua dacă un creditor privat ar fi acționat sau nu la fel ca WAK, este necesară examinarea opțiunilor pe care le avea la dispoziție WAK în momentul când a concluzionat că GfW era amenințată de insolvență și care erau implicațiile economice ale acestor opțiuni. În a doua etapă, este necesar să se întreprindă aceeași examinare și în cazul societăților viticole și al comercianților, iar apoi să se evalueze dacă situația cu care se confrunta WAK poate fi comparată cu cea a societăților viticole și a comercianților și dacă poate fi evaluată pe baza acestora. |
| --- | --- |

(107)

Având în vedere jurisprudența citată mai sus, pentru a evalua dacă un creditor privat ar fi acționat sau nu la fel ca WAK, este necesară examinarea opțiunilor pe care le avea la dispoziție WAK în momentul când a concluzionat că GfW era amenințată de insolvență și care erau implicațiile economice ale acestor opțiuni. În a doua etapă, este necesar să se întreprindă aceeași examinare și în cazul societăților viticole și al comercianților, iar apoi să se evalueze dacă situația cu care se confrunta WAK poate fi comparată cu cea a societăților viticole și a comercianților și dacă poate fi evaluată pe baza acestora.

| (108) | Atunci când a fost informat că GfW era amenințată de insolvență, WAK avea două opțiuni. Putea fie să permită deschiderea procedurii de insolvență, fie să încerce evitarea acestui lucru prin ajungerea la un acord cu GfW care să îi permită acesteia să își continue activitatea comercială. Pe baza informațiilor prezentate de Germania și sprijinite de un raport din 3 februarie 2003, alcătuit de un auditor independent (a se vedea considerentul 88), implicațiile economice ale acestor două opțiuni sunt, potrivit autorităților din Germania, următoarele. Cu datele din acel moment, WAK ar fi putut, în cazul unei proceduri de insolvență, să recupereze o sumă maximă de aproximativ 2,4 milioane EUR din creanțele sale. În cazul în care WAK semna un acord cu GfW, renunțând la o parte din creanțe și permițând astfel GfW să își continue activitatea comercială, WAK ar fi putut, cu datele din acel moment, să spere că își va recupera 5,1 milioane EUR din creanțe. Rezultă, astfel, o diferență de 2,7 milioane EUR în favoarea ideii de a sprijini GfW să evite procedura de insolvență. Disponibilitatea societăților viticole și a comercianți de a proceda la fel avea numai un impact redus asupra calculelor privind recuperarea datoriilor, dar nu schimba rezultatul comparației dintre cele două alternative. |
| --- | --- |

(108)

Atunci când a fost informat că GfW era amenințată de insolvență, WAK avea două opțiuni. Putea fie să permită deschiderea procedurii de insolvență, fie să încerce evitarea acestui lucru prin ajungerea la un acord cu GfW care să îi permită acesteia să își continue activitatea comercială. Pe baza informațiilor prezentate de Germania și sprijinite de un raport din 3 februarie 2003, alcătuit de un auditor independent (a se vedea considerentul 88), implicațiile economice ale acestor două opțiuni sunt, potrivit autorităților din Germania, următoarele. Cu datele din acel moment, WAK ar fi putut, în cazul unei proceduri de insolvență, să recupereze o sumă maximă de aproximativ 2,4 milioane EUR din creanțele sale. În cazul în care WAK semna un acord cu GfW, renunțând la o parte din creanțe și permițând astfel GfW să își continue activitatea comercială, WAK ar fi putut, cu datele din acel moment, să spere că își va recupera 5,1 milioane EUR din creanțe. Rezultă, astfel, o diferență de 2,7 milioane EUR în favoarea ideii de a sprijini GfW să evite procedura de insolvență. Disponibilitatea societăților viticole și a comercianți de a proceda la fel avea numai un impact redus asupra calculelor privind recuperarea datoriilor, dar nu schimba rezultatul comparației dintre cele două alternative.

| (109) | Estimarea ratei de recuperare de 2,4 milioane EUR în cazul insolvenței, prezentă în raport, se bazează pe o ipoteză a autorităților din Germania, aceea că datoriile față de societățile viticole și comercianți, în sumă de 4,4 milioane EUR, ar fi trebuit achitate înainte celor ale WAK. Cu toate acestea, potrivit Comisiei Europene, Legea insolvenței din Germania prevede că numai datoriile către societățile viticole și comercianții beneficiari ai unor drepturi de retenție prelungite ar fi trebuit achitate înaintea datoriilor către WAK. Restul datoriilor ar fi avut același rang cu datoriile către WAK. Propriile calcule ale Comisiei arată însă că, chiar și în cazul în care toate creanțele WAK, ale societăților viticole și ale comercianților ar fi avut același statut, WAK se putea aștepta să recupereze maximum 4,7 milioane EUR în caz de insolvență (pe baza unei valori totale rambursate în caz de insolvență de 6,8 milioane EUR și pe principiul că WAK și societățile viticole ar fi fost rambursate proporțional cu sumele datorate către ele – 10 milioane EUR, respectiv 4,4 milioane EUR). Prin urmare, se poate concluziona că opțiunea ex ante cea mai favorabilă pentru WAK ar fi fost să ajute GfW la evitarea insolvenței. |
| --- | --- |

(109)

Estimarea ratei de recuperare de 2,4 milioane EUR în cazul insolvenței, prezentă în raport, se bazează pe o ipoteză a autorităților din Germania, aceea că datoriile față de societățile viticole și comercianți, în sumă de 4,4 milioane EUR, ar fi trebuit achitate înainte celor ale WAK. Cu toate acestea, potrivit Comisiei Europene, Legea insolvenței din Germania prevede că numai datoriile către societățile viticole și comercianții beneficiari ai unor drepturi de retenție prelungite ar fi trebuit achitate înaintea datoriilor către WAK. Restul datoriilor ar fi avut același rang cu datoriile către WAK. Propriile calcule ale Comisiei arată însă că, chiar și în cazul în care toate creanțele WAK, ale societăților viticole și ale comercianților ar fi avut același statut, WAK se putea aștepta să recupereze maximum 4,7 milioane EUR în caz de insolvență (pe baza unei valori totale rambursate în caz de insolvență de 6,8 milioane EUR și pe principiul că WAK și societățile viticole ar fi fost rambursate proporțional cu sumele datorate către ele – 10 milioane EUR, respectiv 4,4 milioane EUR). Prin urmare, se poate concluziona că opțiunea ex ante cea mai favorabilă pentru WAK ar fi fost să ajute GfW la evitarea insolvenței.

| (110) | De cealaltă parte, calculele realizate de societățile viticole și de comercianți erau foarte diferite. În primul rând, aceștia primiseră deja 80 % din sumele datorate pentru produsele livrate. În al doilea rând, potrivit ofertei făcute GfW, aceștia ar primi numai 10 % din procentul de 20 % din creanțe neachitat încă. În practică, aceasta însemna că dacă semnau contractul ar fi primit în plus numai 2 % din prețul de achiziție convenit. Această sumă reprezintă, cu siguranță, mai puțin decât cea pe care se puteau aștepta să o primească în urma unei proceduri de insolvență, indiferent de rangul garanțiilor lor (drept de retenție simplu, extins sau prelungit). În medie, se puteau aștepta să primească 48 % din creanțele neachitate (2,1 milioane EUR din totalul de 4,4 milioane datorate lor). Prin urmare, nu este deloc surprinzător că o parte din societățile viticole și din comercianți au refuzat oferta GfW. În al treilea rând, a fost probabil evident că ar fi fost în interesul WAK să renunțe la o parte din creanțe și să evite insolvența chiar dacă societățile viticole și comercianții nu procedau la fel, ceea ce ar fi permis de asemenea societăților viticole și comercianților să obțină plata unei părți mai mari din creanțele neachitate decât procentul de 10 % oferit. În al patrulea rând, o parte dintre aceștia acționaseră deja GfW în instanța, iar instanța hotărâse în favoarea lor, obligând GfW la plata a 80 % din creanțele rămase. |
| --- | --- |

(110)

De cealaltă parte, calculele realizate de societățile viticole și de comercianți erau foarte diferite. În primul rând, aceștia primiseră deja 80 % din sumele datorate pentru produsele livrate. În al doilea rând, potrivit ofertei făcute GfW, aceștia ar primi numai 10 % din procentul de 20 % din creanțe neachitat încă. În practică, aceasta însemna că dacă semnau contractul ar fi primit în plus numai 2 % din prețul de achiziție convenit. Această sumă reprezintă, cu siguranță, mai puțin decât cea pe care se puteau aștepta să o primească în urma unei proceduri de insolvență, indiferent de rangul garanțiilor lor (drept de retenție simplu, extins sau prelungit). În medie, se puteau aștepta să primească 48 % din creanțele neachitate (2,1 milioane EUR din totalul de 4,4 milioane datorate lor). Prin urmare, nu este deloc surprinzător că o parte din societățile viticole și din comercianți au refuzat oferta GfW. În al treilea rând, a fost probabil evident că ar fi fost în interesul WAK să renunțe la o parte din creanțe și să evite insolvența chiar dacă societățile viticole și comercianții nu procedau la fel, ceea ce ar fi permis de asemenea societăților viticole și comercianților să obțină plata unei părți mai mari din creanțele neachitate decât procentul de 10 % oferit. În al patrulea rând, o parte dintre aceștia acționaseră deja GfW în instanța, iar instanța hotărâse în favoarea lor, obligând GfW la plata a 80 % din creanțele rămase.

| (111) | Se poate concluziona că, în pofida faptului că societățile viticole, comercianții și WAK erau împreună creditori ai GfW, opțiunile și rezultatul exercitării acestor opțiuni în cazul WAK și în cel al societăților viticole și al comercianților erau atât de diferite, încât nu sunt comparabile. Faptul că societățile viticole și comercianții au ales să nu renunțe la creanțele lor nu ar trebui să fie un contraargument atunci când se evaluează dacă WAK a acționat în conformitate cu testul creditorului privat. |
| --- | --- |

(111)

Se poate concluziona că, în pofida faptului că societățile viticole, comercianții și WAK erau împreună creditori ai GfW, opțiunile și rezultatul exercitării acestor opțiuni în cazul WAK și în cel al societăților viticole și al comercianților erau atât de diferite, încât nu sunt comparabile. Faptul că societățile viticole și comercianții au ales să nu renunțe la creanțele lor nu ar trebui să fie un contraargument atunci când se evaluează dacă WAK a acționat în conformitate cu testul creditorului privat.

| (112) | Comparând între ele diversele opțiuni pe care le avea la dispoziție WAK, Comisia a concluzionat că subordonarea și renunțarea parțială la creanțe din 4 decembrie 2000 și din 21 februarie 2001, în sumă totală de 5 005 441,60 EUR, precum și renunțarea la plata dobânzilor de la 31 decembrie 2000 au reprezentat opțiunea cea mai favorabilă pentru WAK, fiind, prin urmare, conforme cu testul creditorului privat. Subordonarea și renunțarea la creanțe conduc la o amânare a datoriei, care este mai avantajoasă pentru creditor decât lichidarea. În conformitate cu jurisprudența constantă (28), un creditor public pune în balanță suma care îi este oferită în cadrul unui plan de restructurare și suma pe care ar putea să o recupereze prin lichidarea firmei. Prin urmare, GfW nu a primit niciun avantaj de care nu ar fi beneficiat în condițiile normale ale pieței, ceea ce înseamnă că GfW nu a primit ajutoare de stat în urma deciziei WAK de subordonare și renunțare la o parte din creanțele sale. |
| --- | --- |

(112)

Comparând între ele diversele opțiuni pe care le avea la dispoziție WAK, Comisia a concluzionat că subordonarea și renunțarea parțială la creanțe din 4 decembrie 2000 și din 21 februarie 2001, în sumă totală de 5 005 441,60 EUR, precum și renunțarea la plata dobânzilor de la 31 decembrie 2000 au reprezentat opțiunea cea mai favorabilă pentru WAK, fiind, prin urmare, conforme cu testul creditorului privat. Subordonarea și renunțarea la creanțe conduc la o amânare a datoriei, care este mai avantajoasă pentru creditor decât lichidarea. În conformitate cu jurisprudența constantă (28), un creditor public pune în balanță suma care îi este oferită în cadrul unui plan de restructurare și suma pe care ar putea să o recupereze prin lichidarea firmei. Prin urmare, GfW nu a primit niciun avantaj de care nu ar fi beneficiat în condițiile normale ale pieței, ceea ce înseamnă că GfW nu a primit ajutoare de stat în urma deciziei WAK de subordonare și renunțare la o parte din creanțele sale.

| (113) | La deschiderea procedurii, s-au exprimat îndoieli privitoare la măsura în care WAK s-a limitat la strictul necesar în privința subordonării și renunțării la creanțe. Cu toate acestea, potrivit observațiilor trimise de Germania, WAK a renunțat la acea parte din creanțele sale de care era nevoie pentru acoperirea deficitului GfW pe anul 2000, ceea ce, potrivit Legii insolvenței din Germania (a se vedea considerentul 25) era necesar pentru evitarea procedurii de insolvență și pentru a permite GfW să își continue activitatea comercială. În primul contract (semnat la 4 decembrie 2000) dintre GfW și WAK, acesta din urmă este de acord, pentru a evita insolvența GfW, cu subordonarea unor creanțe egale ca valoare cu deficitul GfW după ce societățile viticole și comercianții fuseseră de acord să renunțe la 90 % din creanțele rămase și, dacă este necesar, să renunțe la creanțele pe care fuseseră de acord să le subordoneze (a se vedea considerentele 79 și 80). Motivul pentru care renunțarea a avut o valoare mai mare decât se preconiza inițial a fost acela că, în pofida eforturilor WAK și ale GfW de a convinge societățile viticole și comercianții să ia parte la efortul de sprijinire a GfW pentru evitarea insolvenței (a se vedea considerentele 79 și 80 din observațiile Germaniei), societățile viticole și comercianții au hotărât să nu renunțe la creanțele lor, din motivele precizate în considerentul 110 de mai sus. După cum s-a menționat la considerentul 108, decizia societăților viticole și a comercianților de a nu renunța la o parte din creanțele neachitate a avut numai un impact limitat asupra evaluării economice realizate de WAK și nu a modificat rezultatul acestei evaluări, și anume concluzia că era preferabil din punct de vedere economic pentru WAK să ajute GfW la evitarea procedurii de insolvență. |
| --- | --- |

(113)

La deschiderea procedurii, s-au exprimat îndoieli privitoare la măsura în care WAK s-a limitat la strictul necesar în privința subordonării și renunțării la creanțe. Cu toate acestea, potrivit observațiilor trimise de Germania, WAK a renunțat la acea parte din creanțele sale de care era nevoie pentru acoperirea deficitului GfW pe anul 2000, ceea ce, potrivit Legii insolvenței din Germania (a se vedea considerentul 25) era necesar pentru evitarea procedurii de insolvență și pentru a permite GfW să își continue activitatea comercială. În primul contract (semnat la 4 decembrie 2000) dintre GfW și WAK, acesta din urmă este de acord, pentru a evita insolvența GfW, cu subordonarea unor creanțe egale ca valoare cu deficitul GfW după ce societățile viticole și comercianții fuseseră de acord să renunțe la 90 % din creanțele rămase și, dacă este necesar, să renunțe la creanțele pe care fuseseră de acord să le subordoneze (a se vedea considerentele 79 și 80). Motivul pentru care renunțarea a avut o valoare mai mare decât se preconiza inițial a fost acela că, în pofida eforturilor WAK și ale GfW de a convinge societățile viticole și comercianții să ia parte la efortul de sprijinire a GfW pentru evitarea insolvenței (a se vedea considerentele 79 și 80 din observațiile Germaniei), societățile viticole și comercianții au hotărât să nu renunțe la creanțele lor, din motivele precizate în considerentul 110 de mai sus. După cum s-a menționat la considerentul 108, decizia societăților viticole și a comercianților de a nu renunța la o parte din creanțele neachitate a avut numai un impact limitat asupra evaluării economice realizate de WAK și nu a modificat rezultatul acestei evaluări, și anume concluzia că era preferabil din punct de vedere economic pentru WAK să ajute GfW la evitarea procedurii de insolvență.

| (114) | Prin urmare, Comisia concluzionează că subordonarea parțială de către WAK și renunțarea la creanțe reprezenta varianta cea mai favorabilă pentru WAK, fiind ca atare conformă cu testul creditorului privat și neputând fi considerată ajutor de stat către GfW în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(114)

Prin urmare, Comisia concluzionează că subordonarea parțială de către WAK și renunțarea la creanțe reprezenta varianta cea mai favorabilă pentru WAK, fiind ca atare conformă cu testul creditorului privat și neputând fi considerată ajutor de stat către GfW în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

VI.2.2.   Existența ajutorului către societățile viticole și comercianți

| (115) | La deschiderea și în prelungirea ulterioară a procedurii oficiale de investigare s-au ridicat întrebări în privința unui posibil ajutor acordat societăților viticole și comercianților. În primul rând, rangul garanțiilor acordate societăților viticole și comercianților de către GfW la momentul achiziției a părut relativ ridicat și au apărut dubii în privința conformității cu practicile comerciale obișnuite a acordării unui asemenea rang al garanțiilor. În al doilea rând, s-a estimat că prețul plătit pentru mustul achiziționat era superior prețului pieței. În al treilea rând, decizia societăților viticole și a comercianților de a nu renunța la creanțele lor în momentul în care GfW s-a confruntat cu o situație de insolvență a fost examinată împreună cu decizia WAK de a subordona și apoi de a renunța la o parte din creanțe, în pofida faptului că societățile viticole și comercianții au decis să nu renunțe la 90 % din creanțele rămase (20 % din valoarea stocurilor). |
| --- | --- |

(115)

La deschiderea și în prelungirea ulterioară a procedurii oficiale de investigare s-au ridicat întrebări în privința unui posibil ajutor acordat societăților viticole și comercianților. În primul rând, rangul garanțiilor acordate societăților viticole și comercianților de către GfW la momentul achiziției a părut relativ ridicat și au apărut dubii în privința conformității cu practicile comerciale obișnuite a acordării unui asemenea rang al garanțiilor. În al doilea rând, s-a estimat că prețul plătit pentru mustul achiziționat era superior prețului pieței. În al treilea rând, decizia societăților viticole și a comercianților de a nu renunța la creanțele lor în momentul în care GfW s-a confruntat cu o situație de insolvență a fost examinată împreună cu decizia WAK de a subordona și apoi de a renunța la o parte din creanțe, în pofida faptului că societățile viticole și comercianții au decis să nu renunțe la 90 % din creanțele rămase (20 % din valoarea stocurilor).

VI.2.2.a.   Rangul garanțiilor acordate la momentul achiziției mustului

| (116) | În observațiile lor, autoritățile din Germania au dat asigurări că acordarea de către GfW a unor drepturi de retenție simple, extinse sau prelungite societăților viticole și comercianților în legătură cu vânzarea de must a fost conformă cu practicile comerciale uzuale. Aceasta înseamnă că, deși societățile viticole și comercianții primeau un rang al garanțiilor relativ ridicat, în special în cazurile în care s-a acordat drept de retenție prelungit, acest lucru era conform practicilor comerciale uzuale și nu conferea o poziție mai puternică decât dacă relația ar fi implicat un cumpărător privat. |
| --- | --- |

(116)

În observațiile lor, autoritățile din Germania au dat asigurări că acordarea de către GfW a unor drepturi de retenție simple, extinse sau prelungite societăților viticole și comercianților în legătură cu vânzarea de must a fost conformă cu practicile comerciale uzuale. Aceasta înseamnă că, deși societățile viticole și comercianții primeau un rang al garanțiilor relativ ridicat, în special în cazurile în care s-a acordat drept de retenție prelungit, acest lucru era conform practicilor comerciale uzuale și nu conferea o poziție mai puternică decât dacă relația ar fi implicat un cumpărător privat.

| (117) | Comisia face trimitere la recomandările (29) înregistrate de Federația întreprinderilor viticole și a comercianților cu amănuntul de vin din Germania, Trier, de Federația comercianților de vin din Germania, Mainz și de Asociația viticultorilor din Germania, Bonn (Der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier, der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz und der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) la autoritățile responsabile cu concurența din Germania (Bundeskartellamt) în conformitate cu articolul 22 alineatul (3) punctul 2 din Legea împotriva limitării concurenței (des Gesetzes gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (30). Prima versiune a recomandărilor a fost înregistrată în 1990, iar versiunea actuală în 2005. Aceste recomandări precizează clar că în cazurile în care nu se plătește întregul preț de vânzare la momentul transferului mărfii, vânzătorul trebuie să își păstreze titlul de proprietate până la achitarea integrală a prețului. Rangul garanțiilor acordate societăților viticole și comercianților în cazul în speță a fost variat. Numai cele cu drept de retenție prelungit beneficiau de garantarea integrală a plății. Aceasta înseamnă că rangul garanțiilor acordate societăților viticole și comercianților era, în medie, mai mic decât cel sugerat în recomandările menționate mai sus. Prin urmare, Comisia acceptă, cu referire la recomandări și la rangul efectiv al garanțiilor acordate, asigurările date de Germania, potrivit cărora acordarea unui rang al garanțiilor de tipul celui de care au beneficiat societățile viticole și comercianții în acest caz constituie o practică comercială normală, iar rangul garanțiilor acordate nu a fost mai mare decât ar fi fost în cazul unui contract normal dintre doi actori privați și, prin urmare, nu a reprezentat ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(117)

Comisia face trimitere la recomandările (29) înregistrate de Federația întreprinderilor viticole și a comercianților cu amănuntul de vin din Germania, Trier, de Federația comercianților de vin din Germania, Mainz și de Asociația viticultorilor din Germania, Bonn (Der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier, der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz und der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) la autoritățile responsabile cu concurența din Germania (Bundeskartellamt) în conformitate cu articolul 22 alineatul (3) punctul 2 din Legea împotriva limitării concurenței (des Gesetzes gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (30). Prima versiune a recomandărilor a fost înregistrată în 1990, iar versiunea actuală în 2005. Aceste recomandări precizează clar că în cazurile în care nu se plătește întregul preț de vânzare la momentul transferului mărfii, vânzătorul trebuie să își păstreze titlul de proprietate până la achitarea integrală a prețului. Rangul garanțiilor acordate societăților viticole și comercianților în cazul în speță a fost variat. Numai cele cu drept de retenție prelungit beneficiau de garantarea integrală a plății. Aceasta înseamnă că rangul garanțiilor acordate societăților viticole și comercianților era, în medie, mai mic decât cel sugerat în recomandările menționate mai sus. Prin urmare, Comisia acceptă, cu referire la recomandări și la rangul efectiv al garanțiilor acordate, asigurările date de Germania, potrivit cărora acordarea unui rang al garanțiilor de tipul celui de care au beneficiat societățile viticole și comercianții în acest caz constituie o practică comercială normală, iar rangul garanțiilor acordate nu a fost mai mare decât ar fi fost în cazul unui contract normal dintre doi actori privați și, prin urmare, nu a reprezentat ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

VI.2.2.b.   La momentul achiziției mustului – prețul plătit pentru mustul achiziționat

| (118) | În deschiderea procedurii, s-a afirmat că prețul plătit de GfW pentru mustul achiziționat era mai mare decât prețul pieței. S-a utilizat drept preț al pieței prețul vinului de masă, menționându-se prețul de referință de 0,26 EUR pe litru. În observațiile sale, Germania a prezentat informații substanțiale privind strategia de afaceri a GfW, care arată că piața vinului de masă obișnuit nu este una relevantă și că strategia GfW avea trei componente. Mai întâi, achiziționarea mustului pentru vin de masă cu care să participe la programul de distilare al UE (40 % din stoc). În al doilea rând, achiziția de must de calitate cu intenția de a-l vinde pe piața vinului brut de calitate, pentru a fi utilizat la producerea de vin spumant (60 % din stoc). În al treilea rând, participarea la programul de stocare al UE cu 20 % din stocuri înainte de vânzarea acestora pentru producerea de vin spumant. În încercarea de a stabili dacă aceste două produse aparțin aceleiași piețe, Comisia a recurs la Comunicarea Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței
   (31). Potrivit punctului 7 din comunicare, „o piață relevantă a produsului cuprinde toate produsele și/sau serviciile pe care consumatorul le consideră interschimbabile sau substituibile, datorită caracteristicilor, prețurilor și utilizării căreia acestea îi sunt destinate”. |
| --- | --- |

(118)

În deschiderea procedurii, s-a afirmat că prețul plătit de GfW pentru mustul achiziționat era mai mare decât prețul pieței. S-a utilizat drept preț al pieței prețul vinului de masă, menționându-se prețul de referință de 0,26 EUR pe litru. În observațiile sale, Germania a prezentat informații substanțiale privind strategia de afaceri a GfW, care arată că piața vinului de masă obișnuit nu este una relevantă și că strategia GfW avea trei componente. Mai întâi, achiziționarea mustului pentru vin de masă cu care să participe la programul de distilare al UE (40 % din stoc). În al doilea rând, achiziția de must de calitate cu intenția de a-l vinde pe piața vinului brut de calitate, pentru a fi utilizat la producerea de vin spumant (60 % din stoc). În al treilea rând, participarea la programul de stocare al UE cu 20 % din stocuri înainte de vânzarea acestora pentru producerea de vin spumant. În încercarea de a stabili dacă aceste două produse aparțin aceleiași piețe, Comisia a recurs la Comunicarea Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței
   (31). Potrivit punctului 7 din comunicare, „o piață relevantă a produsului cuprinde toate produsele și/sau serviciile pe care consumatorul le consideră interschimbabile sau substituibile, datorită caracteristicilor, prețurilor și utilizării căreia acestea îi sunt destinate”.

| (119) | Piața pentru mustul achiziționat pentru a profita de programul de distilare al UE este, bineînțeles, cea a vinului obișnuit de masă. Cu toate acestea, prețul relevant trebuie să fie cel plătit pentru vinul trimis la distilare. |
| --- | --- |

(119)

Piața pentru mustul achiziționat pentru a profita de programul de distilare al UE este, bineînțeles, cea a vinului obișnuit de masă. Cu toate acestea, prețul relevant trebuie să fie cel plătit pentru vinul trimis la distilare.

| (120) | La fel ca în cazul tuturor măsurilor tradiționale de intervenție asupra piețelor agricole, distilarea preventivă a vinului în conformitate cu articolul 38 din Regulamentul (CEE) 822/87 are drept scop principal eliminarea ofertei excedentare de pe piața vinului, astfel încât prețul pentru această distilare benevolă trebuia să fie suficient de ridicat încât să îi motiveze pe producători să trimită vinul la distilare. Prețul anual efectiv pentru măsura de distilare a fost definit de Consiliu drept 65 % din așa-numitul preț orientativ. |
| --- | --- |

(120)

La fel ca în cazul tuturor măsurilor tradiționale de intervenție asupra piețelor agricole, distilarea preventivă a vinului în conformitate cu articolul 38 din Regulamentul (CEE) 822/87 are drept scop principal eliminarea ofertei excedentare de pe piața vinului, astfel încât prețul pentru această distilare benevolă trebuia să fie suficient de ridicat încât să îi motiveze pe producători să trimită vinul la distilare. Prețul anual efectiv pentru măsura de distilare a fost definit de Consiliu drept 65 % din așa-numitul preț orientativ.

| (121) | Prețul orientativ este decis de Consiliu o dată pe an, iar valoarea acestuia este stabilită cu scopul expres de sprijinire a pieței. Pentru a putea îndeplini acest scop, valoarea trebuie să fie, în mod evident, suficient de ridicată. Regulamentul (CE) 1676/1999 al Consiliului din 19 iulie 1999 de stabilire a prețului orientativ pentru anul viticol 1999/2000 (32) a stabilit prețurile orientative pentru diversele categorii de vin. Prețul pentru categoria AII (vin alb de masă din soiurile de tip Sylvaner sau Müller-Thurgau) a fost stabilit la valoarea de 82,81 EUR pe hectolitru, iar cel pentru categoria AIII (vin alb de masă din soiurile de tip Riesling) la valoarea de 94,57 EUR pe hectolitru. În conformitate cu anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1681/1999 al Comisiei din 26 iulie 1999 de stabilire a prețurilor de achiziție, a ajutoarelor și a anumitor alte sume aplicabile pentru anul viticol 1999/2000 la măsurile de intervenție în sectorul vinicol (33), suma exactă plătită pentru distilare depinde de gradul alcoolic al vinului livrat, deoarece prețul pentru distilarea preventivă (65 % din prețul orientativ) a fost calculat de Comisie nu pe hectolitru, ci în funcție de gradul alcoolic pe hectolitru în anul respectiv. |
| --- | --- |

(121)

Prețul orientativ este decis de Consiliu o dată pe an, iar valoarea acestuia este stabilită cu scopul expres de sprijinire a pieței. Pentru a putea îndeplini acest scop, valoarea trebuie să fie, în mod evident, suficient de ridicată. Regulamentul (CE) 1676/1999 al Consiliului din 19 iulie 1999 de stabilire a prețului orientativ pentru anul viticol 1999/2000 (32) a stabilit prețurile orientative pentru diversele categorii de vin. Prețul pentru categoria AII (vin alb de masă din soiurile de tip Sylvaner sau Müller-Thurgau) a fost stabilit la valoarea de 82,81 EUR pe hectolitru, iar cel pentru categoria AIII (vin alb de masă din soiurile de tip Riesling) la valoarea de 94,57 EUR pe hectolitru. În conformitate cu anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1681/1999 al Comisiei din 26 iulie 1999 de stabilire a prețurilor de achiziție, a ajutoarelor și a anumitor alte sume aplicabile pentru anul viticol 1999/2000 la măsurile de intervenție în sectorul vinicol (33), suma exactă plătită pentru distilare depinde de gradul alcoolic al vinului livrat, deoarece prețul pentru distilarea preventivă (65 % din prețul orientativ) a fost calculat de Comisie nu pe hectolitru, ci în funcție de gradul alcoolic pe hectolitru în anul respectiv.

| (122) | Rolul principal al Comisiei în ceea ce privește distilarea vinului a fost acela de a evalua situația efectivă de pe piață și de a stabili în funcție de aceasta cantitățile acceptate pentru distilare preventivă în fiecare an și în fiecare stat membru. Regulamentul (CE) nr. 2367/1999 al Comisiei din 5 noiembrie 1999 de introducere a distilării preventive conform dispozițiilor de la articolul 38 din Regulamentul (CEE) nr. 822/87 al Consiliului pentru anul viticol 1999/2000 (34) a alocat 148 000 de hectolitri pieței din Germania pentru anul viticol 1999-2000. Regulamentul (CE) nr. 546/2000 al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2367/1999 de introducere a distilării preventive conform dispozițiilor de la articolul 38 din Regulamentul (CEE) nr. 822/87 al Consiliului pentru anul viticol 1999/2000 (35) a majorat această valoare la 468 000 de hectolitri. Regulamentul (CE) nr. 2367/1999 a limitat cantitatea de vin trimis la distilare la 40 % din producție. Potrivit evidențelor Comisiei, producătorii din Germania au distilat circa 400 000 de hectolitri în cadrul acestei scheme. |
| --- | --- |

(122)

Rolul principal al Comisiei în ceea ce privește distilarea vinului a fost acela de a evalua situația efectivă de pe piață și de a stabili în funcție de aceasta cantitățile acceptate pentru distilare preventivă în fiecare an și în fiecare stat membru. Regulamentul (CE) nr. 2367/1999 al Comisiei din 5 noiembrie 1999 de introducere a distilării preventive conform dispozițiilor de la articolul 38 din Regulamentul (CEE) nr. 822/87 al Consiliului pentru anul viticol 1999/2000 (34) a alocat 148 000 de hectolitri pieței din Germania pentru anul viticol 1999-2000. Regulamentul (CE) nr. 546/2000 al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2367/1999 de introducere a distilării preventive conform dispozițiilor de la articolul 38 din Regulamentul (CEE) nr. 822/87 al Consiliului pentru anul viticol 1999/2000 (35) a majorat această valoare la 468 000 de hectolitri. Regulamentul (CE) nr. 2367/1999 a limitat cantitatea de vin trimis la distilare la 40 % din producție. Potrivit evidențelor Comisiei, producătorii din Germania au distilat circa 400 000 de hectolitri în cadrul acestei scheme.

| (123) | Potrivit autorităților din Germania, prețul plătit pentru vinul trimis spre distilare a fost de 0,50-0,55 EUR pe litru. Având în vedere metoda de calcul de mai sus, Comisia consideră că prețul menționat de Germania este realist. |
| --- | --- |

(123)

Potrivit autorităților din Germania, prețul plătit pentru vinul trimis spre distilare a fost de 0,50-0,55 EUR pe litru. Având în vedere metoda de calcul de mai sus, Comisia consideră că prețul menționat de Germania este realist.

| (124) | Comisia concluzionează că intervenția pe piață a UE în cazul unei proporții semnificative din vin a creat două piețe separate. Una în care prețul de referință era cel plătit pentru vinul trimis spre distilare, în acest caz 0,50-0,55 EUR pe litru, și alta în care prețul de referință era cel al pieței. Prin urmare, valoarea de 0,26 EUR pe litru menționată în decizia de deschidere a procedurii nu poate fi considerată prețul de referință relevant pentru mustul achiziționat pentru a fi trimis spre distilare. |
| --- | --- |

(124)

Comisia concluzionează că intervenția pe piață a UE în cazul unei proporții semnificative din vin a creat două piețe separate. Una în care prețul de referință era cel plătit pentru vinul trimis spre distilare, în acest caz 0,50-0,55 EUR pe litru, și alta în care prețul de referință era cel al pieței. Prin urmare, valoarea de 0,26 EUR pe litru menționată în decizia de deschidere a procedurii nu poate fi considerată prețul de referință relevant pentru mustul achiziționat pentru a fi trimis spre distilare.

| (125) | Pentru a stabili care era piața relevantă pentru mustul achiziționat în vederea transformării în vin brut pentru producția de vin spumant, este mai întâi necesar să se evalueze dacă existau piețe separate pentru vin și dacă mustul achiziționat de GfW aparține aceleiași piețe ca vinul de masă sau nu. Va fi, de asemenea, necesar să se stabilească dacă pentru vinul de calitate s-ar putea obține prețuri mai mari. În statisticile sale, Comisia face întotdeauna referință la diversele prețuri în funcție de calitatea vinului. Potrivit experților în materie de vin din cadrul Comisiei, prețul vinului nu este același pentru fiecare lot, iar statisticile disponibile prezintă numai prețurile medii pentru diverse niveluri de calitate a vinului. Prețul efectiv este influențat de mai multe elemente. Principalele elemente sunt calitatea, vârsta, reputația, cererea și gradul alcoolic sau gradele Oechsle. Gradele Oechsle indică gradul de coacere și nivelul de zahăr prezent în struguri. Acest element este important întrucât determină gradul alcoolic natural final al unui vin. Potrivit Deutsches Weininstitute (Institutul german pentru vinuri), producerea de vin spumant necesită vin brut cu un conținut mai ridicat de alcool (36). |
| --- | --- |

(125)

Pentru a stabili care era piața relevantă pentru mustul achiziționat în vederea transformării în vin brut pentru producția de vin spumant, este mai întâi necesar să se evalueze dacă existau piețe separate pentru vin și dacă mustul achiziționat de GfW aparține aceleiași piețe ca vinul de masă sau nu. Va fi, de asemenea, necesar să se stabilească dacă pentru vinul de calitate s-ar putea obține prețuri mai mari. În statisticile sale, Comisia face întotdeauna referință la diversele prețuri în funcție de calitatea vinului. Potrivit experților în materie de vin din cadrul Comisiei, prețul vinului nu este același pentru fiecare lot, iar statisticile disponibile prezintă numai prețurile medii pentru diverse niveluri de calitate a vinului. Prețul efectiv este influențat de mai multe elemente. Principalele elemente sunt calitatea, vârsta, reputația, cererea și gradul alcoolic sau gradele Oechsle. Gradele Oechsle indică gradul de coacere și nivelul de zahăr prezent în struguri. Acest element este important întrucât determină gradul alcoolic natural final al unui vin. Potrivit Deutsches Weininstitute (Institutul german pentru vinuri), producerea de vin spumant necesită vin brut cu un conținut mai ridicat de alcool (36).

| (126) | Aceasta vine în sprijinul afirmațiilor autorităților din Germania, potrivit cărora mustul trebuie să aibă mai multe grade Oechsle dacă produsul finit este reprezentat de vinul spumant decât în cazul vinului de masă, ceea ce a impus plata unei prime pentru mustul cu mai multe grade Oechsle. Prin urmare, Comisia acceptă argumentația Germaniei, potrivit căreia există piețe separate, iar prețul trebuie să fie mai ridicat pentru mustul destinat producerii de vin spumant comparativ, cu cel pentru producerea de vin de masă. Drept urmare, Comisia acceptă, de asemenea, că prețul plătit de GfW la momentul achiziției nu poate fi comparat cu prețul pentru vinul de masă – 0,26 EUR pe litru – cum s-a procedat în deschiderea procedurii. |
| --- | --- |

(126)

Aceasta vine în sprijinul afirmațiilor autorităților din Germania, potrivit cărora mustul trebuie să aibă mai multe grade Oechsle dacă produsul finit este reprezentat de vinul spumant decât în cazul vinului de masă, ceea ce a impus plata unei prime pentru mustul cu mai multe grade Oechsle. Prin urmare, Comisia acceptă argumentația Germaniei, potrivit căreia există piețe separate, iar prețul trebuie să fie mai ridicat pentru mustul destinat producerii de vin spumant comparativ, cu cel pentru producerea de vin de masă. Drept urmare, Comisia acceptă, de asemenea, că prețul plătit de GfW la momentul achiziției nu poate fi comparat cu prețul pentru vinul de masă – 0,26 EUR pe litru – cum s-a procedat în deschiderea procedurii.

| (127) | Germania continuă prezentarea de informații privind prețul care poate fi atins pe piața relevantă, și anume piața pentru must de calitate destinat producerii de vin spumant. Potrivit acestor informații, prețul de bază al unui litru de must de 60 de grade Oechsle pe piața vinului brut destinat producerii de vin spumant a fost de 0,312 EUR pe litru. Pentru fiecare grad Oechsle suplimentar (până la un nivel maxim de 80 de grade Oechsle) s-au plătit 0,005 EUR pe litru. Mustul de calitate furnizat de societățile viticole și comercianți, reprezentând 60 % din mustul cumpărat, a fost plătit în conformitate cu acest principiu. De asemenea, potrivit statisticilor privind importurile ale Asociației viticultorilor din Germania (Deutsche Weinbauverband) pentru anii 1998-2001, prezentate de Germania, prețul vinului alb vrac importat – adecvat pentru producția de vin spumant datorită calității sale ridicate – a fost de 0,38 EUR pe litru. |
| --- | --- |

(127)

Germania continuă prezentarea de informații privind prețul care poate fi atins pe piața relevantă, și anume piața pentru must de calitate destinat producerii de vin spumant. Potrivit acestor informații, prețul de bază al unui litru de must de 60 de grade Oechsle pe piața vinului brut destinat producerii de vin spumant a fost de 0,312 EUR pe litru. Pentru fiecare grad Oechsle suplimentar (până la un nivel maxim de 80 de grade Oechsle) s-au plătit 0,005 EUR pe litru. Mustul de calitate furnizat de societățile viticole și comercianți, reprezentând 60 % din mustul cumpărat, a fost plătit în conformitate cu acest principiu. De asemenea, potrivit statisticilor privind importurile ale Asociației viticultorilor din Germania (Deutsche Weinbauverband) pentru anii 1998-2001, prezentate de Germania, prețul vinului alb vrac importat – adecvat pentru producția de vin spumant datorită calității sale ridicate – a fost de 0,38 EUR pe litru.

| (128) | Comisia este dispusă să accepte argumentele Germaniei în favoarea unui preț relevant al pieței de circa 0,38 EUR pe litru, pe baza informațiilor privind determinarea prețului la vin provenite de la experții interni, a informațiilor provenite de la Deutsches Weininstitute menționate mai sus și a calculării profitului din planul de afaceri al GfW. |
| --- | --- |

(128)

Comisia este dispusă să accepte argumentele Germaniei în favoarea unui preț relevant al pieței de circa 0,38 EUR pe litru, pe baza informațiilor privind determinarea prețului la vin provenite de la experții interni, a informațiilor provenite de la Deutsches Weininstitute menționate mai sus și a calculării profitului din planul de afaceri al GfW.

| (129) | Planul de afaceri al GfW, prezentat de Germania, arată că la momentul achiziției mustului, GfW preconiza să poată trimite 40 % din stocuri spre distilare preventivă, la un preț de 0,50-0,55 EUR pe litru, să vândă 60 % din stocuri la un preț de 0,375 EUR pe litru, iar pentru 20 % din stocuri să primească o subvenție suplimentară din partea UE pentru stocarea vinului, în valoare de 0,06 EUR pe litru, înainte de a vinde cantitatea respectivă la prețul de 0,375 EUR pe litru un an mai târziu. În total, firma preconiza să vândă stocurile la un preț mediu de 0,44-0,46 EUR și să realizeze un profit de 0,06-0,09 EUR pe litru. Ar fi rezultat un profit total de 2,64-3,96 milioane EUR. |
| --- | --- |

(129)

Planul de afaceri al GfW, prezentat de Germania, arată că la momentul achiziției mustului, GfW preconiza să poată trimite 40 % din stocuri spre distilare preventivă, la un preț de 0,50-0,55 EUR pe litru, să vândă 60 % din stocuri la un preț de 0,375 EUR pe litru, iar pentru 20 % din stocuri să primească o subvenție suplimentară din partea UE pentru stocarea vinului, în valoare de 0,06 EUR pe litru, înainte de a vinde cantitatea respectivă la prețul de 0,375 EUR pe litru un an mai târziu. În total, firma preconiza să vândă stocurile la un preț mediu de 0,44-0,46 EUR și să realizeze un profit de 0,06-0,09 EUR pe litru. Ar fi rezultat un profit total de 2,64-3,96 milioane EUR.

| (130) | În 1999, GfW a trimis 40 % din stocuri spre distilare preventivă și a primit un preț de 0,50-0,55 EUR pe litru. Având în vedere scăderea prețurilor pe piața vinului la sfârșitul anului 1999 – la care GfW nu se așteptase, ținând cont de prețurile mai ridicate din anul precedent – GfW a hotărât să nu vândă stocurile rămase în acel an, ci să le păstreze și să le vândă în 2000 sau, dacă prețurile pieței aveau să rămână scăzute, să beneficieze de a doua rundă de distilare preventivă. Decizia s-a bazat pe ipoteza că distilarea preventivă va continua. Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole a desființat distilarea preventivă. În locul acesteia, s-a introdus opțiunea distilării benevole pentru a aproviziona piața alcoolului alimentar. Noua măsură de distilare în caz de criză poate fi utilizată numai în cazuri excepționale de perturbare a pieței. Considerentul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 se referă în mod explicit la eliminarea sistemului de distilare ca debușeu artificial în caz de producție excedentară. Noul regulament a intrat în vigoare la 31 iulie 2000. |
| --- | --- |

(130)

În 1999, GfW a trimis 40 % din stocuri spre distilare preventivă și a primit un preț de 0,50-0,55 EUR pe litru. Având în vedere scăderea prețurilor pe piața vinului la sfârșitul anului 1999 – la care GfW nu se așteptase, ținând cont de prețurile mai ridicate din anul precedent – GfW a hotărât să nu vândă stocurile rămase în acel an, ci să le păstreze și să le vândă în 2000 sau, dacă prețurile pieței aveau să rămână scăzute, să beneficieze de a doua rundă de distilare preventivă. Decizia s-a bazat pe ipoteza că distilarea preventivă va continua. Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole a desființat distilarea preventivă. În locul acesteia, s-a introdus opțiunea distilării benevole pentru a aproviziona piața alcoolului alimentar. Noua măsură de distilare în caz de criză poate fi utilizată numai în cazuri excepționale de perturbare a pieței. Considerentul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 se referă în mod explicit la eliminarea sistemului de distilare ca debușeu artificial în caz de producție excedentară. Noul regulament a intrat în vigoare la 31 iulie 2000.

| (131) | Pentru GfW, aceasta însemna că măsurile de distilare din anul viticol 2000/2001 erau semnificativ mai puțin favorabile decât cele din anii anteriori. Prin distilare pentru aprovizionarea pieței de alcool alimentar se putea obține numai aproximativ jumătate din prețul mediu atins anterior, de 0,50-0,55 EUR pe litru. |
| --- | --- |

(131)

Pentru GfW, aceasta însemna că măsurile de distilare din anul viticol 2000/2001 erau semnificativ mai puțin favorabile decât cele din anii anteriori. Prin distilare pentru aprovizionarea pieței de alcool alimentar se putea obține numai aproximativ jumătate din prețul mediu atins anterior, de 0,50-0,55 EUR pe litru.

| (132) | După părerea autorităților din Germania, această evoluție nu putea fi anticipată la momentul în care GfW a hotărât să depoziteze în continuare vinul. Comisia, pe de altă parte, consideră că această evoluție era previzibilă. Noua organizare a pieței vitivinicole își propunea în mod explicit eliminarea sistemului de distilare. Astfel, ar fi trebuit să fie clar pentru GfW, în momentul în care s-a decis încercarea unei a doua runde de distilare, că măsurile de distilare din a doua jumătate a anului 2000 și ulterioare acestei perioade nu vor mai oferi compensări pentru scăderea prețurilor de pe piața vinului. |
| --- | --- |

(132)

După părerea autorităților din Germania, această evoluție nu putea fi anticipată la momentul în care GfW a hotărât să depoziteze în continuare vinul. Comisia, pe de altă parte, consideră că această evoluție era previzibilă. Noua organizare a pieței vitivinicole își propunea în mod explicit eliminarea sistemului de distilare. Astfel, ar fi trebuit să fie clar pentru GfW, în momentul în care s-a decis încercarea unei a doua runde de distilare, că măsurile de distilare din a doua jumătate a anului 2000 și ulterioare acestei perioade nu vor mai oferi compensări pentru scăderea prețurilor de pe piața vinului.

| (133) | Cu toate acestea, argumentele pro și contra ideii că GfW ar fi trebuit să fie la curent cu modificarea nu sunt relevante. Planul de afaceri la momentul achiziției, în raport cu care trebuie evaluat comportamentul GfW în calitate de investitor privat, includea numai o primă rundă de distilare preventivă, care a avut loc și pentru care GfW a încasat 0,50-0,55 EUR pe litru. Planul de afaceri nu includea o a doua rundă de distilare preventivă și, prin urmare, profitul preconizat în urma unei astfel de operațiuni nu făcea parte din calculul global al profitului la momentul achiziției. Această a doua rundă nu făcea parte din planul de afaceri și, deși decizia GfW de a încerca o a doua rundă de distilare într-un moment când prețul pieței era în scădere a fost fără îndoială greșită, nu se poate considera că aceasta a reprezentat ajutor de stat către societățile viticole și comercianți la momentul achiziției. |
| --- | --- |

(133)

Cu toate acestea, argumentele pro și contra ideii că GfW ar fi trebuit să fie la curent cu modificarea nu sunt relevante. Planul de afaceri la momentul achiziției, în raport cu care trebuie evaluat comportamentul GfW în calitate de investitor privat, includea numai o primă rundă de distilare preventivă, care a avut loc și pentru care GfW a încasat 0,50-0,55 EUR pe litru. Planul de afaceri nu includea o a doua rundă de distilare preventivă și, prin urmare, profitul preconizat în urma unei astfel de operațiuni nu făcea parte din calculul global al profitului la momentul achiziției. Această a doua rundă nu făcea parte din planul de afaceri și, deși decizia GfW de a încerca o a doua rundă de distilare într-un moment când prețul pieței era în scădere a fost fără îndoială greșită, nu se poate considera că aceasta a reprezentat ajutor de stat către societățile viticole și comercianți la momentul achiziției.

| (134) | Pe baza elementelor de mai sus, Comisia concluzionează că GfW a plătit prețul pieței pentru mustul achiziționat în toamna lui 1999 și că, prin urmare, societățile viticole și comercianții nu au primit ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(134)

Pe baza elementelor de mai sus, Comisia concluzionează că GfW a plătit prețul pieței pentru mustul achiziționat în toamna lui 1999 și că, prin urmare, societățile viticole și comercianții nu au primit ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

VI.2.2.c.   La momentul subordonării creanțelor și al renunțării la creanțe de către WAK

| (135) | La considerentul 114 s-a concluzionat că subordonarea și renunțarea la creanțe de către WAK s-a realizat exclusiv în interes propriu și în conformitate cu testul creditorului privat, prin urmare neexistând un ajutor de stat către GfW. Faptul că decizia WAK a favorizat societățile viticole și comercianții nu are nicio relevanță, întrucât acest lucru nu a fost intenționat, ci numai o consecință a faptului că WAK a încercat să recupereze o sumă cât mai mare din propriile fonduri. |
| --- | --- |

(135)

La considerentul 114 s-a concluzionat că subordonarea și renunțarea la creanțe de către WAK s-a realizat exclusiv în interes propriu și în conformitate cu testul creditorului privat, prin urmare neexistând un ajutor de stat către GfW. Faptul că decizia WAK a favorizat societățile viticole și comercianții nu are nicio relevanță, întrucât acest lucru nu a fost intenționat, ci numai o consecință a faptului că WAK a încercat să recupereze o sumă cât mai mare din propriile fonduri.

| (136) | Comisia concluzionează că prin subordonarea și renunțarea la creanțe, WAK nu a acordat un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE societăților viticole și comercianților. |
| --- | --- |

(136)

Comisia concluzionează că prin subordonarea și renunțarea la creanțe, WAK nu a acordat un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE societăților viticole și comercianților.

VI.3.   Calificarea ajutorului drept ilegal

| (137) | Deoarece componenta de ajutor a împrumutului primit de GfW de la WAK a fost acordată și plătită fără notificarea în prealabil a Comisiei, este vorba despre un ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 privind normele de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (37). |
| --- | --- |

(137)

Deoarece componenta de ajutor a împrumutului primit de GfW de la WAK a fost acordată și plătită fără notificarea în prealabil a Comisiei, este vorba despre un ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 privind normele de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (37).

VI.4.   Derogări prevăzute la articolul 107 din Tratat relevante pentru împrumutul acordat GfW

| (138) | Prin urmare, trebuie examinat dacă se aplică vreuna din derogările privind interzicerea ajutoarelor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1). |
| --- | --- |

(138)

Prin urmare, trebuie examinat dacă se aplică vreuna din derogările privind interzicerea ajutoarelor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1).

| (139) | Din punctul de vedere actual, derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (2) și la articolul 107 alineatul (3) literele (a), (b) și (d) nu se aplică, întrucât ajutorul în chestiune nu se încadrează în niciuna din următoarele categorii:






  — | ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut; |
| --- | --- | --- |

(139)

Din punctul de vedere actual, derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (2) și la articolul 107 alineatul (3) literele (a), (b) și (d) nu se aplică, întrucât ajutorul în chestiune nu se încadrează în niciuna din următoarele categorii:

—

ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut;

| — | ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru; |
| --- | --- |

—

ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru;

| — | ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale și ale concurenței în Uniune într-o măsură care contravine interesului comun. |
| --- | --- |

—

ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale și ale concurenței în Uniune într-o măsură care contravine interesului comun.

| (140) | Prin urmare, articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE este singura derogare care s-ar putea aplica. |
| --- | --- |

(140)

Prin urmare, articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE este singura derogare care s-ar putea aplica.

| (141) | La momentul acordării ajutorului, ajutorul pentru producătorii primari era evaluat sub directa incidență a articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. În conformitate cu practicile din momentul respectiv, ajutoarele pentru investiții, credite, sectorul creșterii animalelor, organizații de producători, publicitate și promovare, despăgubiri pentru daune provocate de boli, prime de asigurare și asistență tehnică ar putea fi considerate compatibile cu piața internă, cu condiția îndeplinirii anumitor criterii. Cu toate acestea, niciuna din formele de ajutor compatibile cu piața internă menționate mai sus nu poate fi folosită pentru obținerea unei derogări pentru ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

(141)

La momentul acordării ajutorului, ajutorul pentru producătorii primari era evaluat sub directa incidență a articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. În conformitate cu practicile din momentul respectiv, ajutoarele pentru investiții, credite, sectorul creșterii animalelor, organizații de producători, publicitate și promovare, despăgubiri pentru daune provocate de boli, prime de asigurare și asistență tehnică ar putea fi considerate compatibile cu piața internă, cu condiția îndeplinirii anumitor criterii. Cu toate acestea, niciuna din formele de ajutor compatibile cu piața internă menționate mai sus nu poate fi folosită pentru obținerea unei derogări pentru ajutorul în cauză.

| (142) | În plus, în efortul de a explora toate căile posibile, Comisia a analizat dacă orientările privind salvarea și restructurarea firmelor aflate în dificultate nu ar putea fi aplicate cazului în speță. Prima condiție care trebuie îndeplinită de o întreprindere pentru a beneficia de ajutoare pentru salvare sau restructurare este aceea de a fi considerată în dificultate în înțelesul Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea firmelor aflate în dificultate (38). Informațiile deținute de Comisie nu conțin nicio indicație că întreprinderea ar fi fost în dificultate în sensul orientărilor sus-menționate la momentul acordării ajutorului. GfW s-a aflat în dificultate numai un an mai târziu, din cauza scăderii accentuate a prețurilor. |
| --- | --- |

(142)

În plus, în efortul de a explora toate căile posibile, Comisia a analizat dacă orientările privind salvarea și restructurarea firmelor aflate în dificultate nu ar putea fi aplicate cazului în speță. Prima condiție care trebuie îndeplinită de o întreprindere pentru a beneficia de ajutoare pentru salvare sau restructurare este aceea de a fi considerată în dificultate în înțelesul Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea firmelor aflate în dificultate (38). Informațiile deținute de Comisie nu conțin nicio indicație că întreprinderea ar fi fost în dificultate în sensul orientărilor sus-menționate la momentul acordării ajutorului. GfW s-a aflat în dificultate numai un an mai târziu, din cauza scăderii accentuate a prețurilor.

| (143) | În orice caz, Comisia dorește să sublinieze că este datoria statului membru în cauză să coopereze cu Comisia prin furnizarea tuturor elementelor necesare pentru ca aceasta din urmă să poată verifica dacă s-au îndeplinit toate condițiile pentru acordarea derogării de care statul în cauză dorește să beneficieze (39). În cazul în speță, Germania nu a pus la dispoziție suficiente informații care să permită Comisiei să evalueze datele în lumina acestor orientări sau o documentație care să permită Comisiei să evalueze ajutorul în lumina altor forme de ajutoare compatibile menționate la considerentul 126, în pofida informațiilor puse la dispoziție de Comisie la punctul 44 al deciziei de deschidere a procedurii de investigare. |
| --- | --- |

(143)

În orice caz, Comisia dorește să sublinieze că este datoria statului membru în cauză să coopereze cu Comisia prin furnizarea tuturor elementelor necesare pentru ca aceasta din urmă să poată verifica dacă s-au îndeplinit toate condițiile pentru acordarea derogării de care statul în cauză dorește să beneficieze (39). În cazul în speță, Germania nu a pus la dispoziție suficiente informații care să permită Comisiei să evalueze datele în lumina acestor orientări sau o documentație care să permită Comisiei să evalueze ajutorul în lumina altor forme de ajutoare compatibile menționate la considerentul 126, în pofida informațiilor puse la dispoziție de Comisie la punctul 44 al deciziei de deschidere a procedurii de investigare.

| (144) | Evaluarea directă a măsurilor de ajutor în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE trebuie efectuată în mod restrictiv. Trebuie demonstrat în mod clar că efectele pozitive ale măsurii de ajutor depășesc efectele negative pe care l-ar putea avea ajutorul asupra concurenței și asupra funcționării corespunzătoare a pieței interne. Măsurile unilaterale de ajutor de stat care sunt destinate doar îmbunătățirii situației financiare a producătorului, dar nu contribuie în niciun fel la dezvoltarea sectorului nu sunt considerate conforme acestor criterii și prin urmare reprezintă ajutor de funcționare care nu este compatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(144)

Evaluarea directă a măsurilor de ajutor în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE trebuie efectuată în mod restrictiv. Trebuie demonstrat în mod clar că efectele pozitive ale măsurii de ajutor depășesc efectele negative pe care l-ar putea avea ajutorul asupra concurenței și asupra funcționării corespunzătoare a pieței interne. Măsurile unilaterale de ajutor de stat care sunt destinate doar îmbunătățirii situației financiare a producătorului, dar nu contribuie în niciun fel la dezvoltarea sectorului nu sunt considerate conforme acestor criterii și prin urmare reprezintă ajutor de funcționare care nu este compatibil cu piața comună.

| (145) | Din motivele menționate mai sus, ajutorul acordat GfW ca parte a împrumutului nu îndeplinește condițiile pentru acordarea vreuneia din derogările posibile de la articolul 107 alineatul (3). Prin urmare, acesta reprezintă un ajutor incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(145)

Din motivele menționate mai sus, ajutorul acordat GfW ca parte a împrumutului nu îndeplinește condițiile pentru acordarea vreuneia din derogările posibile de la articolul 107 alineatul (3). Prin urmare, acesta reprezintă un ajutor incompatibil cu piața internă.

| (146) | Nu este aplicabilă nicio altă derogare în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(146)

Nu este aplicabilă nicio altă derogare în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

VII.   CONCLUZII

| (147) | Din motivele menționate mai sus, Comisia consideră că împrumutul acordat GfW nu poate fi considerat compatibil cu piața internă. Comisia consideră, de asemenea, că punerea în aplicare a măsurii de către Germania a fost ilegală. |
| --- | --- |

(147)

Din motivele menționate mai sus, Comisia consideră că împrumutul acordat GfW nu poate fi considerat compatibil cu piața internă. Comisia consideră, de asemenea, că punerea în aplicare a măsurii de către Germania a fost ilegală.

| (148) | Din motivele menționate mai sus, Comisia consideră că subordonarea creanțelor și renunțarea la creanțe și la plata viitoare a dobânzii, survenite ulterior, nu reprezintă ajutor de stat în favoarea GfW, nici în favoarea societăților viticole și a comercianților. |
| --- | --- |

(148)

Din motivele menționate mai sus, Comisia consideră că subordonarea creanțelor și renunțarea la creanțe și la plata viitoare a dobânzii, survenite ulterior, nu reprezintă ajutor de stat în favoarea GfW, nici în favoarea societăților viticole și a comercianților.

| (149) | Din motivele menționate mai sus, Comisia consideră că achiziția mustului s-a realizat la prețul pieței și în conformitate cu practicile de afaceri uzuale și, prin urmare, nu reprezintă ajutor de stat către societățile viticole și comercianți. |
| --- | --- |

(149)

Din motivele menționate mai sus, Comisia consideră că achiziția mustului s-a realizat la prețul pieței și în conformitate cu practicile de afaceri uzuale și, prin urmare, nu reprezintă ajutor de stat către societățile viticole și comercianți.

| (150) | În cazul în care se constată că ajutorul de stat acordat în mod ilegal este incompatibil cu piața internă, consecința naturală este aceea că ajutorul în cauză trebuie recuperat, pentru a se restabili – în măsura posibilului – poziția concurențială existentă înaintea acordării ajutorului. |
| --- | --- |

(150)

În cazul în care se constată că ajutorul de stat acordat în mod ilegal este incompatibil cu piața internă, consecința naturală este aceea că ajutorul în cauză trebuie recuperat, pentru a se restabili – în măsura posibilului – poziția concurențială existentă înaintea acordării ajutorului.

| (151) | Întrucât GfW nu are niciun succesor legal, recuperarea nu este posibilă în conformitate cu jurisprudența constantă (40), |
| --- | --- |

(151)

Întrucât GfW nu are niciun succesor legal, recuperarea nu este posibilă în conformitate cu jurisprudența constantă (40),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat, reprezentat de diferența dintre rata dobânzii aferentă împrumutului acordat GfW și rata dobânzii de pe piață plus prima de risc care ar fi trebuit percepută pentru împrumut, acordat în mod ilegal de Germania, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în favoarea Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH este incompatibil cu piața internă.

Articolul 2

Subordonarea creanțelor și renunțarea la acestea din partea WAK nu constituie ajutor către GfW sau către societățile viticole și comercianți în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 3

Achiziția de must de către GfW în 1999 nu constituie ajutor către societățile viticole și comercianți în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 4

Germania nu trebuie să recupereze de la beneficiar ajutorul menționat la articolul 1, întrucât beneficiarul este insolvent și a fost dizolvat și radiat din registrul comerțului, neexistând niciun succesor legal.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 29 iunie 2011.

Pentru Comisie

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  Începând cu 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și 108 din TFUE. Cele două seturi de dispoziții sunt identice pe fond. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87 și, respectiv, 88 din Tratatul CE, acolo unde este cazul.

1

(2)  JO C 69, 19.3.2004, p. 11, și JO C 329, 24.12.2008, p. 18.

2

(3)  JO C 69, 19.3.2004, p. 11.

3

(4)  Reclamantul a trimis Comisiei scrisori prin care se revenea asupra problemei, dar nu a prezentat alte observații formale.

4

(5)  JO C 329, 24.12.2008, p. 18.

5

(6)  Regulamentul (CEE) nr. 822/87 al Consiliului din 16 martie 1987 privind organizarea comună a pieței vitivinicole (JO L 84, 27.3.1987, p. 1), iar din 1 august 2000 Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole (JO L 179, 14.7.1999, p. 1).

6

(7)  A se vedea, de exemplu, Decizia 2000/808/CE a Consiliului din 19 decembrie 2000 privind acordarea de ajutoare naționale excepționale de către autoritățile Republicii Federale Germania pentru distilarea anumitor produse din sectorul vinicol (JO L 328, 23.12.2000, p. 49).

7

(8)  JO C 273, 9.9.1997, p. 3.

8

(9)  JO C 241, 26.8.1999, p. 9.

9

(10)  A se vedea hotărârea CEJ din 21.3.1990 în cauza C-142/87, Belgia/Comisia (Tubermeuse), Rec., p. I-959.

10

(11)  A se vedea hotărârea CEJ din 29.4.1999 în cauza C-342/96, Spania/Comisia, Rec., p. I-2459.

11

(12)  A se vedea hotărârea CEJ din 22.11.2007 în cauza C-525/04, Spania/Lenzing, Rep., p. I-9947.

12

(13)  A se vedea hotărârea TPI din 11.7.2002 în cauza T-152/99, HAMSA/Comisia, Rec., p. II-3049.

13

(14)  Decizia Comisiei din 25 septembrie 2007 privind ajutorul de stat C 32/06 (ex N 179/06) pus în aplicare de către Polonia pentru Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA, 2008/142/CE.

14

(15)  Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH.

15

(16)  JO L 148, 6.6.2008, p. 1.

16

(17)  A se vedea în special hotărârea CEJ din 13.7.1988 în cauza C-102/87, Franța/Comisia, Rec., p. 4067.

17

(18)  Schimburile comerciale cu vin ale Germaniei în interiorul Comunității s-au ridicat în 1999 la 10 364 600 litri (importuri) și 1 881 900 litri (exporturi). Nu există date pentru landul Renania-Palatinat. (Sursă: Biroul statistic federal.)

18

(19)  A se vedea hotărârea CEJ din 11.7.1996 în cauza C-39/94, SFEI și alții, Rec., p. I-3547, punctul 60.

19

(20)  A se vedea hotărârea CEJ din 14.2.1990 în cauza C-301/87, Franța/Comisia, Rec., p. I-307, punctul 41.

20

(21)  A se vedea hotărârea CEJ din 17.9.1980 în cauza C-730/79, Philip Morris/Comisia, Rec., p. I-2671.

21

(22)  A se vedea nota de subsol 10.

22

(23)  A se vedea nota de subsol 11.

23

(24)  A se vedea nota de subsol 12.

24

(25)  A se vedea nota de subsol 13.

25

(26)  A se vedea nota de subsol 13.

26

(27)  A se vedea nota de subsol 14.

27

(28)  A se vedea hotărârea CEJ din 29.4.1999 în cauza C-342/96, Spania/Comisia, Rec., p. I-2459, punctul 46; hotărârea CEJ din 29.6.1999 în cauza C-256/97, DMT, Rec., p. I-3913, punctul 24; și hotărârea TPI din 11.7.2002 în cauza T-152/99, HAMSA/Comisia, Rec., p. II-3049, punctul 168.

28

(29)  http://www.doerr-weinkommission.de/fileadmin/user_upload/agb_doerr.pdf.

29

(30)  http://www.bundeskartellamt.de/wDeutsch/download/pdf/Merkblaetter/Merkblaetter_deutsch/Konditionenempfehlungen0509.pdf.

30

(31)  JO C 372, 9.12.1997, p. 5.

31

(32)  JO L 199, 30.7.1999, p. 7.

32

(33)  JO L 199, 30.7.1999, p. 15.

33

(34)  JO L 283, 6.11.1999, p. 10.

34

(35)  JO L 67, 15.3.2000, p. 7.

35

(36)  http://www.deutscheweine.de/icc/internet-EN/nav/0f2/0f207d71-9ffe-401e-76cd-461d7937aae2&sel_uCon=02a235d6-994d-7017-288b-5952196117f5&uTem=0e3307d7-19ff-e401-e76c-d461d7937aae.

36

(37)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

37

(38)  JO C 288, 9.10.1999, p. 2.

38

(39)  A se vedea hotărârea TPI din 15.6.2005 în cauza T-171/02, Regione autonoma della Sardegna/Comisia, Rec., p. II-2123, punctul 129.

39

(40)  A se vedea hotărârea CEJ din 2.7.2002 în cauza C 499/99, Comisia/Spania (Magefesa), Rec., p. I-6031.

40

---

| 26.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 139/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 139/18

---

DECIZIA COMISIEI

din 29 iunie 2011

privind ajutoarele de stat nr. SA.32504 (2011/N) și C 11/10 (ex N 667/09) puse în aplicare de Irlanda în favoarea Anglo Irish Bank și Irish Nationwide Building Society

[notificată cu numărul C(2011) 4432]

(Numai versiunea în limba engleză este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/269/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European și, în special, articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile susmenționate (1),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

1.1.   Anglo Irish Bank

| (1) | Prin Decizia din 14 ianuarie 2009, Comisia a aprobat temporar o recapitalizare a Anglo Irish Bank (denumită în continuare „Anglo”) (2). Având în vedere că nu s-a pus în aplicare recapitalizarea întrucât Irlanda a decis, în schimb, să naționalizeze Anglo. Prin Decizia din 16 februarie 2009, Comisia a concluzionat că naționalizarea nu a implicat un ajutor de stat (3). |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia din 14 ianuarie 2009, Comisia a aprobat temporar o recapitalizare a Anglo Irish Bank (denumită în continuare „Anglo”) (2). Având în vedere că nu s-a pus în aplicare recapitalizarea întrucât Irlanda a decis, în schimb, să naționalizeze Anglo. Prin Decizia din 16 februarie 2009, Comisia a concluzionat că naționalizarea nu a implicat un ajutor de stat (3).

| (2) | Prin decizia din 26 iunie 2009, Comisia a autorizat un ajutor de urgență în favoarea Anglo sub forma unei injecții de capital în valoare de 4 miliarde EUR (4 000 de milioane) în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul de instituire a Comunității Europene pentru o perioadă de șase luni și Comisia a luat notă de angajamentul Irlandei de a comunica un plan de restructurare Comisiei până la sfârșitul lunii noiembrie 2009 (4). |
| --- | --- |

(2)

Prin decizia din 26 iunie 2009, Comisia a autorizat un ajutor de urgență în favoarea Anglo sub forma unei injecții de capital în valoare de 4 miliarde EUR (4 000 de milioane) în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul de instituire a Comunității Europene pentru o perioadă de șase luni și Comisia a luat notă de angajamentul Irlandei de a comunica un plan de restructurare Comisiei până la sfârșitul lunii noiembrie 2009 (4).

| (3) | La 30 noiembrie 2009, Irlanda a notificat un plan de restructurare Comisiei (5) (denumit în continuare „planul inițial de restructurare a Anglo”) elaborat de Anglo. La 24 noiembrie și 18 decembrie 2009, Comisia a transmis Irlandei solicitări de informații în ceea ce privește planul inițial de restructurare Anglo. |
| --- | --- |

(3)

La 30 noiembrie 2009, Irlanda a notificat un plan de restructurare Comisiei (5) (denumit în continuare „planul inițial de restructurare a Anglo”) elaborat de Anglo. La 24 noiembrie și 18 decembrie 2009, Comisia a transmis Irlandei solicitări de informații în ceea ce privește planul inițial de restructurare Anglo.

| (4) | La 17 februarie 2010, Irlanda a notificat Comisia cu privire la intenția sa de a injecta în Anglo un capital suplimentar de până la 10,44 miliarde EUR (denumită în continuare „a doua recapitalizare”). |
| --- | --- |

(4)

La 17 februarie 2010, Irlanda a notificat Comisia cu privire la intenția sa de a injecta în Anglo un capital suplimentar de până la 10,44 miliarde EUR (denumită în continuare „a doua recapitalizare”).

| (5) | Prin Decizia din 31 martie 2010 (6), Comisia a aprobat temporar cea de a doua recapitalizare până la decizia sa finală privind planul de restructurare a Anglo. Comisia a decis, de asemenea, prin decizia respectivă, să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”) privind planul inițial de restructurare Anglo și măsurile asociate de ajutor ale Irlandei (denumită în continuare „decizia de inițiere”). Decizia de inițiere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 7 august 2010. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutor. Țările terțe nu au furnizat niciun fel de observații. |
| --- | --- |

(5)

Prin Decizia din 31 martie 2010 (6), Comisia a aprobat temporar cea de a doua recapitalizare până la decizia sa finală privind planul de restructurare a Anglo. Comisia a decis, de asemenea, prin decizia respectivă, să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”) privind planul inițial de restructurare Anglo și măsurile asociate de ajutor ale Irlandei (denumită în continuare „decizia de inițiere”). Decizia de inițiere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 7 august 2010. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutor. Țările terțe nu au furnizat niciun fel de observații.

| (6) | La 31 mai 2010, Irlanda a prezentat un plan revizuit de restructurare a societății Anglo Irish Bank (denumit în continuare „al doilea plan de restructurare Anglo”). |
| --- | --- |

(6)

La 31 mai 2010, Irlanda a prezentat un plan revizuit de restructurare a societății Anglo Irish Bank (denumit în continuare „al doilea plan de restructurare Anglo”).

| (7) | La 2 iunie 2010, Comisia a transmis o solicitare de informații Irlandei cu privire la cel de al doilea plan de restructurare Anglo. Aceste întrebări au fost discutate în cadrul unei reuniuni organizate la 24 iunie 2010 între funcționarii Comisiei, autoritățile irlandeze și reprezentanții Anglo. De asemenea, autoritățile irlandeze au răspuns în scris la aceste întrebări în datele de 9 și 12 iulie 2010. |
| --- | --- |

(7)

La 2 iunie 2010, Comisia a transmis o solicitare de informații Irlandei cu privire la cel de al doilea plan de restructurare Anglo. Aceste întrebări au fost discutate în cadrul unei reuniuni organizate la 24 iunie 2010 între funcționarii Comisiei, autoritățile irlandeze și reprezentanții Anglo. De asemenea, autoritățile irlandeze au răspuns în scris la aceste întrebări în datele de 9 și 12 iulie 2010.

| (8) | La 28 iunie 2010, Irlanda a notificat Comisia cu privire la o altă injecție de capital de până la 10 054 milioane EUR în favoarea Anglo (denumită în continuare „a treia recapitalizare”) (7). |
| --- | --- |

(8)

La 28 iunie 2010, Irlanda a notificat Comisia cu privire la o altă injecție de capital de până la 10 054 milioane EUR în favoarea Anglo (denumită în continuare „a treia recapitalizare”) (7).

| (9) | Prin Decizia din 10 august 2010 (8), Comisia a aprobat temporar cea de a treia recapitalizarea până la decizia sa finală privind planul final de restructurare Anglo. |
| --- | --- |

(9)

Prin Decizia din 10 august 2010 (8), Comisia a aprobat temporar cea de a treia recapitalizarea până la decizia sa finală privind planul final de restructurare Anglo.

| (10) | La 31 august 2010, Irlanda a prezentat Comisiei o nouă propunere de restructurare a Anglo, care prevedea separarea și lichidarea progresivă a băncii pe o perioadă de 10 ani. |
| --- | --- |

(10)

La 31 august 2010, Irlanda a prezentat Comisiei o nouă propunere de restructurare a Anglo, care prevedea separarea și lichidarea progresivă a băncii pe o perioadă de 10 ani.

| (11) | În lumina unei evaluări detaliate a perspectivelor Anglo, ministrul irlandez de finanțe a anunțat la 30 septembrie 2010 că rezoluția Anglo va necesita în total o injecție de capital cumulat de 29,3 miliarde EUR, conform proiecțiilor de bază, și alte 5 miliarde EUR în cadrul unui scenariu de criză. |
| --- | --- |

(11)

În lumina unei evaluări detaliate a perspectivelor Anglo, ministrul irlandez de finanțe a anunțat la 30 septembrie 2010 că rezoluția Anglo va necesita în total o injecție de capital cumulat de 29,3 miliarde EUR, conform proiecțiilor de bază, și alte 5 miliarde EUR în cadrul unui scenariu de criză.

| (12) | La 26 octombrie 2010, Irlanda a prezentat un plan de lucru pentru Anglo (denumit în continuare „al treilea plan de restructurare Anglo”), care explică în detaliu modul în care va implementa activitatea entității prezentată pentru prima dată în documentele sale transmise la 31 august 2010. |
| --- | --- |

(12)

La 26 octombrie 2010, Irlanda a prezentat un plan de lucru pentru Anglo (denumit în continuare „al treilea plan de restructurare Anglo”), care explică în detaliu modul în care va implementa activitatea entității prezentată pentru prima dată în documentele sale transmise la 31 august 2010.

| (13) | În săptămânile următoare, serviciile Comisiei au solicitat unele clarificări, precum și informații suplimentare la 29 octombrie 2010. Autoritățile irlandeze au răspuns printr-un schimb de e-mailuri și apeluri în conferință. |
| --- | --- |

(13)

În săptămânile următoare, serviciile Comisiei au solicitat unele clarificări, precum și informații suplimentare la 29 octombrie 2010. Autoritățile irlandeze au răspuns printr-un schimb de e-mailuri și apeluri în conferință.

| (14) | La 8 decembrie 2010, Irlanda a notificat Comisiei o recapitalizare suplimentară de 4 946 milioane EUR (denumită în continuare „a patra recapitalizare”), precum și garanții de stat în ceea ce privește anumite pasive în favoarea Anglo. |
| --- | --- |

(14)

La 8 decembrie 2010, Irlanda a notificat Comisiei o recapitalizare suplimentară de 4 946 milioane EUR (denumită în continuare „a patra recapitalizare”), precum și garanții de stat în ceea ce privește anumite pasive în favoarea Anglo.

| (15) | Prin Decizia din 21 decembrie 2010 (9), Comisia a aprobat temporar a patra recapitalizare și garanțiile privind anumite pasive în favoarea Anglo până la aprobarea planului final de restructurare Anglo. |
| --- | --- |

(15)

Prin Decizia din 21 decembrie 2010 (9), Comisia a aprobat temporar a patra recapitalizare și garanțiile privind anumite pasive în favoarea Anglo până la aprobarea planului final de restructurare Anglo.

1.2.   Irish Nationwide Building Society

| (16) | Prin Decizia din 30 martie 2010, Comisia a aprobat temporar o recapitalizare în valoare de 2,7 miliarde EUR a societății Irish Nationwide Building Society (denumită în continuare „INBS”) pentru o perioadă de șase luni de la data punerii în aplicare a recapitalizării (22 decembrie 2009) sau, în cazul în care Irlanda prezenta un plan de restructurare anterior acestei date, până când Comisia adoptă o decizie finală privind planul de restructurare INBS (denumită în continuare „prima recapitalizare a INBS”) (10). |
| --- | --- |

(16)

Prin Decizia din 30 martie 2010, Comisia a aprobat temporar o recapitalizare în valoare de 2,7 miliarde EUR a societății Irish Nationwide Building Society (denumită în continuare „INBS”) pentru o perioadă de șase luni de la data punerii în aplicare a recapitalizării (22 decembrie 2009) sau, în cazul în care Irlanda prezenta un plan de restructurare anterior acestei date, până când Comisia adoptă o decizie finală privind planul de restructurare INBS (denumită în continuare „prima recapitalizare a INBS”) (10).

| (17) | În plus, la 30 martie 2010, ministrul irlandez de finanțe a anunțat că, având în vedere reducerea bilanțului INBS care rezultă din transferurile către Agenția națională de management al activelor (denumită în continuare „NAMA”), instituția respectivă nu avea un viitor ca entitate independentă autonomă. |
| --- | --- |

(17)

În plus, la 30 martie 2010, ministrul irlandez de finanțe a anunțat că, având în vedere reducerea bilanțului INBS care rezultă din transferurile către Agenția națională de management al activelor (denumită în continuare „NAMA”), instituția respectivă nu avea un viitor ca entitate independentă autonomă.

| (18) | La 22 iunie 2010, Irlanda a comunicat Comisiei un plan de restructurare pentru INBS (denumit în continuare „planul de restructurare INBS”). Acest plan prevede gestionarea permanentă a societății în temeiul principiului continuității activității în așteptarea unei vânzări către un comerciant. |
| --- | --- |

(18)

La 22 iunie 2010, Irlanda a comunicat Comisiei un plan de restructurare pentru INBS (denumit în continuare „planul de restructurare INBS”). Acest plan prevede gestionarea permanentă a societății în temeiul principiului continuității activității în așteptarea unei vânzări către un comerciant.

| (19) | În săptămânile următoare, Irlanda a informat neoficial Comisia că evaluează și alte opțiuni pentru viitorul INBS. Mai precis, Irlanda intenționa să testeze apetitul pieței pentru achiziția unor părți din INBS. |
| --- | --- |

(19)

În săptămânile următoare, Irlanda a informat neoficial Comisia că evaluează și alte opțiuni pentru viitorul INBS. Mai precis, Irlanda intenționa să testeze apetitul pieței pentru achiziția unor părți din INBS.

| (20) | La 30 septembrie 2010, ministrul irlandez de finanțe a făcut o declarație publică privind situația sectorului bancar irlandez și a anunțat că INBS are nevoie de o recapitalizare suplimentară în valoare de 2,7 miliarde EUR (conducând la o recapitalizare totală de 5,4 miliarde EUR). Această injecție de capital (denumită în continuare „a doua recapitalizare a INBS”) a fost notificată Comisiei la 12 octombrie 2010. |
| --- | --- |

(20)

La 30 septembrie 2010, ministrul irlandez de finanțe a făcut o declarație publică privind situația sectorului bancar irlandez și a anunțat că INBS are nevoie de o recapitalizare suplimentară în valoare de 2,7 miliarde EUR (conducând la o recapitalizare totală de 5,4 miliarde EUR). Această injecție de capital (denumită în continuare „a doua recapitalizare a INBS”) a fost notificată Comisiei la 12 octombrie 2010.

| (21) | Prin Decizia din 21 decembrie 2010, Comisia a aprobat temporar cea de a doua recapitalizare a INBS pentru o perioadă de șase luni sau, în cazul în care Irlanda a prezentat un plan de restructurare înainte de 31 ianuarie 2011, până când Comisia adoptă o decizie finală privind planul de restructurare a băncii respective (11). |
| --- | --- |

(21)

Prin Decizia din 21 decembrie 2010, Comisia a aprobat temporar cea de a doua recapitalizare a INBS pentru o perioadă de șase luni sau, în cazul în care Irlanda a prezentat un plan de restructurare înainte de 31 ianuarie 2011, până când Comisia adoptă o decizie finală privind planul de restructurare a băncii respective (11).

1.3.   Procedura comună

| (22) | La 28 noiembrie 2010, s-a încheiat un acord între Irlanda, Uniunea Europeană, Banca Centrală Europeană (denumită în continuare „BCE”) și Fondul Monetar Internațional privind un program de sprijin pentru Irlanda (denumit în continuare „Programul de sprijin”). În cadrul programului de sprijin, Irlanda a convenit să ia anumite măsuri de recapitalizare și reorganizare a băncii în cadrul unui program de redresare a sistemului bancar (denumit în continuare „Programul privind sistemul bancar”). În cadrul programului privind sistemul bancar, Memorandumul cu privire la politicile economice și financiare (denumit în continuare „MPEF”) stabilește măsurile necesare pentru reabilitarea sectorului financiar din Irlanda (12). Punctul 10 din MPEF prevede următoarele: „se vor adopta măsuri rapide și decisive pentru identificarea unei soluții privind statutul Anglo Irish Bank (Anglo) și al Irish Nationwide Building Society (INBS) într-o manieră care să protejeze deponenții și să consolideze sistemul bancar. În acest sens, până la sfârșitul lunii ianuarie 2011, vom prezenta Comisiei Europene o propunere revizuită elaborată în colaborare cu FMI privind soluția identificată pentru Anglo și INBS” (13). |
| --- | --- |

(22)

La 28 noiembrie 2010, s-a încheiat un acord între Irlanda, Uniunea Europeană, Banca Centrală Europeană (denumită în continuare „BCE”) și Fondul Monetar Internațional privind un program de sprijin pentru Irlanda (denumit în continuare „Programul de sprijin”). În cadrul programului de sprijin, Irlanda a convenit să ia anumite măsuri de recapitalizare și reorganizare a băncii în cadrul unui program de redresare a sistemului bancar (denumit în continuare „Programul privind sistemul bancar”). În cadrul programului privind sistemul bancar, Memorandumul cu privire la politicile economice și financiare (denumit în continuare „MPEF”) stabilește măsurile necesare pentru reabilitarea sectorului financiar din Irlanda (12). Punctul 10 din MPEF prevede următoarele: „se vor adopta măsuri rapide și decisive pentru identificarea unei soluții privind statutul Anglo Irish Bank (Anglo) și al Irish Nationwide Building Society (INBS) într-o manieră care să protejeze deponenții și să consolideze sistemul bancar. În acest sens, până la sfârșitul lunii ianuarie 2011, vom prezenta Comisiei Europene o propunere revizuită elaborată în colaborare cu FMI privind soluția identificată pentru Anglo și INBS” (13).

| (23) | La 12 ianuarie 2011, Irlanda a furnizat Comisiei informații cu privire la planul de vânzare a depozitelor de către Anglo și INBS. La 2 februarie 2011 și 21 februarie 2011 au fost prezentate informații suplimentare referitoare la procesul de vânzare. |
| --- | --- |

(23)

La 12 ianuarie 2011, Irlanda a furnizat Comisiei informații cu privire la planul de vânzare a depozitelor de către Anglo și INBS. La 2 februarie 2011 și 21 februarie 2011 au fost prezentate informații suplimentare referitoare la procesul de vânzare.

| (24) | La 16 ianuarie 2011, Irlanda a prezentat Comisiei informații cu privire la soluția avută în vedere privind activitățile Anglo și INBS. La 31 ianuarie 2011, Irlanda a comunicat Comisiei o restructurare comună și un plan de lucru pentru Anglo și INBS (denumit în continuare „planul comun de restructurare”). |
| --- | --- |

(24)

La 16 ianuarie 2011, Irlanda a prezentat Comisiei informații cu privire la soluția avută în vedere privind activitățile Anglo și INBS. La 31 ianuarie 2011, Irlanda a comunicat Comisiei o restructurare comună și un plan de lucru pentru Anglo și INBS (denumit în continuare „planul comun de restructurare”).

| (25) | La 5 aprilie 2011, Irlanda a actualizat planul comun de restructurare prin includerea impactului depozitelor și transferurilor de obligațiuni NAMA care au avut loc între timp și prin înlocuirea rezultatelor previziunilor și bilanțurilor Anglo și INBS pentru anul 2010 cu cele reale, devenite, între timp, cunoscute. La 21 aprilie 2010, s-a primit o nouă actualizare. |
| --- | --- |

(25)

La 5 aprilie 2011, Irlanda a actualizat planul comun de restructurare prin includerea impactului depozitelor și transferurilor de obligațiuni NAMA care au avut loc între timp și prin înlocuirea rezultatelor previziunilor și bilanțurilor Anglo și INBS pentru anul 2010 cu cele reale, devenite, între timp, cunoscute. La 21 aprilie 2010, s-a primit o nouă actualizare.

2.   DESCRIEREA AJUTORULUI

2.1.   Beneficiarii și dificultățile acestora

2.1.1.   Anglo Irish Bank

| (26) | După cum se poate constata din amploarea bilanțului, Anglo este una dintre cele mai mari bănci care operează în Irlanda. Începând cu 31 decembrie 2010, bilanțul acesteia s-a ridicat la 72,2 miliarde EUR (14), iar portofoliul de credite la [...] (15) miliarde EUR. În ceea ce privește modelul său de afaceri, Anglo era o bancă de tip „monoline” specializată în credite imobiliare comerciale pe trei piețe principale: Irlanda, Regatul Unit și Statele Unite ale Americii. De la declanșarea crizei financiare, Anglo a înregistrat pierderi masive datorate, în principal, comisioanelor pentru depreciere privind portofoliul său de credite comerciale. Anglo a fost naționalizată de Irlanda la [...] 2009. |
| --- | --- |

(26)

După cum se poate constata din amploarea bilanțului, Anglo este una dintre cele mai mari bănci care operează în Irlanda. Începând cu 31 decembrie 2010, bilanțul acesteia s-a ridicat la 72,2 miliarde EUR (14), iar portofoliul de credite la [...] (15) miliarde EUR. În ceea ce privește modelul său de afaceri, Anglo era o bancă de tip „monoline” specializată în credite imobiliare comerciale pe trei piețe principale: Irlanda, Regatul Unit și Statele Unite ale Americii. De la declanșarea crizei financiare, Anglo a înregistrat pierderi masive datorate, în principal, comisioanelor pentru depreciere privind portofoliul său de credite comerciale. Anglo a fost naționalizată de Irlanda la [...] 2009.

| (27) | O descriere detaliată a Anglo și a dificultăților sale a fost furnizată în secțiunile 2.2 și 2.3 din decizia de inițiere din 31 martie 2010. |
| --- | --- |

(27)

O descriere detaliată a Anglo și a dificultăților sale a fost furnizată în secțiunile 2.2 și 2.3 din decizia de inițiere din 31 martie 2010.

| (28) | Modelul de afaceri Anglo s-a dovedit a fi lipsit de durabilitate și a condus la dificultăți și pierderi financiare fără precedent în contextul crizei financiare globale. Modelul financiar Anglo s-a concentrat excesiv asupra creditelor imobiliare comerciale și a determinat expuneri excesive pentru sectorul economic respectiv, deosebit de afectat în timpul crizei financiare: prețurile la bunurile imobiliare comerciale s-au prăbușit cu peste 62 % în Irlanda, 37 % în Regatul Unit și 45 % în Statele Unite ale Americii (16). În plus, creditele Anglo au fost finanțate parțial prin finanțări interbancare, o sursă de finanțare care s-a epuizat ca urmare a crizei financiare. |
| --- | --- |

(28)

Modelul de afaceri Anglo s-a dovedit a fi lipsit de durabilitate și a condus la dificultăți și pierderi financiare fără precedent în contextul crizei financiare globale. Modelul financiar Anglo s-a concentrat excesiv asupra creditelor imobiliare comerciale și a determinat expuneri excesive pentru sectorul economic respectiv, deosebit de afectat în timpul crizei financiare: prețurile la bunurile imobiliare comerciale s-au prăbușit cu peste 62 % în Irlanda, 37 % în Regatul Unit și 45 % în Statele Unite ale Americii (16). În plus, creditele Anglo au fost finanțate parțial prin finanțări interbancare, o sursă de finanțare care s-a epuizat ca urmare a crizei financiare.

| (29) | Gestionarea riscurilor în cadrul Anglo nu a fost suficient dezvoltată, permițând o creștere necontrolată a bilanțului, combinată cu practici de creditare riscante (cum ar fi o rată ridicată de creditare raportată la valoarea garanției și creditarea bazată exclusiv pe dobândă), în special în anii de boom imobiliar din Irlanda. Între 1984 și 2008, bilanțul băncii a crescut la o rată compusă de creștere de aproximativ 30 % pe an, ajungând la un bilanț de [...] miliarde EUR în 2008. Raportul împrumuturi/depozite (denumit în continuare „LtD”) a crescut de la 100 % înainte de 1990, la o medie de 217 % în perioada 2008-2009. |
| --- | --- |

(29)

Gestionarea riscurilor în cadrul Anglo nu a fost suficient dezvoltată, permițând o creștere necontrolată a bilanțului, combinată cu practici de creditare riscante (cum ar fi o rată ridicată de creditare raportată la valoarea garanției și creditarea bazată exclusiv pe dobândă), în special în anii de boom imobiliar din Irlanda. Între 1984 și 2008, bilanțul băncii a crescut la o rată compusă de creștere de aproximativ 30 % pe an, ajungând la un bilanț de [...] miliarde EUR în 2008. Raportul împrumuturi/depozite (denumit în continuare „LtD”) a crescut de la 100 % înainte de 1990, la o medie de 217 % în perioada 2008-2009.

| (30) | Anglo a beneficiat de patru recapitalizări, o măsură de salvare a activelor care i-a permis să transfere aproximativ 35 de miliarde EUR în împrumuturi depreciate către NAMA și garanții de stat pentru majoritatea pasivelor sale (a se vedea considerentul 66). |
| --- | --- |

(30)

Anglo a beneficiat de patru recapitalizări, o măsură de salvare a activelor care i-a permis să transfere aproximativ 35 de miliarde EUR în împrumuturi depreciate către NAMA și garanții de stat pentru majoritatea pasivelor sale (a se vedea considerentul 66).

2.1.2.   INBS

| (31) | În secțiunea 2.1 din Decizia Comisiei din 30 martie 2010 privind prima recapitalizare a INBS, s-a prezentat o descriere detaliată a INBS. Prin urmare, în prezenta secțiune este inclus un rezumat succint. |
| --- | --- |

(31)

În secțiunea 2.1 din Decizia Comisiei din 30 martie 2010 privind prima recapitalizare a INBS, s-a prezentat o descriere detaliată a INBS. Prin urmare, în prezenta secțiune este inclus un rezumat succint.

| (32) | INBS este o societate de construcții care, la 31 decembrie 2010, a înregistrat un bilanț total de 12,1 miliarde EUR. Înainte de criza financiară, ocupa poziția a șasea în topul celor mai mari instituții financiare din Irlanda în termeni de mărime a bilanțului. Aceasta oferea membrilor săi produse bancare tradiționale pentru persoane fizice (și anume, economii și credite ipotecare). În anii care au precedat criza financiară, INBS și-a intensificat în mod agresiv activitățile prin acordarea de credite imobiliare comerciale riscante, aceasta devenind principala sa activitate. INBS și-a desfășurat activitatea în principal în Irlanda, unde avea o rețea de 50 de sucursale și 40 de agenți de sucursale, și în Regatul Unit, unde nu avea nicio sucursală. |
| --- | --- |

(32)

INBS este o societate de construcții care, la 31 decembrie 2010, a înregistrat un bilanț total de 12,1 miliarde EUR. Înainte de criza financiară, ocupa poziția a șasea în topul celor mai mari instituții financiare din Irlanda în termeni de mărime a bilanțului. Aceasta oferea membrilor săi produse bancare tradiționale pentru persoane fizice (și anume, economii și credite ipotecare). În anii care au precedat criza financiară, INBS și-a intensificat în mod agresiv activitățile prin acordarea de credite imobiliare comerciale riscante, aceasta devenind principala sa activitate. INBS și-a desfășurat activitatea în principal în Irlanda, unde avea o rețea de 50 de sucursale și 40 de agenți de sucursale, și în Regatul Unit, unde nu avea nicio sucursală.

| (33) | Portofoliul de credite al INBS la 31 decembrie 2010 se ridica la 1,9 miliarde EUR în urma transferului de credite în valoare de 8,5 miliarde EUR către NAMA (17). Depozitele persoanelor fizice însumau 3,9 miliarde EUR la 31 decembrie 2010. INBS a înregistrat o pierdere de 3,3 miliarde EUR în 2009. |
| --- | --- |

(33)

Portofoliul de credite al INBS la 31 decembrie 2010 se ridica la 1,9 miliarde EUR în urma transferului de credite în valoare de 8,5 miliarde EUR către NAMA (17). Depozitele persoanelor fizice însumau 3,9 miliarde EUR la 31 decembrie 2010. INBS a înregistrat o pierdere de 3,3 miliarde EUR în 2009.

| (34) | Dificultățile INBS au fost cauzate de supraexpunerea sa la credite imobiliare comerciale irlandeze insuficient subscrise (aproximativ 80 % din totalul portofoliului de credite INBS). În consecință, atunci când criza financiară a lovit, iar prețurile imobiliare, în special cele la proprietățile comerciale, au scăzut dramatic atât în Irlanda, cât și în Regatul Unit, INBS era deosebit de expusă la pierderi în portofoliul său de credite. Aceste pierderi au forțat-o să acumuleze deprecieri semnificative în 2009 și 2010. |
| --- | --- |

(34)

Dificultățile INBS au fost cauzate de supraexpunerea sa la credite imobiliare comerciale irlandeze insuficient subscrise (aproximativ 80 % din totalul portofoliului de credite INBS). În consecință, atunci când criza financiară a lovit, iar prețurile imobiliare, în special cele la proprietățile comerciale, au scăzut dramatic atât în Irlanda, cât și în Regatul Unit, INBS era deosebit de expusă la pierderi în portofoliul său de credite. Aceste pierderi au forțat-o să acumuleze deprecieri semnificative în 2009 și 2010.

| (35) | INBS a beneficiat de două recapitalizări, de o măsură de salvare a activelor, care a făcut posibil un transfer de aproximativ 8,9 miliarde EUR reprezentând credite imobiliare comerciale depreciate către NAMA și garanții de stat pentru majoritatea pasivelor sale (a se vedea considerentul 67). |
| --- | --- |

(35)

INBS a beneficiat de două recapitalizări, de o măsură de salvare a activelor, care a făcut posibil un transfer de aproximativ 8,9 miliarde EUR reprezentând credite imobiliare comerciale depreciate către NAMA și garanții de stat pentru majoritatea pasivelor sale (a se vedea considerentul 67).

| (36) | Înainte de prima recapitalizare de către Irlanda, INBS era deținută de membrii săi. Ca urmare a primei recapitalizări a INBS, statul a preluat controlul deplin al băncii. Astfel, membrii au pierdut controlul INBS, precum și toate drepturile de proprietate economică. |
| --- | --- |

(36)

Înainte de prima recapitalizare de către Irlanda, INBS era deținută de membrii săi. Ca urmare a primei recapitalizări a INBS, statul a preluat controlul deplin al băncii. Astfel, membrii au pierdut controlul INBS, precum și toate drepturile de proprietate economică.

2.2.   Planurile individuale de restructurare

2.2.1.   Planul inițial de restructurare Anglo

| (37) | Planul inițial de restructurare Anglo a fost notificat Comisiei la data de 30 noiembrie 2009. Descrierea completă a planului inițial de restructurare Anglo este disponibilă la secțiunea 2.4 din decizia de inițiere, în care Comisia a exprimat o serie de rezerve legate de conformitatea planului cu condițiile prevăzute în Comunicarea privind restructurarea (18). În special, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă planul va determina reabilitarea pe termen lung a Anglo, va reduce la minim costurile de restructurare și va limita denaturările concurenței. Prin urmare, Comisia a inițiat procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratat în ceea ce privește acest plan. În același timp, Comisia a solicitat prezentarea unui plan de restructurare revizuit până la 31 mai 2010. |
| --- | --- |

(37)

Planul inițial de restructurare Anglo a fost notificat Comisiei la data de 30 noiembrie 2009. Descrierea completă a planului inițial de restructurare Anglo este disponibilă la secțiunea 2.4 din decizia de inițiere, în care Comisia a exprimat o serie de rezerve legate de conformitatea planului cu condițiile prevăzute în Comunicarea privind restructurarea (18). În special, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă planul va determina reabilitarea pe termen lung a Anglo, va reduce la minim costurile de restructurare și va limita denaturările concurenței. Prin urmare, Comisia a inițiat procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratat în ceea ce privește acest plan. În același timp, Comisia a solicitat prezentarea unui plan de restructurare revizuit până la 31 mai 2010.

2.2.2.   Al doilea plan de restructurare Anglo

| (38) | La 31 mai 2010, Irlanda a prezentat un plan revizuit de restructurare, care stabilește o abordare semnificativ revizuită a restructurării Anglo. |
| --- | --- |

(38)

La 31 mai 2010, Irlanda a prezentat un plan revizuit de restructurare, care stabilește o abordare semnificativ revizuită a restructurării Anglo.

| (39) | După cum s-a solicitat în decizia de inițiere, al doilea plan de restructurare Anglo a prezentat o serie de scenarii posibile de restructurare: (i) lichidarea Anglo în proporție de 100 % într-o perioadă de 12 luni; (ii) lichidarea treptată a Anglo în proporție de 100 % într-o perioadă de 10 ani; (iii) lichidarea treptată a Anglo în proporție de 100 % într-o perioadă de 20 de ani; (iv) stabilizarea Anglo în ansamblul său și continuitatea activității; și (v) o separare care să includă lichidarea treptată a 80 % din Anglo prin înființarea unei societăți de administrare a activelor, restul continuându-și activitatea (o bancă bună). |
| --- | --- |

(39)

După cum s-a solicitat în decizia de inițiere, al doilea plan de restructurare Anglo a prezentat o serie de scenarii posibile de restructurare: (i) lichidarea Anglo în proporție de 100 % într-o perioadă de 12 luni; (ii) lichidarea treptată a Anglo în proporție de 100 % într-o perioadă de 10 ani; (iii) lichidarea treptată a Anglo în proporție de 100 % într-o perioadă de 20 de ani; (iv) stabilizarea Anglo în ansamblul său și continuitatea activității; și (v) o separare care să includă lichidarea treptată a 80 % din Anglo prin înființarea unei societăți de administrare a activelor, restul continuându-și activitatea (o bancă bună).

| (40) | Scenariul separării, la care se face referire la punctul (v) din considerentul 39, a fost prezentat ca fiind opțiunea preferată de autoritățile irlandeze. În cadrul acestui scenariu, societatea de administrare a activelor ar deține „active de calitate inferioară”, care nu ar fi transferate NAMA sau băncii bune (portofoliu de 13,6 miliarde EUR în momentul separării), și ar fi gestionată să maximizeze valorile de recuperare a activelor, reducând, totodată, la minim finanțarea din partea statului. Societatea de administrare a activelor nu ar desfășura nicio activitate nouă și ar fi lichidată în 2020. |
| --- | --- |

(40)

Scenariul separării, la care se face referire la punctul (v) din considerentul 39, a fost prezentat ca fiind opțiunea preferată de autoritățile irlandeze. În cadrul acestui scenariu, societatea de administrare a activelor ar deține „active de calitate inferioară”, care nu ar fi transferate NAMA sau băncii bune (portofoliu de 13,6 miliarde EUR în momentul separării), și ar fi gestionată să maximizeze valorile de recuperare a activelor, reducând, totodată, la minim finanțarea din partea statului. Societatea de administrare a activelor nu ar desfășura nicio activitate nouă și ar fi lichidată în 2020.

| (41) | Banca bună ar deveni o bancă comercială deținută de stat de dimensiuni mult mai mici, care ar putea asigura viabilitatea pe termen lung printr-un bilanț redus drastic cu profil de risc mai scăzut. Era preconizată privatizarea băncii bune în termen de cinci ani, oferind statutului o parte din randamentul investiției sale în Anglo. |
| --- | --- |

(41)

Banca bună ar deveni o bancă comercială deținută de stat de dimensiuni mult mai mici, care ar putea asigura viabilitatea pe termen lung printr-un bilanț redus drastic cu profil de risc mai scăzut. Era preconizată privatizarea băncii bune în termen de cinci ani, oferind statutului o parte din randamentul investiției sale în Anglo.

2.2.3.   Al treilea plan de restructurare a Anglo

| (42) | La 26 octombrie 2010, dezvoltându-și comunicarea din 31 august 2010, Irlanda a prezentat o propunere revizuită substanțial privind restructurarea Anglo. Al treilea plan de restructurare Anglo stabilește liniile generale ale divizării Anglo în două entități aflate în proprietatea statului și independente din punct de vedere juridic, și anume, o bancă de finanțare și o bancă de recuperare, care ar determina lichidarea treptată a Anglo pe o perioadă de aproximativ 10 ani. Ar fi necesare ajutoare de stat suplimentare sub formă de injecții de capital, o finanțare persistentă din partea Băncii Centrale, precum și o structură complexă de garanții de stat pe durata de viață a celor două bănci. Planul prevedea o cerință de capital de 29,3 miliarde EUR în cazul de bază și de 34 de miliarde EUR în cazul de criză. |
| --- | --- |

(42)

La 26 octombrie 2010, dezvoltându-și comunicarea din 31 august 2010, Irlanda a prezentat o propunere revizuită substanțial privind restructurarea Anglo. Al treilea plan de restructurare Anglo stabilește liniile generale ale divizării Anglo în două entități aflate în proprietatea statului și independente din punct de vedere juridic, și anume, o bancă de finanțare și o bancă de recuperare, care ar determina lichidarea treptată a Anglo pe o perioadă de aproximativ 10 ani. Ar fi necesare ajutoare de stat suplimentare sub formă de injecții de capital, o finanțare persistentă din partea Băncii Centrale, precum și o structură complexă de garanții de stat pe durata de viață a celor două bănci. Planul prevedea o cerință de capital de 29,3 miliarde EUR în cazul de bază și de 34 de miliarde EUR în cazul de criză.

| (43) | Irlanda a arătat că noua abordare a restructurării Anglo, care prevede că aceasta ar înceta să acționeze drept creditor, a fost declanșată de deteriorarea condițiilor de piață. Aceasta a susținut că se înrăutățiseră condițiile de finanțare pentru Anglo și sentimentul față de stat (suveran) după prezentarea celui de al doilea plan de restructurare a Anglo, deși reducerile la creditele transferate către NAMA și pierderile din portofoliul de credite non-NAMA au fost mai ridicate decât se preconizase. |
| --- | --- |

(43)

Irlanda a arătat că noua abordare a restructurării Anglo, care prevede că aceasta ar înceta să acționeze drept creditor, a fost declanșată de deteriorarea condițiilor de piață. Aceasta a susținut că se înrăutățiseră condițiile de finanțare pentru Anglo și sentimentul față de stat (suveran) după prezentarea celui de al doilea plan de restructurare a Anglo, deși reducerile la creditele transferate către NAMA și pierderile din portofoliul de credite non-NAMA au fost mai ridicate decât se preconizase.

2.2.4.   Planul de restructurare a INBS

| (44) | Planul de restructurare a INBS a fost prezentat Comisiei la 22 iunie 2010. În conformitate cu solicitările din prima decizie de recapitalizare a INBS, planul de restructurare a INBS a explorat mai multe opțiuni pentru bancă: (i) restructurare și continuarea activității cu scopul de a o vinde în jurul anului 2013; (ii) lichidare imediată; sau (iii) lichidare treptată care să se finalizeze până în 2020. Vânzarea a impus un sprijin minim din partea statului, în plus față de cele 2,7 miliarde EUR deja acordate de stat la data prezentării planului. |
| --- | --- |

(44)

Planul de restructurare a INBS a fost prezentat Comisiei la 22 iunie 2010. În conformitate cu solicitările din prima decizie de recapitalizare a INBS, planul de restructurare a INBS a explorat mai multe opțiuni pentru bancă: (i) restructurare și continuarea activității cu scopul de a o vinde în jurul anului 2013; (ii) lichidare imediată; sau (iii) lichidare treptată care să se finalizeze până în 2020. Vânzarea a impus un sprijin minim din partea statului, în plus față de cele 2,7 miliarde EUR deja acordate de stat la data prezentării planului.

| (45) | În pregătirea pentru vânzare, INBS trebuia să devină o mică instituție de economii și împrumut. Aceasta ar transfera o parte importantă a portofoliului său existent de credite comerciale către NAMA și ar înceta acordarea de credite comerciale, oferind clienților săi numai credite ipotecare pentru locuințe și conturi de economii. |
| --- | --- |

(45)

În pregătirea pentru vânzare, INBS trebuia să devină o mică instituție de economii și împrumut. Aceasta ar transfera o parte importantă a portofoliului său existent de credite comerciale către NAMA și ar înceta acordarea de credite comerciale, oferind clienților săi numai credite ipotecare pentru locuințe și conturi de economii.

| (46) | Planul de restructurare INBS nu a prevăzut măsuri speciale axate pe limitarea denaturării concurenței create de ajutor. |
| --- | --- |

(46)

Planul de restructurare INBS nu a prevăzut măsuri speciale axate pe limitarea denaturării concurenței create de ajutor.

2.3.   Planul comun de restructurare privind Anglo și INBS

2.3.1.   Descrierea planului comun de restructurare

| (47) | La 31 ianuarie 2011, Irlanda a prezentat Comisiei planul comun de restructurare și de lucru privind Anglo și INBS. Planul comun de restructurare prevede fuziunea Anglo și INBS, după vânzarea portofoliilor lor de depozite, într-o singură entitate (denumită în continuare „entitatea rezultată în urma concentrării”) care va fi autorizată, pe deplin reglementată și 100 % în proprietatea statului. Bilanțul comun de deschidere ulterior fuziunii va fi de [60-70] miliarde EUR. |
| --- | --- |

(47)

La 31 ianuarie 2011, Irlanda a prezentat Comisiei planul comun de restructurare și de lucru privind Anglo și INBS. Planul comun de restructurare prevede fuziunea Anglo și INBS, după vânzarea portofoliilor lor de depozite, într-o singură entitate (denumită în continuare „entitatea rezultată în urma concentrării”) care va fi autorizată, pe deplin reglementată și 100 % în proprietatea statului. Bilanțul comun de deschidere ulterior fuziunii va fi de [60-70] miliarde EUR.

| (48) | Entitatea rezultată în urma concentrării: (i) va gestiona portofoliul moștenit de credite comerciale al Anglo pe o perioadă de 10 ani prin răscumpărări și vânzări; (ii) va gestiona portofoliul de credite ipotecare retail INBS pe o perioadă de [...] ani [...]; și (iii) se va baza pe [...]. Banca rezultată în urma concentrării se va ocupa doar de un număr mic de depozite și nu se va angaja în noi activități de creditare sau de altă natură. |
| --- | --- |

(48)

Entitatea rezultată în urma concentrării: (i) va gestiona portofoliul moștenit de credite comerciale al Anglo pe o perioadă de 10 ani prin răscumpărări și vânzări; (ii) va gestiona portofoliul de credite ipotecare retail INBS pe o perioadă de [...] ani [...]; și (iii) se va baza pe [...]. Banca rezultată în urma concentrării se va ocupa doar de un număr mic de depozite și nu se va angaja în noi activități de creditare sau de altă natură.

| (49) | Entitatea rezultată în urma concentrării va deține diversele bilete la ordin utilizate pentru recapitalizarea Anglo, precum și INBS. Toate biletele la ordin vor fi soluționate în conformitate cu schema lor de plată (19). [...]. Entitatea rezultată în urma concentrării prezintă, de asemenea, o cantitate mică de datorii subordonate, care va corespunde cuantumului pe care nu va reuși să îl răscumpere în cadrul exercițiilor succesive de administrare a pasivelor. |
| --- | --- |

(49)

Entitatea rezultată în urma concentrării va deține diversele bilete la ordin utilizate pentru recapitalizarea Anglo, precum și INBS. Toate biletele la ordin vor fi soluționate în conformitate cu schema lor de plată (19). [...]. Entitatea rezultată în urma concentrării prezintă, de asemenea, o cantitate mică de datorii subordonate, care va corespunde cuantumului pe care nu va reuși să îl răscumpere în cadrul exercițiilor succesive de administrare a pasivelor.

| (50) | Obiectivul planului comun de restructurare propus este de a se evita riscul unor pierderi suplimentare de noi credite, de a gestiona eficient portofoliile de credite și de a menține cerințele privind ajutoarele de stat la un nivel minim. Gestionarea celor două portofolii de credite în cadrul unei entități unice rezultate în urma concentrării face posibile sinergii în ceea ce privește capacitățile, infrastructura și procesele. |
| --- | --- |

(50)

Obiectivul planului comun de restructurare propus este de a se evita riscul unor pierderi suplimentare de noi credite, de a gestiona eficient portofoliile de credite și de a menține cerințele privind ajutoarele de stat la un nivel minim. Gestionarea celor două portofolii de credite în cadrul unei entități unice rezultate în urma concentrării face posibile sinergii în ceea ce privește capacitățile, infrastructura și procesele.

2.3.1.1.   Depozite

| (51) | În conformitate cu Programul de sprijin, Irlanda s-a angajat să transfere, înainte de fuziune, depozitele (înregistrate în partea de pasive a bilanțului) și obligațiunile NAMA (înregistrate în partea de active a bilanțului) aparținând Anglo și INBS către instituții viabile printr-un proces deschis. Au fost solicitate oferte privind pachetul de obligațiuni și depozite NAMA. Vânzarea de depozite în valoare de circa 12,2 miliarde EUR și de obligațiuni NAMA în valoare de circa 15,9 miliarde EUR de la ambele entități a fost finalizată (20) la 24 februarie 2011. |
| --- | --- |

(51)

În conformitate cu Programul de sprijin, Irlanda s-a angajat să transfere, înainte de fuziune, depozitele (înregistrate în partea de pasive a bilanțului) și obligațiunile NAMA (înregistrate în partea de active a bilanțului) aparținând Anglo și INBS către instituții viabile printr-un proces deschis. Au fost solicitate oferte privind pachetul de obligațiuni și depozite NAMA. Vânzarea de depozite în valoare de circa 12,2 miliarde EUR și de obligațiuni NAMA în valoare de circa 15,9 miliarde EUR de la ambele entități a fost finalizată (20) la 24 februarie 2011.

| (52) | Spre deosebire de versiunile anterioare ale planurilor de restructurare a Anglo, entitatea fuzionat nu va deține, în principiu, depozite pentru finanțarea activelor sale, însă va ieși, în schimb, de pe piața depozitelor. |
| --- | --- |

(52)

Spre deosebire de versiunile anterioare ale planurilor de restructurare a Anglo, entitatea fuzionat nu va deține, în principiu, depozite pentru finanțarea activelor sale, însă va ieși, în schimb, de pe piața depozitelor.

| (53) | Cu toate acestea, în conformitate cu angajamentele sale (a se vedea secțiunea 2.2.5.1), entității fuzionate i se va permite să păstreze o cantitate mică de depozite ale persoanelor juridice, deținute ca garanție pentru creditele acordate mai multor instituții corporative (patrimoniu asigurat sau depozite legate de conturile debitorului). Planul comun de restructurare presupune existența unei sume maxime de 1 miliard EUR în depozite la momentul fuziunii. |
| --- | --- |

(53)

Cu toate acestea, în conformitate cu angajamentele sale (a se vedea secțiunea 2.2.5.1), entității fuzionate i se va permite să păstreze o cantitate mică de depozite ale persoanelor juridice, deținute ca garanție pentru creditele acordate mai multor instituții corporative (patrimoniu asigurat sau depozite legate de conturile debitorului). Planul comun de restructurare presupune existența unei sume maxime de 1 miliard EUR în depozite la momentul fuziunii.

2.3.1.2.   Finanțare

| (54) | Planul comun de restructurare se bazează pe următoarele prezumții:






  (i) | [...]; |
| --- | --- | --- |

(54)

Planul comun de restructurare se bazează pe următoarele prezumții:

(i)

[...];

| (ii) | finanțare interbancară existentă de [...] miliarde EUR care să ajungă la scadență, conform schemelor existente (majoritatea în termen de patru ani), [...]. |
| --- | --- |

(ii)

finanțare interbancară existentă de [...] miliarde EUR care să ajungă la scadență, conform schemelor existente (majoritatea în termen de patru ani), [...].

2.3.1.3.   Garanții

| (55) | Entitatea rezultată în urma concentrării necesită un set complet de garanții de stat (a se vedea, de asemenea, considerentul 69), care să acopere următoarele expuneri:






  (i) | o garanție de stat pentru depozite și obligațiuni încă restante. Această garanție ar fi necesară pentru întreaga durată a planului comun de restructurare și, în prezent, este prevăzută în cadrul Schemei de garantare a pasivelor eligibile (denumită în continuare „schema ELG”). După expirarea schemei ELG, garanția va trebui să fie furnizată în regim ad-hoc; |
| --- | --- | --- |

(55)

Entitatea rezultată în urma concentrării necesită un set complet de garanții de stat (a se vedea, de asemenea, considerentul 69), care să acopere următoarele expuneri:

(i)

o garanție de stat pentru depozite și obligațiuni încă restante. Această garanție ar fi necesară pentru întreaga durată a planului comun de restructurare și, în prezent, este prevăzută în cadrul Schemei de garantare a pasivelor eligibile (denumită în continuare „schema ELG”). După expirarea schemei ELG, garanția va trebui să fie furnizată în regim ad-hoc;

| (ii) | o garanție de stat către CBI pentru partea negarantată a ELA la Anglo/INBS, care să permită entității rezultate în urma concentrării să acceseze finanțarea CBI/ELA, dacă este cazul [...]; |
| --- | --- |

(ii)

o garanție de stat către CBI pentru partea negarantată a ELA la Anglo/INBS, care să permită entității rezultate în urma concentrării să acceseze finanțarea CBI/ELA, dacă este cazul [...];

| (iii) | o garanție de stat pentru anumite pasive privind operațiunile sale extrabilanțiere, serviciile și capacitățile tranzacționale [....] (21). |
| --- | --- |

(iii)

o garanție de stat pentru anumite pasive privind operațiunile sale extrabilanțiere, serviciile și capacitățile tranzacționale [....] (21).

| (56) | În cadrul planului comun de restructurare, entitatea rezultată în urma concentrării nu va plăti pentru garanțiile de stat, cu excepția garanțiilor la depozite (50 puncte de bază) pe durata schemei ELG și la obligațiuni deja garantate, dar neachitate (pentru care se va achita un comision cuprins între 95 și 125 de puncte de bază pe durata schemei ELG până ajung la maturitate). |
| --- | --- |

(56)

În cadrul planului comun de restructurare, entitatea rezultată în urma concentrării nu va plăti pentru garanțiile de stat, cu excepția garanțiilor la depozite (50 puncte de bază) pe durata schemei ELG și la obligațiuni deja garantate, dar neachitate (pentru care se va achita un comision cuprins între 95 și 125 de puncte de bază pe durata schemei ELG până ajung la maturitate).

2.3.1.4.   Capitalul

| (57) | În cazul de bază, planul comun de restructurare prevede că nu va fi necesar un capital suplimentar în afara celui injectat efectiv până în prezent, respectiv 34,7 miliarde EUR (29,3 miliarde EUR pentru Anglo și 5,4 miliarde EUR pentru INBS) (22). Aceste cuantumuri corespund sumelor deja autorizate în cadrul celor patru decizii de salvare a Anglo și a celor două decizii de salvare a INBS (23). Planul comun de restructurare indică faptul că, într-un scenariu de criză (care implică, în special, deprecieri și pierderi mai mari în ceea ce privește cesiunile de credite), cerințele de capital ar crește până la 38 de miliarde EUR, ceea ce înseamnă un capital suplimentar de 3,3 miliarde EUR [...] în perioada planului (și anume 10 ani). Pe lângă riscul unor deprecieri și pierderi mai mari în ceea ce privește cesiunile de credite, planul comun de restructurare identifică, de asemenea, mai multe riscuri suplimentare care ar putea determina entitatea rezultată în urma concentrării să recurgă la [...] 3,3 miliarde EUR capital într-un caz de criză. |
| --- | --- |

(57)

În cazul de bază, planul comun de restructurare prevede că nu va fi necesar un capital suplimentar în afara celui injectat efectiv până în prezent, respectiv 34,7 miliarde EUR (29,3 miliarde EUR pentru Anglo și 5,4 miliarde EUR pentru INBS) (22). Aceste cuantumuri corespund sumelor deja autorizate în cadrul celor patru decizii de salvare a Anglo și a celor două decizii de salvare a INBS (23). Planul comun de restructurare indică faptul că, într-un scenariu de criză (care implică, în special, deprecieri și pierderi mai mari în ceea ce privește cesiunile de credite), cerințele de capital ar crește până la 38 de miliarde EUR, ceea ce înseamnă un capital suplimentar de 3,3 miliarde EUR [...] în perioada planului (și anume 10 ani). Pe lângă riscul unor deprecieri și pierderi mai mari în ceea ce privește cesiunile de credite, planul comun de restructurare identifică, de asemenea, mai multe riscuri suplimentare care ar putea determina entitatea rezultată în urma concentrării să recurgă la [...] 3,3 miliarde EUR capital într-un caz de criză.

2.3.1.5.   Principalele riscuri suplimentare asociate planului comun de restructurare

| (58) | În primul rând, planul comun de restructurare identifică riscul unei creșteri a costului finanțării și un risc asociat cursului de schimb. [...] (24). În total, entitatea rezultată în urma concentrării va trebui să acceseze aproximativ [...] din finanțarea Băncii Centrale în momentul fuziunii. Această necesitate de finanțare va scădea treptat până la [...]. În cazul în care dependența de finanțarea din partea Băncii Centrale nu este realizabilă în măsura și pe durata proiectată (25), entitatea rezultată în urma concentrării va trebui să se bazeze pe alte surse de finanțare, dacă acestea există, care ar putea fi mai scumpe. |
| --- | --- |

(58)

În primul rând, planul comun de restructurare identifică riscul unei creșteri a costului finanțării și un risc asociat cursului de schimb. [...] (24). În total, entitatea rezultată în urma concentrării va trebui să acceseze aproximativ [...] din finanțarea Băncii Centrale în momentul fuziunii. Această necesitate de finanțare va scădea treptat până la [...]. În cazul în care dependența de finanțarea din partea Băncii Centrale nu este realizabilă în măsura și pe durata proiectată (25), entitatea rezultată în urma concentrării va trebui să se bazeze pe alte surse de finanțare, dacă acestea există, care ar putea fi mai scumpe.

| (59) | Mai mult decât atât, unele dintre activele entității rezultate în urma concentrării sunt active pe termen lung cu o rată fixă a dobânzii (de regulă, bilete la ordin), finanțate pe termen foarte scurt [...]. |
| --- | --- |

(59)

Mai mult decât atât, unele dintre activele entității rezultate în urma concentrării sunt active pe termen lung cu o rată fixă a dobânzii (de regulă, bilete la ordin), finanțate pe termen foarte scurt [...].

| (60) | [...]. |
| --- | --- |

(60)

[...].

| (61) | În plus, planul comun de restructurare evidențiază riscurile ce pot apărea ca urmare a dificultăților cu care se va confrunta entitatea creată prin fuzionare în ceea ce privește desfășurarea activității în baza principiului privind continuitatea activității atât timp cât se află în modul de soluționare. [...]. În fine, procesul de fuziune ar putea determina o creștere a riscurilor operaționale, care, la rândul lor, ar putea necesita capital suplimentar. |
| --- | --- |

(61)

În plus, planul comun de restructurare evidențiază riscurile ce pot apărea ca urmare a dificultăților cu care se va confrunta entitatea creată prin fuzionare în ceea ce privește desfășurarea activității în baza principiului privind continuitatea activității atât timp cât se află în modul de soluționare. [...]. În fine, procesul de fuziune ar putea determina o creștere a riscurilor operaționale, care, la rândul lor, ar putea necesita capital suplimentar.

| (62) | Probabilitatea materializării unor astfel de riscuri este dificil de evaluat. Aceste riscuri si incertitudini nu au fost incluse în nevoile de capital preconizate în cazul scenariului de criză. |
| --- | --- |

(62)

Probabilitatea materializării unor astfel de riscuri este dificil de evaluat. Aceste riscuri si incertitudini nu au fost incluse în nevoile de capital preconizate în cazul scenariului de criză.

2.3.2.   Angajamentele

| (63) | Irlanda a prezentat o serie de angajamente referitoare la entitatea rezultată în urma concentrării pentru a limita în mod specific denaturarea concurenței care rezultă din sprijinul de stat primit de Anglo și INBS. Aceste angajamente sunt anexate integral la prezenta decizie, în anexa I. În sensul prezentei decizii, Comisia a furnizat un rezumat neexhaustiv la considerentele 63-66.






  (i) | Durata angajamentelor. În cazul în care nu se prevede altfel, toate angajamentele acordate de Irlanda vor rămâne valabile și aplicabile până la când activele entității rezultate în urma concentrării sunt gestionate integral, inclusiv biletele la ordin. |
| --- | --- | --- |

(63)

Irlanda a prezentat o serie de angajamente referitoare la entitatea rezultată în urma concentrării pentru a limita în mod specific denaturarea concurenței care rezultă din sprijinul de stat primit de Anglo și INBS. Aceste angajamente sunt anexate integral la prezenta decizie, în anexa I. În sensul prezentei decizii, Comisia a furnizat un rezumat neexhaustiv la considerentele 63-66.

(i)

Durata angajamentelor. În cazul în care nu se prevede altfel, toate angajamentele acordate de Irlanda vor rămâne valabile și aplicabile până la când activele entității rezultate în urma concentrării sunt gestionate integral, inclusiv biletele la ordin.

| (ii) | Interdicția de a dezvolta noi activități și de a intra pe piețe noi. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va dezvolta activități noi și nu va intra pe piețe noi, adică nu va desfășura activități, altele decât cele necesare pentru gestionarea portofoliului de credite moștenite ale Anglo și INBS (inclusiv vânzări de împrumuturi, acolo unde este cazul, pentru maximizarea valorilor de recuperare). În special, entitatea rezultată în urma concentrării va menține și va utiliza licența sa bancară numai atât timp cât este necesar pentru gestionarea portofoliilor de credite și nu o va utiliza pentru dezvoltarea de noi activități. [...]. |
| --- | --- |

(ii)

Interdicția de a dezvolta noi activități și de a intra pe piețe noi. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va dezvolta activități noi și nu va intra pe piețe noi, adică nu va desfășura activități, altele decât cele necesare pentru gestionarea portofoliului de credite moștenite ale Anglo și INBS (inclusiv vânzări de împrumuturi, acolo unde este cazul, pentru maximizarea valorilor de recuperare). În special, entitatea rezultată în urma concentrării va menține și va utiliza licența sa bancară numai atât timp cât este necesar pentru gestionarea portofoliilor de credite și nu o va utiliza pentru dezvoltarea de noi activități. [...].

| (iii) | Administrarea activelor existente. Entitatea rezultată în urma concentrării va administra activele comerciale existente în așa fel încât să maximizeze valoarea actualizată netă (denumită în continuare „VAN”) a activelor, în conformitate cu practica comercială normală. Concret, dacă un client nu poate respecta condițiile de împrumut, entitatea rezultată în urma concentrării va restructura condițiile de creditare doar în cazul în care această restructurare ar conduce la creșterea VAN a împrumutului (adică, în cazul în care valoarea actualizată netă a fluxurilor de numerar preconizate a fi obținute în urma restructurării este mai mare decât valoarea actualizată a fluxurilor de numerar preconizate a fi obținute în urma lichidării). În concluzie, entitatea rezultată în urma concentrării își va gestiona portofoliul de active comerciale în același mod în care un manager de active private ar administra procesul de gestionare a unui portofoliu similar.
  În ceea ce privește activele ipotecare ale entității rezultate în urma concentrării, se aplică, mutatis mutandis, aceleași obligații valabile în cazul activelor comerciale. |
| --- | --- |

(iii)

Administrarea activelor existente. Entitatea rezultată în urma concentrării va administra activele comerciale existente în așa fel încât să maximizeze valoarea actualizată netă (denumită în continuare „VAN”) a activelor, în conformitate cu practica comercială normală. Concret, dacă un client nu poate respecta condițiile de împrumut, entitatea rezultată în urma concentrării va restructura condițiile de creditare doar în cazul în care această restructurare ar conduce la creșterea VAN a împrumutului (adică, în cazul în care valoarea actualizată netă a fluxurilor de numerar preconizate a fi obținute în urma restructurării este mai mare decât valoarea actualizată a fluxurilor de numerar preconizate a fi obținute în urma lichidării). În concluzie, entitatea rezultată în urma concentrării își va gestiona portofoliul de active comerciale în același mod în care un manager de active private ar administra procesul de gestionare a unui portofoliu similar.

În ceea ce privește activele ipotecare ale entității rezultate în urma concentrării, se aplică, mutatis mutandis, aceleași obligații valabile în cazul activelor comerciale.

| (iv) | Interdicția achizițiilor. Entitatea rezultată în urma concentrării va achiziționa sau va deține participații în cadrul unei firme numai cu acordul prealabil al Comisiei. |
| --- | --- |

(iv)

Interdicția achizițiilor. Entitatea rezultată în urma concentrării va achiziționa sau va deține participații în cadrul unei firme numai cu acordul prealabil al Comisiei.

| (v) | Interdicția privind cupoanele și invitația de participare la procedura de ofertare privind creanța subordonată și instrumentele hibride de capital. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va plăti cupoane și nu va recurge la procedura de ofertare privind instrumentele de creanțe subordonate și instrumentele hibride de capital, în afara cazului în care este obligată prin lege să facă acest lucru. |
| --- | --- |

(v)

Interdicția privind cupoanele și invitația de participare la procedura de ofertare privind creanța subordonată și instrumentele hibride de capital. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va plăti cupoane și nu va recurge la procedura de ofertare privind instrumentele de creanțe subordonate și instrumentele hibride de capital, în afara cazului în care este obligată prin lege să facă acest lucru.

| (vi) | Plafonarea noilor credite. Portofoliul de credite comerciale nete ale entității rezultate în urma concentrării nu va depăși previziunile din planul comun de restructurare cu mai mult de [...] în orice an din perioada de valabilitate a planului. În ceea ce privește portofoliul de credite ipotecare, entitatea rezultată în urma concentrării va limita avansurile suplimentare la sume angajate prin contract și la cuantumuri care reies din cadrul restructurării facilităților ipotecare existente. Valoarea totală agregată a avansurilor ipotecare suplimentare este plafonată la un maxim de [...] pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2011 și se încheie la 31 decembrie 2012 și la [...] pe an ulterior. |
| --- | --- |

(vi)

Plafonarea noilor credite. Portofoliul de credite comerciale nete ale entității rezultate în urma concentrării nu va depăși previziunile din planul comun de restructurare cu mai mult de [...] în orice an din perioada de valabilitate a planului. În ceea ce privește portofoliul de credite ipotecare, entitatea rezultată în urma concentrării va limita avansurile suplimentare la sume angajate prin contract și la cuantumuri care reies din cadrul restructurării facilităților ipotecare existente. Valoarea totală agregată a avansurilor ipotecare suplimentare este plafonată la un maxim de [...] pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2011 și se încheie la 31 decembrie 2012 și la [...] pe an ulterior.

| (vii) | În plus, următoarele angajamente de creditare se vor aplica și în cazul portofoliului de credite comerciale:






  (a) | sume angajate prin contract, dar încă neplătite: entitatea rezultată în urma concentrării va putea avansa fonduri în baza unor facilități de împrumut angajate prin contract, dar încă neplătite. Totuși, aceste plăți nu vor depăși o sumă cumulată de [...] pe întreaga durată a planului comun de restructurare în ceea ce privește portofoliul de credite al entității rezultate în urma concentrării; |
| --- | --- | --- |

(vii)

În plus, următoarele angajamente de creditare se vor aplica și în cazul portofoliului de credite comerciale:

(a)

sume angajate prin contract, dar încă neplătite: entitatea rezultată în urma concentrării va putea avansa fonduri în baza unor facilități de împrumut angajate prin contract, dar încă neplătite. Totuși, aceste plăți nu vor depăși o sumă cumulată de [...] pe întreaga durată a planului comun de restructurare în ceea ce privește portofoliul de credite al entității rezultate în urma concentrării;

| (b) | finanțare suplimentară pentru debitorii existenți: entitatea rezultată în urma concentrării nu poate acorda o finanțare suplimentară care nu este angajată prin contract la momentul aprobării planului comun de restructurare [în conformitate cu angajamentul la care se face referire la punctul (ii)].
  Ca o excepție de la această interdicție, entitatea rezultată în urma concentrării poate finanța cu mici sume suplimentare grupurile de reglementare existente în cazul în care respectă angajamentul de la punctul (iii):






  — | menținerea valorii garanției împrumutului este strict necesară (de exemplu, pentru a acoperi costurile de întreținere a garanției, costurile de asigurare, costurile fiscale, de securitate, de insolvență sau juridice); sau |
| --- | --- | --- |

(b)

finanțare suplimentară pentru debitorii existenți: entitatea rezultată în urma concentrării nu poate acorda o finanțare suplimentară care nu este angajată prin contract la momentul aprobării planului comun de restructurare [în conformitate cu angajamentul la care se face referire la punctul (ii)].

Ca o excepție de la această interdicție, entitatea rezultată în urma concentrării poate finanța cu mici sume suplimentare grupurile de reglementare existente în cazul în care respectă angajamentul de la punctul (iii):

—

menținerea valorii garanției împrumutului este strict necesară (de exemplu, pentru a acoperi costurile de întreținere a garanției, costurile de asigurare, costurile fiscale, de securitate, de insolvență sau juridice); sau

| — | este legată în alt mod de creșterea valorii de recuperare preconizate a unui împrumut sau a unei alte active pe bază VAN (de exemplu, îndeplinirea necesităților esențiale de capital de investiții sau de lichidități ale activității subiacente); |
| --- | --- |

—

este legată în alt mod de creșterea valorii de recuperare preconizate a unui împrumut sau a unei alte active pe bază VAN (de exemplu, îndeplinirea necesităților esențiale de capital de investiții sau de lichidități ale activității subiacente);

| — | entitatea rezultată în urma concentrării poate furniza o astfel de finanțare suplimentară numai dacă:






  — | expunerea nominală în cauză este mai mică de [...], finanțarea suplimentară nu va depăși [...] din expunerea nominală; |
| --- | --- | --- |

—

entitatea rezultată în urma concentrării poate furniza o astfel de finanțare suplimentară numai dacă:

—

expunerea nominală în cauză este mai mică de [...], finanțarea suplimentară nu va depăși [...] din expunerea nominală;

| — | expunerea nominală în cauză se situează între [...] și [...], finanțarea suplimentară nu va depăși [...]; |
| --- | --- |

—

expunerea nominală în cauză se situează între [...] și [...], finanțarea suplimentară nu va depăși [...];

| — | expunerea nominală în cauză depășește [...], finanțarea suplimentară nu va depăși [...] din expunerea nominală; |
| --- | --- |

—

expunerea nominală în cauză depășește [...], finanțarea suplimentară nu va depăși [...] din expunerea nominală;

| (c) | noi debitori: entitatea rezultată în urma concentrării poate acorda împrumuturi unui debitor nou (sau unui grup de debitori, denumit și „grup de reglementare”) numai în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:






  — | încasările sunt utilizate pentru a reduce expunerea unui debitor existent sau a unui grup de reglementare; |
| --- | --- | --- |

(c)

noi debitori: entitatea rezultată în urma concentrării poate acorda împrumuturi unui debitor nou (sau unui grup de debitori, denumit și „grup de reglementare”) numai în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

—

încasările sunt utilizate pentru a reduce expunerea unui debitor existent sau a unui grup de reglementare;

| — | per ansamblu, tranzacția nu crește expunerea netă totală a entității rezultate în urma concentrării; |
| --- | --- |

—

per ansamblu, tranzacția nu crește expunerea netă totală a entității rezultate în urma concentrării;

| — | noua creditare sporește valorile de recuperare preconizate (măsurate de VAN) comparativ cu alte strategii de restructurare sau lichidare; și |
| --- | --- |

—

noua creditare sporește valorile de recuperare preconizate (măsurate de VAN) comparativ cu alte strategii de restructurare sau lichidare; și

| — | dobânda nu este capitalizată („acumularea dobânzii”). |
| --- | --- |

—

dobânda nu este capitalizată („acumularea dobânzii”).

| (viii) | Angajamente de creditare specifice în portofoliul ipotecar. Entității rezultate în urma concentrării nu i se va permite să acorde finanțări neangajate prin contract la momentul aprobării planului comun de restructurare. Ca o excepție de la această regulă, entitatea, atunci când soldul creditului depășește valoarea proprietății ipotecate, poate facilita rambursarea acestuia prin vânzarea proprietății, oferind finanțare suplimentară unui vânzător care îi permite să ramburseze soldul restant în cazul în care acordarea finanțării respectă angajamentul de la punctul (iii). |
| --- | --- |

(viii)

Angajamente de creditare specifice în portofoliul ipotecar. Entității rezultate în urma concentrării nu i se va permite să acorde finanțări neangajate prin contract la momentul aprobării planului comun de restructurare. Ca o excepție de la această regulă, entitatea, atunci când soldul creditului depășește valoarea proprietății ipotecate, poate facilita rambursarea acestuia prin vânzarea proprietății, oferind finanțare suplimentară unui vânzător care îi permite să ramburseze soldul restant în cazul în care acordarea finanțării respectă angajamentul de la punctul (iii).

| (ix) | Alte excepții în interes național. În mod excepțional și în interesul național, Irlanda poate stabili că sunt necesare excepții suplimentare de la restricțiile de creditare prevăzute la punctele (vii) și (viii) în vederea consolidării valorilor de recuperare preconizate pe baza VAN. Aceste determinări vor fi supuse aprobării prealabile de către Comisie. |
| --- | --- |

(ix)

Alte excepții în interes național. În mod excepțional și în interesul național, Irlanda poate stabili că sunt necesare excepții suplimentare de la restricțiile de creditare prevăzute la punctele (vii) și (viii) în vederea consolidării valorilor de recuperare preconizate pe baza VAN. Aceste determinări vor fi supuse aprobării prealabile de către Comisie.

| (x) | Depozite – transferul depozitelor Anglo și INBS. În urma transferului depozitelor Anglo și INBS moștenite, entitatea rezultată în urma concentrării va rămâne cu anumite categorii de depozite și conturi, neluate în considerare pentru transfer. Valoarea totală a depozitelor de la clienții existenți la data fuziunii nu va depăși în niciun moment suma de [...] miliarde EUR. Entitatea rezultată în urma concentrării își va reduce depozitele, în ansamblu, concomitent cu gestionarea portofoliului net de credite, în integralitatea sa. În plus, portofoliul de depozite al entității rezultate în urma concentrării nu va depăși, în niciun moment, previziunile planului comun de restructurare cu mai mult de 200 de milioane EUR. Categoriile de depozite reținute de entitatea rezultată în urma concentrării sunt enumerate la următoarele puncte (a)-(h):






  (a) | depozite care, la data transferului depozitelor Anglo și INBS moștenite către instituții viabile, sunt deținute de către sau în numele oricărei filiale Anglo sau INBS, cu excepția filialei Anglo din Insula Man; |
| --- | --- | --- |

(x)

Depozite – transferul depozitelor Anglo și INBS. În urma transferului depozitelor Anglo și INBS moștenite, entitatea rezultată în urma concentrării va rămâne cu anumite categorii de depozite și conturi, neluate în considerare pentru transfer. Valoarea totală a depozitelor de la clienții existenți la data fuziunii nu va depăși în niciun moment suma de [...] miliarde EUR. Entitatea rezultată în urma concentrării își va reduce depozitele, în ansamblu, concomitent cu gestionarea portofoliului net de credite, în integralitatea sa. În plus, portofoliul de depozite al entității rezultate în urma concentrării nu va depăși, în niciun moment, previziunile planului comun de restructurare cu mai mult de 200 de milioane EUR. Categoriile de depozite reținute de entitatea rezultată în urma concentrării sunt enumerate la următoarele puncte (a)-(h):

(a)

depozite care, la data transferului depozitelor Anglo și INBS moștenite către instituții viabile, sunt deținute de către sau în numele oricărei filiale Anglo sau INBS, cu excepția filialei Anglo din Insula Man;

| (b) | conturi securizate (în favoarea Anglo sau INBS sau a oricărei alte persoane) și depozite asociate sau legate de un grup de reglementare din Anglo sau INBS sau conturile de urmărire a obligațiunilor la data transferului depozitelor Anglo și INBS către alte două bănci irlandeze (26); |
| --- | --- |

(b)

conturi securizate (în favoarea Anglo sau INBS sau a oricărei alte persoane) și depozite asociate sau legate de un grup de reglementare din Anglo sau INBS sau conturile de urmărire a obligațiunilor la data transferului depozitelor Anglo și INBS către alte două bănci irlandeze (26);

| (c) | depozite denominate în valute altele decât euro, dolarul american (USD) sau lira sterlină (GBP) la data transferului depozitelor. Acestea nu vor fi înlocuite pe măsură ce ajung la scadență; |
| --- | --- |

(c)

depozite denominate în valute altele decât euro, dolarul american (USD) sau lira sterlină (GBP) la data transferului depozitelor. Acestea nu vor fi înlocuite pe măsură ce ajung la scadență;

| (d) | depozite deținute sau rezervate la sucursalele din Jersey, Dusseldorf, Germania sau Viena, Austria. Acestea nu vor fi înlocuite pe măsură ce ajung la scadență; |
| --- | --- |

(d)

depozite deținute sau rezervate la sucursalele din Jersey, Dusseldorf, Germania sau Viena, Austria. Acestea nu vor fi înlocuite pe măsură ce ajung la scadență;

| (e) | orice cont cu sold negativ; |
| --- | --- |

(e)

orice cont cu sold negativ;

| (f) | conturi de control intern; |
| --- | --- |

(f)

conturi de control intern;

| (g) | conturi, atunci când acesta sau clientul căruia îi este asociat a făcut obiectul unei notificări în cadrul unei anchete a poliției sau a unei autorități de combatere a fraudelor sau de anchetă; și |
| --- | --- |

(g)

conturi, atunci când acesta sau clientul căruia îi este asociat a făcut obiectul unei notificări în cadrul unei anchete a poliției sau a unei autorități de combatere a fraudelor sau de anchetă; și

| (h) | toate conturile INBS identificate în evidențele contabile ale Cedentului în funcție de sucursală „[...]”. |
| --- | --- |

(h)

toate conturile INBS identificate în evidențele contabile ale Cedentului în funcție de sucursală „[...]”.

| (xi) | Administrator-supraveghetor: entitatea rezultată în urma concentrării va desemna un administrator-supraveghetor, sub rezerva aprobării Comisiei, care să verifice respectarea de către entitatea rezultată în urma concentrării a angajamentelor prevăzute la anexa I. Administratorul-supraveghetor va fi desemnat pentru o perioadă de trei ani. |
| --- | --- |

(xi)

Administrator-supraveghetor: entitatea rezultată în urma concentrării va desemna un administrator-supraveghetor, sub rezerva aprobării Comisiei, care să verifice respectarea de către entitatea rezultată în urma concentrării a angajamentelor prevăzute la anexa I. Administratorul-supraveghetor va fi desemnat pentru o perioadă de trei ani.

| (64) | Irlanda va garanta respectarea de către entitatea rezultată în urma concentrării a angajamentelor prevăzute la anexa I. Irlanda va raporta periodic cu privire la măsurile adoptate în vederea respectării angajamentelor respective. Primul raport va fi transmis Comisiei cel târziu după șase luni de la data notificării prezentei decizii și, ulterior, la intervale de șase luni. |
| --- | --- |

(64)

Irlanda va garanta respectarea de către entitatea rezultată în urma concentrării a angajamentelor prevăzute la anexa I. Irlanda va raporta periodic cu privire la măsurile adoptate în vederea respectării angajamentelor respective. Primul raport va fi transmis Comisiei cel târziu după șase luni de la data notificării prezentei decizii și, ulterior, la intervale de șase luni.

2.4.   Evaluarea măsurilor de stat în prezenta decizie

| (65) | Atât Anglo, cât și INBS au beneficiat de un ajutor de stat substanțial. În urma concentrării, entitatea rezultată va beneficia, de asemenea, de mai multe măsuri de stat, prezentate în această secțiune (a se vedea, de asemenea, Tabelul 1). |
| --- | --- |

(65)

Atât Anglo, cât și INBS au beneficiat de un ajutor de stat substanțial. În urma concentrării, entitatea rezultată va beneficia, de asemenea, de mai multe măsuri de stat, prezentate în această secțiune (a se vedea, de asemenea, Tabelul 1).

| (66) | Pe parcursul perioadei de salvare, Anglo a beneficiat de mai multe măsuri de ajutor de stat aprobate de Comisie în diferitele decizii referitoare la prezentul caz (27), la care se face referire la literele (a)-(v) din acest considerent și la considerentele 67, 68 și 69:






  (a) | o garanție de stat în cadrul schemei CIFS care include depozitele Anglo (pentru persoane fizice, comerciale, instituționale si interbancare), obligațiuni garantate, creanțe prioritare și datorii subordonate datate pentru perioada 1 octombrie 2008-30 septembrie 2010 (28); |
| --- | --- | --- |

(66)

Pe parcursul perioadei de salvare, Anglo a beneficiat de mai multe măsuri de ajutor de stat aprobate de Comisie în diferitele decizii referitoare la prezentul caz (27), la care se face referire la literele (a)-(v) din acest considerent și la considerentele 67, 68 și 69:

(a)

o garanție de stat în cadrul schemei CIFS care include depozitele Anglo (pentru persoane fizice, comerciale, instituționale si interbancare), obligațiuni garantate, creanțe prioritare și datorii subordonate datate pentru perioada 1 octombrie 2008-30 septembrie 2010 (28);

| (b) | o primă recapitalizare a Anglo pentru o sumă de 4 miliarde EUR (29); |
| --- | --- |

(b)

o primă recapitalizare a Anglo pentru o sumă de 4 miliarde EUR (29);

| (c) | garanții de stat în cadrul schemei ELG care acoperă depozite, certificate de depozit prioritare negarantate, instrumente comerciale prioritare negarantate, obligațiuni și titluri prioritare negarantate (30); |
| --- | --- |

(c)

garanții de stat în cadrul schemei ELG care acoperă depozite, certificate de depozit prioritare negarantate, instrumente comerciale prioritare negarantate, obligațiuni și titluri prioritare negarantate (30);

| (d) | o măsură de salvare a activelor sub forma unui transfer de 35 de miliarde EUR (31) reprezentând împrumuturi imobiliare comerciale depreciate către NAMA la o rată medie de actualizare de [50-70] % (32); |
| --- | --- |

(d)

o măsură de salvare a activelor sub forma unui transfer de 35 de miliarde EUR (31) reprezentând împrumuturi imobiliare comerciale depreciate către NAMA la o rată medie de actualizare de [50-70] % (32);

| (e) | o a doua recapitalizare pentru o sumă de 10,44 miliarde EUR, din care 10,3 miliarde EUR acordate efectiv de Irlanda (33); |
| --- | --- |

(e)

o a doua recapitalizare pentru o sumă de 10,44 miliarde EUR, din care 10,3 miliarde EUR acordate efectiv de Irlanda (33);

| (f) | o a treia recapitalizare pentru o sumă de 10 054 de milioane EUR [din care 8 580 de milioane EUR acordate în momentul aprobării, în timp ce restul (1 474 de milioane EUR) a fost injectat împreună cu a patra injecție de capital, a se vedea măsura (h) (34); |
| --- | --- |

(f)

o a treia recapitalizare pentru o sumă de 10 054 de milioane EUR [din care 8 580 de milioane EUR acordate în momentul aprobării, în timp ce restul (1 474 de milioane EUR) a fost injectat împreună cu a patra injecție de capital, a se vedea măsura (h) (34);

| (g) | o garanție privind pasivele Anglo pe termen scurt în urma reaplicării schemei ELG pentru acoperirea acestor titluri, în special instrumente comerciale, certificate de depozit, depozite interbancare și depozite pentru întreprinderi a căror scadență nu depășește trei luni (suma acoperită este de aproximativ [...] miliarde EUR la 31 decembrie 2010) (35); |
| --- | --- |

(g)

o garanție privind pasivele Anglo pe termen scurt în urma reaplicării schemei ELG pentru acoperirea acestor titluri, în special instrumente comerciale, certificate de depozit, depozite interbancare și depozite pentru întreprinderi a căror scadență nu depășește trei luni (suma acoperită este de aproximativ [...] miliarde EUR la 31 decembrie 2010) (35);

| (h) | o recapitalizare suplimentară de 4 946 milioane EUR a fost acordată pentru acoperirea pierderilor suplimentare rezultate din transferul accelerat al împrumuturilor depreciate de dezvoltare imobiliară către NAMA și a pierderilor din portofoliul de credite non-NAMA până la [...]. Soldul rămas din cea de a treia recapitalizare [măsura (f)] în valoare de 1 474 milioane EUR a fost deja injectat împreună cu 4 946 miliarde EUR (36); |
| --- | --- |

(h)

o recapitalizare suplimentară de 4 946 milioane EUR a fost acordată pentru acoperirea pierderilor suplimentare rezultate din transferul accelerat al împrumuturilor depreciate de dezvoltare imobiliară către NAMA și a pierderilor din portofoliul de credite non-NAMA până la [...]. Soldul rămas din cea de a treia recapitalizare [măsura (f)] în valoare de 1 474 milioane EUR a fost deja injectat împreună cu 4 946 miliarde EUR (36);

| (i) | o garanție pentru anumite tranzacții extrabilanțiere care acoperă o sumă estimată la aproximativ [...] miliarde EUR (37). |
| --- | --- |

(i)

o garanție pentru anumite tranzacții extrabilanțiere care acoperă o sumă estimată la aproximativ [...] miliarde EUR (37).

| (67) | INBS, în cursul perioadei de salvare, a primit următoarele măsuri enumerate la literele (j)-(o), care au fost aprobate de Comisie:






  (j) | o garanție în cadrul schemei CIFS care acoperă depozitele INBS (pentru persoane fizice, comerciale, instituționale și interbancare), obligațiuni garantate, creanțe prioritare și datorii subordonate datate pentru perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008-30 septembrie 2010 (38); |
| --- | --- | --- |

(67)

INBS, în cursul perioadei de salvare, a primit următoarele măsuri enumerate la literele (j)-(o), care au fost aprobate de Comisie:

(j)

o garanție în cadrul schemei CIFS care acoperă depozitele INBS (pentru persoane fizice, comerciale, instituționale și interbancare), obligațiuni garantate, creanțe prioritare și datorii subordonate datate pentru perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008-30 septembrie 2010 (38);

| (k) | o primă recapitalizare pentru o sumă de 2,7 miliarde EUR (39); |
| --- | --- |

(k)

o primă recapitalizare pentru o sumă de 2,7 miliarde EUR (39);

| (l) | garanții de stat în cadrul schemei ELG care acoperă depozite, certificate de depozit prioritare negarantate, instrumente comerciale prioritare negarantate, obligațiuni și titluri prioritare negarantate (40); |
| --- | --- |

(l)

garanții de stat în cadrul schemei ELG care acoperă depozite, certificate de depozit prioritare negarantate, instrumente comerciale prioritare negarantate, obligațiuni și titluri prioritare negarantate (40);

| (m) | o măsură de salvare a activelor sub forma unui transfer de 8,9 miliarde EUR (41) reprezentând împrumuturi imobiliare comerciale depreciate către NAMA la o rată medie de actualizare de 64 % (42); |
| --- | --- |

(m)

o măsură de salvare a activelor sub forma unui transfer de 8,9 miliarde EUR (41) reprezentând împrumuturi imobiliare comerciale depreciate către NAMA la o rată medie de actualizare de 64 % (42);

| (n) | o garanție de stat privind pasivele INBS pe termen scurt în urma reaplicării schemei ELG pentru acoperirea acestor titluri, în special instrumente comerciale, certificate de depozit, depozite interbancare și depozite pentru întreprinderi a căror scadență nu depășește trei luni (suma acoperită la 31 decembrie 2010 este de aproximativ [...] milioane EUR) (43); |
| --- | --- |

(n)

o garanție de stat privind pasivele INBS pe termen scurt în urma reaplicării schemei ELG pentru acoperirea acestor titluri, în special instrumente comerciale, certificate de depozit, depozite interbancare și depozite pentru întreprinderi a căror scadență nu depășește trei luni (suma acoperită la 31 decembrie 2010 este de aproximativ [...] milioane EUR) (43);

| (o) | o a doua recapitalizare pentru o sumă de 2,7 miliarde EUR (44). |
| --- | --- |

(o)

o a doua recapitalizare pentru o sumă de 2,7 miliarde EUR (44).

| (68) | În plus față de măsurile de ajutor de stat de la literele (a)-(o) la care se face referire la considerentele 66 și 67, Anglo și INBS au beneficiat anterior fuziunii și de alte măsuri de ajutor, prezentate la literele (p) și (q):






  (p) | Anglo a primit o garanție de stat pentru o parte din ELA acordată Anglo de către CBI din martie 2009, până la fuziunea cu INBS. Această garanție acoperă până la [...] miliarde EUR din ELA (45); |
| --- | --- | --- |

(68)

În plus față de măsurile de ajutor de stat de la literele (a)-(o) la care se face referire la considerentele 66 și 67, Anglo și INBS au beneficiat anterior fuziunii și de alte măsuri de ajutor, prezentate la literele (p) și (q):

(p)

Anglo a primit o garanție de stat pentru o parte din ELA acordată Anglo de către CBI din martie 2009, până la fuziunea cu INBS. Această garanție acoperă până la [...] miliarde EUR din ELA (45);

| (q) | INBS a primit, de asemenea, o garanție de stat pentru o parte din ELA acordată INBS de către CBI din 24 februarie 2011 până la fuziunea cu Anglo. Această garanție acoperă până la [...] miliarde EUR. |
| --- | --- |

(q)

INBS a primit, de asemenea, o garanție de stat pentru o parte din ELA acordată INBS de către CBI din 24 februarie 2011 până la fuziunea cu Anglo. Această garanție acoperă până la [...] miliarde EUR.

| (69) | În urma concentrării, entitatea rezultată din concentrare va beneficia de următoarele măsuri (r)-(v):






  (r) | o garanție de stat pentru restul depozitelor clienților, pentru o sumă maximă de [...] miliarde EUR; |
| --- | --- | --- |

(69)

În urma concentrării, entitatea rezultată din concentrare va beneficia de următoarele măsuri (r)-(v):

(r)

o garanție de stat pentru restul depozitelor clienților, pentru o sumă maximă de [...] miliarde EUR;

| (s) | o continuare a garanției de stat privind tranzacțiile extrabilanțiere care acoperă o sumă estimată la aproximativ [...] miliarde EUR; |
| --- | --- |

(s)

o continuare a garanției de stat privind tranzacțiile extrabilanțiere care acoperă o sumă estimată la aproximativ [...] miliarde EUR;

| (t) | o garanție de stat pentru o parte din ELA acordată de CBI entității rezultate în urma concentrării, care combină, în esență, ambele garanții privind ELA acordate Anglo și INBS separat. Această garanție este estimată a se ridica până la [...] miliarde EUR la începutul concentrării, reducându-se, ulterior, [...]; |
| --- | --- |

(t)

o garanție de stat pentru o parte din ELA acordată de CBI entității rezultate în urma concentrării, care combină, în esență, ambele garanții privind ELA acordate Anglo și INBS separat. Această garanție este estimată a se ridica până la [...] miliarde EUR la începutul concentrării, reducându-se, ulterior, [...];

| (u) | o recapitalizare suplimentară, [...] pentru acoperirea pierderilor suplimentare în caz de criză suplimentar în valoare de 3,3 miliarde EUR; |
| --- | --- |

(u)

o recapitalizare suplimentară, [...] pentru acoperirea pierderilor suplimentare în caz de criză suplimentar în valoare de 3,3 miliarde EUR;

| (v) | o garanție de stat privind finanțarea interbancară restantă acoperită de ELG care a fost transferată de la Anglo la entitatea rezultată în urma concentrării în valoare de [...] miliarde EUR (46). |
| --- | --- |

(v)

o garanție de stat privind finanțarea interbancară restantă acoperită de ELG care a fost transferată de la Anglo la entitatea rezultată în urma concentrării în valoare de [...] miliarde EUR (46).

2.4.1.   Măsurile de salvare aprobate de Comisie

| (70) | În ceea ce privește măsurile menționate la literele (a)-(o) la care se face referire la considerentele 66 și 67, acestea au fost deja evaluate de către Comisie în contextul deciziilor anterioare privind Anglo și INBS și calificate drept ajutor de salvare. În plus față de măsurile de salvare, Irlanda a notificat Comisia cu privire la măsurile suplimentare menite să permită rezoluția Anglo și INBS, măsurile (p)-(v) la care se face referire la considerentele 68 și 69. |
| --- | --- |

(70)

În ceea ce privește măsurile menționate la literele (a)-(o) la care se face referire la considerentele 66 și 67, acestea au fost deja evaluate de către Comisie în contextul deciziilor anterioare privind Anglo și INBS și calificate drept ajutor de salvare. În plus față de măsurile de salvare, Irlanda a notificat Comisia cu privire la măsurile suplimentare menite să permită rezoluția Anglo și INBS, măsurile (p)-(v) la care se face referire la considerentele 68 și 69.

| (71) | În ceea ce privește măsurile deja aprobate de către Comisie [și anume, măsurile (a)-(o) la care se face referire la considerentele 66 și 67], trebuie subliniat faptul că schema garanției CIFS nu mai este în vigoare de la 30 septembrie 2010 [măsurile (a)-(j) la care se face referire la considerentele 66 și 67] și a fost înlocuită cu schema ELG și reaplicarea schemei ELG la pasivele pe termen scurt [măsurile (c), (g), (l) și (n) la care se face referire la considerentele 66 și 67]. În urma concentrării, aceste scheme vor fi înlocuite prin garanții de stat individuale [măsurile (r) și (v) la care se face referire la considerentul 69], odată ce schema ELG nu mai este în vigoare, a se vedea considerentele 77 și 81. |
| --- | --- |

(71)

În ceea ce privește măsurile deja aprobate de către Comisie [și anume, măsurile (a)-(o) la care se face referire la considerentele 66 și 67], trebuie subliniat faptul că schema garanției CIFS nu mai este în vigoare de la 30 septembrie 2010 [măsurile (a)-(j) la care se face referire la considerentele 66 și 67] și a fost înlocuită cu schema ELG și reaplicarea schemei ELG la pasivele pe termen scurt [măsurile (c), (g), (l) și (n) la care se face referire la considerentele 66 și 67]. În urma concentrării, aceste scheme vor fi înlocuite prin garanții de stat individuale [măsurile (r) și (v) la care se face referire la considerentul 69], odată ce schema ELG nu mai este în vigoare, a se vedea considerentele 77 și 81.

| (72) | În ceea ce privește măsurile (d) și (m) la care se face referire la considerentele 66 și 67, transferul de [...] credite către NAMA a fost finalizat în noiembrie 2010 la o marjă medie de depreciere de 62 % pentru Anglo și de 64 % pentru INBS. |
| --- | --- |

(72)

În ceea ce privește măsurile (d) și (m) la care se face referire la considerentele 66 și 67, transferul de [...] credite către NAMA a fost finalizat în noiembrie 2010 la o marjă medie de depreciere de 62 % pentru Anglo și de 64 % pentru INBS.

| (73) | Odată cu cea de a patra recapitalizare, Anglo a primit și o garanție de stat pentru tranzacțiile sale extrabilanțiere [măsura (i) la care se face referire la considerentul 66]. Această garanție, pentru care Anglo nu achită comision, asigură, în esență, partenerii contractuali Anglo în tranzacțiile privind instrumente derivate (în mare parte, contracte de acoperire) și mecanismele de compensare. |
| --- | --- |

(73)

Odată cu cea de a patra recapitalizare, Anglo a primit și o garanție de stat pentru tranzacțiile sale extrabilanțiere [măsura (i) la care se face referire la considerentul 66]. Această garanție, pentru care Anglo nu achită comision, asigură, în esență, partenerii contractuali Anglo în tranzacțiile privind instrumente derivate (în mare parte, contracte de acoperire) și mecanismele de compensare.

2.4.2.   Alte măsuri de salvare

| (74) | Atât Anglo, cât și INBS, au beneficiat de măsuri suplimentare de salvare înainte de fuziune și, astfel, înainte de restructurarea efectivă [măsurile (p) și (q) la care se face referire la considerentul 68]. Din martie 2009 și până la data concentrării, Anglo primise deja un ELA de la CBI, parțial garantată de stat [măsura (p)]. Partea garantată de stat a ELA a variat, de la [...] miliarde EUR în luna septembrie 2010 la [...] miliarde EUR în martie 2011. Anglo achită CBI o rată a dobânzii compusă din rata de bază a BCE (în prezent, 125 de puncte de bază) plus [...] puncte de bază (denumite în continuare „bps”) pentru ELA, însă nu plătește comision pentru garanție. |
| --- | --- |

(74)

Atât Anglo, cât și INBS, au beneficiat de măsuri suplimentare de salvare înainte de fuziune și, astfel, înainte de restructurarea efectivă [măsurile (p) și (q) la care se face referire la considerentul 68]. Din martie 2009 și până la data concentrării, Anglo primise deja un ELA de la CBI, parțial garantată de stat [măsura (p)]. Partea garantată de stat a ELA a variat, de la [...] miliarde EUR în luna septembrie 2010 la [...] miliarde EUR în martie 2011. Anglo achită CBI o rată a dobânzii compusă din rata de bază a BCE (în prezent, 125 de puncte de bază) plus [...] puncte de bază (denumite în continuare „bps”) pentru ELA, însă nu plătește comision pentru garanție.

| (75) | INBS a primit, de asemenea, o garanție de stat pentru o parte din ELA acordată de CBI [măsura (q) la care se face referire la considerentul 68]. În total, INBS a beneficiat de o garanție de stat pentru ELA în valoare de [...] miliarde EUR, de la 24 februarie 2011 până la fuziunea cu Anglo. De asemenea, INBS achită CBI o rată a dobânzii compusă din rata de bază a BCE (în prezent, 125 bps) plus [...] bps pentru ELA, însă nu plătește comision pentru garanția de stat. |
| --- | --- |

(75)

INBS a primit, de asemenea, o garanție de stat pentru o parte din ELA acordată de CBI [măsura (q) la care se face referire la considerentul 68]. În total, INBS a beneficiat de o garanție de stat pentru ELA în valoare de [...] miliarde EUR, de la 24 februarie 2011 până la fuziunea cu Anglo. De asemenea, INBS achită CBI o rată a dobânzii compusă din rata de bază a BCE (în prezent, 125 bps) plus [...] bps pentru ELA, însă nu plătește comision pentru garanția de stat.

2.4.3.   Măsuri privind entitatea rezultată în urma concentrării

| (76) | Entitatea rezultată în urma concentrării [...] din mai multe garanții de stat și o injecție de capital în valoare de 3,3 miliarde EUR în caz de criză [măsurile (r)-(v) la care se face referire la considerentul 69]. |
| --- | --- |

(76)

Entitatea rezultată în urma concentrării [...] din mai multe garanții de stat și o injecție de capital în valoare de 3,3 miliarde EUR în caz de criză [măsurile (r)-(v) la care se face referire la considerentul 69].

| (77) | Entitatea rezultată în urma concentrării va beneficia de o garanție de stat pentru depozitele care îi vor fi transferate atât de la Anglo, cât și de la INBS [măsura (r) la care se face referire la considerentul 69]. Valoarea maximă a acestor depozite va fi de 1,05 miliarde EUR. Acestea sunt alcătuite, în special, din depozite, care sunt fie garantate, fie conectate la contul unui debitor care este transferat entității rezultate în urma concentrării și, prin urmare, nu au fost transferate de la Anglo și INBS. Entitatea rezultată în urma concentrării va achita un comision forfetar de 50 bps pe durata schemei ELG și nimic ulterior. |
| --- | --- |

(77)

Entitatea rezultată în urma concentrării va beneficia de o garanție de stat pentru depozitele care îi vor fi transferate atât de la Anglo, cât și de la INBS [măsura (r) la care se face referire la considerentul 69]. Valoarea maximă a acestor depozite va fi de 1,05 miliarde EUR. Acestea sunt alcătuite, în special, din depozite, care sunt fie garantate, fie conectate la contul unui debitor care este transferat entității rezultate în urma concentrării și, prin urmare, nu au fost transferate de la Anglo și INBS. Entitatea rezultată în urma concentrării va achita un comision forfetar de 50 bps pe durata schemei ELG și nimic ulterior.

| (78) | Entitatea rezultată în urma concentrării va beneficia, de asemenea, de o măsură acordată Anglo înainte de fuziune, și anume, continuarea garanției de stat privind tranzacțiile extrabilanțiere pentru o sumă estimată la aproximativ [...] miliarde EUR (47) [măsura (s) la care se face referire la considerentul 69]. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va achita comision pentru această garanție. |
| --- | --- |

(78)

Entitatea rezultată în urma concentrării va beneficia, de asemenea, de o măsură acordată Anglo înainte de fuziune, și anume, continuarea garanției de stat privind tranzacțiile extrabilanțiere pentru o sumă estimată la aproximativ [...] miliarde EUR (47) [măsura (s) la care se face referire la considerentul 69]. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va achita comision pentru această garanție.

| (79) | În vederea finanțării reorganizării Anglo și INBS, planul comun de restructurare prevede că entitatea rezultată în urma concentrării va beneficia de o garanție de stat pentru o parte din ELA pe care o va primi [măsura (t) la care se face referire la considerentul 69]. În total, entitatea rezultată în urma concentrării va avea acces la o ELA de până la [...] miliarde EUR la începutul concentrării, aceasta reducându-se, ulterior, [...]. Entitatea rezultată în urma concentrării va achita CBI o rată a dobânzii de [...] bps pentru finanțarea în monedă euro și [...] bps pentru finanțarea în valută străină, însă nu va plăti niciun comision pentru garanția de stat. |
| --- | --- |

(79)

În vederea finanțării reorganizării Anglo și INBS, planul comun de restructurare prevede că entitatea rezultată în urma concentrării va beneficia de o garanție de stat pentru o parte din ELA pe care o va primi [măsura (t) la care se face referire la considerentul 69]. În total, entitatea rezultată în urma concentrării va avea acces la o ELA de până la [...] miliarde EUR la începutul concentrării, aceasta reducându-se, ulterior, [...]. Entitatea rezultată în urma concentrării va achita CBI o rată a dobânzii de [...] bps pentru finanțarea în monedă euro și [...] bps pentru finanțarea în valută străină, însă nu va plăti niciun comision pentru garanția de stat.

| (80) | În conformitate cu planul comun de restructurare, [...] în cazul unei deteriorări ulterioare a poziției sale financiare [cazul de criză – măsura (u) la care se face referire la considerentul 69]. În acest caz, [...] până la 3,3 miliarde EUR capital [...]. Această abordare va garanta că entitatea rezultată în urma concentrării îndeplinește cerințele minime de capital obligatoriu relevante stabilite de Financial Regulator din Irlanda (organismul de reglementare financiară) (în prezent, o cotă de 8 % din capitalul total). |
| --- | --- |

(80)

În conformitate cu planul comun de restructurare, [...] în cazul unei deteriorări ulterioare a poziției sale financiare [cazul de criză – măsura (u) la care se face referire la considerentul 69]. În acest caz, [...] până la 3,3 miliarde EUR capital [...]. Această abordare va garanta că entitatea rezultată în urma concentrării îndeplinește cerințele minime de capital obligatoriu relevante stabilite de Financial Regulator din Irlanda (organismul de reglementare financiară) (în prezent, o cotă de 8 % din capitalul total).

| (81) | În final, entitatea rezultată în urma concentrării va beneficia de o garanție de stat privind finanțarea interbancară existentă de aproximativ 3 miliarde EUR care va fi transferată de la Anglo la entitatea rezultată în urma concentrării [măsura (v) la care se face referire la considerentul 69]. Entitatea rezultată în urma concentrării va achita un comision cuprins între 95 și 125 bps pe durata ELG și niciun alt comision ulterior. |
| --- | --- |

(81)

În final, entitatea rezultată în urma concentrării va beneficia de o garanție de stat privind finanțarea interbancară existentă de aproximativ 3 miliarde EUR care va fi transferată de la Anglo la entitatea rezultată în urma concentrării [măsura (v) la care se face referire la considerentul 69]. Entitatea rezultată în urma concentrării va achita un comision cuprins între 95 și 125 bps pe durata ELG și niciun alt comision ulterior.

Prezentarea generală a măsurilor acordate în favoarea Anglo, INBS și entității rezultate în urma concentrării (la care se face referire la considerentele 66-69)

| Măsurile acordate în favoarea Anglo, Băncii de recuperare și a Băncii de finanțare |
| --- |
| Nr. | Tipul măsurii | Sumă (miliarde EUR) | Remunerație |
| Măsurile de salvare aprobate |
| Anglo Irish Bank |
| a | Garanție în temeiul schemei CIFS | Vârf [...] mld. EUR în septembrie 2008 (48) | comis. fix 18,5 bps ce urcă la 32 bps |
| b | Prima recapitalizare | 4 mld. EUR | fără remunerație |
| c | Garanție în temeiul schemei ELG | [...] mld. EUR (49) | recomandarea BCE + 40 bps (50) |
| d | Măsură de salvare a activelor – transfer de împrumuturi eligibile către NAMA | 35 mld. EUR transferate | nu |
| e | A doua recapitalizare | 10,44 mld. EUR (51) (10,3 mld. EUR) | fără remunerație |
| f | A treia recapitalizare | 10 054 mld. EUR | fără remunerație |
| g | Garanție privind pasivele pe termen scurt | c. [...] mld. EUR în decembrie 2010 | 160 bps în decembrie 2010 (50) |
| h | A patra recapitalizare | 4 946 mil. EUR | fără remunerație |
| i | Garanție privind anumite passive extrabilanțiere | maximă brută estimată [...] mld. EUR (52) | fără comision |
| Irish Nationwide Building Society |
| j | Garanție în temeiul schemei CIFS | Vârf [...] mld. EUR în octombrie 2008 (48) | comis. fix 18,5 bps ce urcă la 25,6 bps |
| k | Prima recapitalizare | 2,7 mld. EUR | drepturi garantate la activele nete în surplus ale societății |
| l | Garanție în temeiul schemei ELG | [...] mld. EUR (49) | recomandarea BCE + 40 bps (50) |
| m | Măsură de salvare a activelor – transfer de împrumuturi eligibile către NAMA | 8,9 mld. EUR transferate | nu se aplică |
| n | Garanție privind pasivele pe termen scurt | c. [...] mil. EUR în decembrie 2010 | 160 bps în decembrie 2010 (50) |
| o | A doua recapitalizare | 2,7 mld. EUR | fără remunerație |
| Alte măsuri de salvare |
| Anglo Irish Bank |
| p | Garanție privind asistența de urgență privind lichiditățile | Vârf garantat [...] mld. EUR până la 16 martie 2011 (53) | ,[...] fără comision pentru garanțiee |
| Irish Nationwide Building Society |
| q | Garanție privind asistența de urgență privind lichiditățile | Garantat [...] mld. EUR | [...], fără comision pentru garanție |
| Măsuri de restructurare |
| Entitatea rezultată în urma concentrări |
| r | Continuarea garanției pentru depozitele rămase | max. [...] mld. EUR | Garantată pe durata operării, prima dată în cadrul ELG, iar ulterior expirării în regim ad-hoc la 50 bps |
| s | Continuarea garanției pentru tranzacțiile extrabilanțiere | estimată la circa [...] mld. EUR (52) | Fără comision |
| t | Continuarea garanției pentru asistență de urgență privind lichiditățile sau alte facilități similare | estimată până la [...] mld EUR | 3 |
| u | Recapitalizarea în caz de criză | 3,2 mld. EUR | Fără remunerație |
| v | Garanție privind finanțarea interbancară ELG restantă | aproximativ [...] miliarde EUR | comision conf. cu ELG pentru durată, fără comision ulterior |

Măsurile acordate în favoarea Anglo, Băncii de recuperare și a Băncii de finanțare

Nr.

Tipul măsurii

Sumă (miliarde EUR)

Remunerație

Măsurile de salvare aprobate

Anglo Irish Bank

a

Garanție în temeiul schemei CIFS

Vârf [...] mld. EUR în septembrie 2008 (48)

comis. fix 18,5 bps ce urcă la 32 bps

b

Prima recapitalizare

4 mld. EUR

fără remunerație

c

Garanție în temeiul schemei ELG

[...] mld. EUR (49)

recomandarea BCE + 40 bps (50)

d

Măsură de salvare a activelor – transfer de împrumuturi eligibile către NAMA

35 mld. EUR transferate

nu

e

A doua recapitalizare

10,44 mld. EUR (51) (10,3 mld. EUR)

fără remunerație

f

A treia recapitalizare

10 054 mld. EUR

fără remunerație

g

Garanție privind pasivele pe termen scurt

c. [...] mld. EUR în decembrie 2010

160 bps în decembrie 2010 (50)

h

A patra recapitalizare

4 946 mil. EUR

fără remunerație

i

Garanție privind anumite passive extrabilanțiere

maximă brută estimată [...] mld. EUR (52)

fără comision

Irish Nationwide Building Society

j

Garanție în temeiul schemei CIFS

Vârf [...] mld. EUR în octombrie 2008 (48)

comis. fix 18,5 bps ce urcă la 25,6 bps

k

Prima recapitalizare

2,7 mld. EUR

drepturi garantate la activele nete în surplus ale societății

l

Garanție în temeiul schemei ELG

[...] mld. EUR (49)

recomandarea BCE + 40 bps (50)

m

Măsură de salvare a activelor – transfer de împrumuturi eligibile către NAMA

8,9 mld. EUR transferate

nu se aplică

n

Garanție privind pasivele pe termen scurt

c. [...] mil. EUR în decembrie 2010

160 bps în decembrie 2010 (50)

o

A doua recapitalizare

2,7 mld. EUR

fără remunerație

Alte măsuri de salvare

Anglo Irish Bank

p

Garanție privind asistența de urgență privind lichiditățile

Vârf garantat [...] mld. EUR până la 16 martie 2011 (53)

,[...] fără comision pentru garanțiee

Irish Nationwide Building Society

q

Garanție privind asistența de urgență privind lichiditățile

Garantat [...] mld. EUR

[...], fără comision pentru garanție

Măsuri de restructurare

Entitatea rezultată în urma concentrări

r

Continuarea garanției pentru depozitele rămase

max. [...] mld. EUR

Garantată pe durata operării, prima dată în cadrul ELG, iar ulterior expirării în regim ad-hoc la 50 bps

s

Continuarea garanției pentru tranzacțiile extrabilanțiere

estimată la circa [...] mld. EUR (52)

Fără comision

t

Continuarea garanției pentru asistență de urgență privind lichiditățile sau alte facilități similare

estimată până la [...] mld EUR

3

u

Recapitalizarea în caz de criză

3,2 mld. EUR

Fără remunerație

v

Garanție privind finanțarea interbancară ELG restantă

aproximativ [...] miliarde EUR

comision conf. cu ELG pentru durată, fără comision ulterior

3.   MOTIVELE INIȚIERII PROCEDURII

| (82) | La 31 martie 2010, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare în ceea ce privește planul inițial de restructurare a Anglo prin adoptarea deciziei de aviz. De atunci, Irlanda a adus de mai multe ori modificări fundamentale planului de restructurare a Anglo, înainte de a prezenta planul comun de restructurare a Anglo și a INBS, la 31 ianuarie 2011. Majoritatea rezervelor exprimate în decizia de inițiere [a se vedea secțiunea 4.3.1 din decizia respectivă (54)] erau specifice planului inițial de restructurare Anglo, care a pornit de la premisa că Anglo ar fi separată într-o bancă bună și o bancă rea. Prin urmare, aceste rezerve nu mai sunt relevante, întrucât Anglo va înceta să întreprindă activități noi și, în schimb, va fuziona cu INBS și se va concentra asupra gestionării în timp a portofoliului său de credite. |
| --- | --- |

(82)

La 31 martie 2010, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare în ceea ce privește planul inițial de restructurare a Anglo prin adoptarea deciziei de aviz. De atunci, Irlanda a adus de mai multe ori modificări fundamentale planului de restructurare a Anglo, înainte de a prezenta planul comun de restructurare a Anglo și a INBS, la 31 ianuarie 2011. Majoritatea rezervelor exprimate în decizia de inițiere [a se vedea secțiunea 4.3.1 din decizia respectivă (54)] erau specifice planului inițial de restructurare Anglo, care a pornit de la premisa că Anglo ar fi separată într-o bancă bună și o bancă rea. Prin urmare, aceste rezerve nu mai sunt relevante, întrucât Anglo va înceta să întreprindă activități noi și, în schimb, va fuziona cu INBS și se va concentra asupra gestionării în timp a portofoliului său de credite.

| (83) | Cu toate acestea, din motive de exhaustivitate, la secțiunea 3.1 este prezentat un rezumat al rezervelor exprimate de Comisie în decizia sa de inițiere. |
| --- | --- |

(83)

Cu toate acestea, din motive de exhaustivitate, la secțiunea 3.1 este prezentat un rezumat al rezervelor exprimate de Comisie în decizia sa de inițiere.

3.1.   Decizia de inițiere

| (84) | În ceea ce privește reabilitarea băncii bune (în decizia de inițiere denumită și „NewCo”) și lichidarea ordonată a băncii rele (în decizia de inițiere denumită și „Old Anglo”), Comisia a exprimat o serie de rezerve, deoarece, la data acestei decizii, nu existau suficiente informații cu privire la planurile de afaceri ale celor două entități. De asemenea, Comisia nu avea convingerea că era suficientă estimarea deprecierilor privind atât împrumuturile transferate la NAMA, cât și împrumuturile non-NAMA. În plus, previziunile macroeconomice furnizate în planul inițial de restructurare a Anglo păreau a fi incomplete, ridicând astfel îndoieli în ceea ce privește caracterul lor rezonabil. De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la anumite activități noi pe care banca bună le-ar întreprinde în domeniile în care nu avea nicio experiență anterioară. De asemenea, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă necesitățile de finanțare și de lichidități ale băncii bune ar putea fi îndeplinite pe baza planului. |
| --- | --- |

(84)

În ceea ce privește reabilitarea băncii bune (în decizia de inițiere denumită și „NewCo”) și lichidarea ordonată a băncii rele (în decizia de inițiere denumită și „Old Anglo”), Comisia a exprimat o serie de rezerve, deoarece, la data acestei decizii, nu existau suficiente informații cu privire la planurile de afaceri ale celor două entități. De asemenea, Comisia nu avea convingerea că era suficientă estimarea deprecierilor privind atât împrumuturile transferate la NAMA, cât și împrumuturile non-NAMA. În plus, previziunile macroeconomice furnizate în planul inițial de restructurare a Anglo păreau a fi incomplete, ridicând astfel îndoieli în ceea ce privește caracterul lor rezonabil. De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la anumite activități noi pe care banca bună le-ar întreprinde în domeniile în care nu avea nicio experiență anterioară. De asemenea, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă necesitățile de finanțare și de lichidități ale băncii bune ar putea fi îndeplinite pe baza planului.

| (85) | În ceea privește repartizarea sarcinilor și contribuția proprie a Anglo, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă era suficientă contribuția proprie a Anglo la restructurare, având în vedere că banca bună urma să se extindă prin activități noi, ceea ce ar necesita investiții semnificative. În plus, Comisia a subliniat că autoritățile irlandeze nu exploraseră în planul inițial de restructurare a Anglo dacă aceasta ar putea contribui la restructurarea sa prin vânzarea de active sau prin alte mijloace. |
| --- | --- |

(85)

În ceea privește repartizarea sarcinilor și contribuția proprie a Anglo, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă era suficientă contribuția proprie a Anglo la restructurare, având în vedere că banca bună urma să se extindă prin activități noi, ceea ce ar necesita investiții semnificative. În plus, Comisia a subliniat că autoritățile irlandeze nu exploraseră în planul inițial de restructurare a Anglo dacă aceasta ar putea contribui la restructurarea sa prin vânzarea de active sau prin alte mijloace.

| (86) | În ceea ce privește măsurile de limitare a denaturării concurenței cauzate de ajutorul masiv de stat acordat Anglo, Comisia a precizat că se îndoiește că măsurile prezentate în plan sunt suficiente pentru a compensa efectele de denaturare ale ajutorului acordat Anglo. |
| --- | --- |

(86)

În ceea ce privește măsurile de limitare a denaturării concurenței cauzate de ajutorul masiv de stat acordat Anglo, Comisia a precizat că se îndoiește că măsurile prezentate în plan sunt suficiente pentru a compensa efectele de denaturare ale ajutorului acordat Anglo.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (87) | Comisia nu a primit observații de la părțile interesate în urma publicării deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(87)

Comisia nu a primit observații de la părțile interesate în urma publicării deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

5.   OBSERVAȚIILE IRLANDEI

| (88) | Irlanda nu a prezentat observații la decizia de inițiere, însă a prezentat al doilea plan de restructurare a Anglo și, ulterior, la 26 octombrie 2010, al treilea plan de restructurare a Anglo. |
| --- | --- |

(88)

Irlanda nu a prezentat observații la decizia de inițiere, însă a prezentat al doilea plan de restructurare a Anglo și, ulterior, la 26 octombrie 2010, al treilea plan de restructurare a Anglo.

| (89) | Al treilea plan de restructurare este înlocuit acum de planul comun de restructurare prezentat la 31 ianuarie 2011 de către Irlanda. |
| --- | --- |

(89)

Al treilea plan de restructurare este înlocuit acum de planul comun de restructurare prezentat la 31 ianuarie 2011 de către Irlanda.

6.   EVALUARE

6.1.   Existența ajutorului

| (90) | Este necesar să se evalueze dacă măsurile incluse în planul comun de restructurare constituie ajutor de stat. Articolul 107 alineatul (1) din Tratat prevede că este incompatibil cu piața internă orice ajutor acordat de către un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(90)

Este necesar să se evalueze dacă măsurile incluse în planul comun de restructurare constituie ajutor de stat. Articolul 107 alineatul (1) din Tratat prevede că este incompatibil cu piața internă orice ajutor acordat de către un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

6.1.1.   Măsuri aprobate deja temporar

| (91) | În ceea ce privește măsurile pe care Comisia le-a aprobat deja temporar ca ajutoare de salvare în deciziile sale anterioare referitoare la Anglo și INBS [și anume, măsurile (a)-(o) prevăzute la considerentele 66 și 67], Comisia a concluzionat că aceste măsuri constituie ajutor de stat în favoarea Anglo și INBS. În consecință, nu este necesar să se reevalueze în prezenta decizie dacă acestea constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(91)

În ceea ce privește măsurile pe care Comisia le-a aprobat deja temporar ca ajutoare de salvare în deciziile sale anterioare referitoare la Anglo și INBS [și anume, măsurile (a)-(o) prevăzute la considerentele 66 și 67], Comisia a concluzionat că aceste măsuri constituie ajutor de stat în favoarea Anglo și INBS. În consecință, nu este necesar să se reevalueze în prezenta decizie dacă acestea constituie ajutor de stat.

| (92) | Măsurile care trebuie evaluate în prezenta decizie pentru a se stabili dacă acestea constituie ajutor de stat au fost deja descrise la considerentele 68 și 69. Măsurile relevante sunt: pentru Anglo, măsura (p), pentru INBS, măsura (q) și pentru entitatea rezultată în urma concentrării, măsurile (r)-(v). În acest context, trebuie remarcat că Irlanda acceptă faptul că măsurile constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(92)

Măsurile care trebuie evaluate în prezenta decizie pentru a se stabili dacă acestea constituie ajutor de stat au fost deja descrise la considerentele 68 și 69. Măsurile relevante sunt: pentru Anglo, măsura (p), pentru INBS, măsura (q) și pentru entitatea rezultată în urma concentrării, măsurile (r)-(v). În acest context, trebuie remarcat că Irlanda acceptă faptul că măsurile constituie ajutor de stat.

6.1.2.   Resurse de stat

| (93) | Măsurile (p)-(v) la care se face referire la considerentele 68 și 69 sunt finanțate prin resurse de stat, întrucât sunt alcătuite din garanții de stat și subvenții directe finanțate de stat și, prin urmare, trebuie considerate drept ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(93)

Măsurile (p)-(v) la care se face referire la considerentele 68 și 69 sunt finanțate prin resurse de stat, întrucât sunt alcătuite din garanții de stat și subvenții directe finanțate de stat și, prin urmare, trebuie considerate drept ajutoare de stat.

6.1.3.   Selectivitate

| (94) | De asemenea, este necesar să se evalueze dacă măsurile menționate la considerentele 66-69 conferă un avantaj selectiv beneficiarului sau beneficiarilor ajutorului de stat. Măsurile în cauză sunt selective, întrucât de ele beneficiază numai Anglo, INBS și entitatea rezultată în urma concentrării. |
| --- | --- |

(94)

De asemenea, este necesar să se evalueze dacă măsurile menționate la considerentele 66-69 conferă un avantaj selectiv beneficiarului sau beneficiarilor ajutorului de stat. Măsurile în cauză sunt selective, întrucât de ele beneficiază numai Anglo, INBS și entitatea rezultată în urma concentrării.

6.1.4.   Avantaj

| (95) | Măsurile menționate la considerentele 66-69 conferă un avantaj activității economice Anglo și INBS desfășurate de acestea până la fuziune și, ulterior, activității succesoarei acestora, entitatea rezultată în urma concentrării. |
| --- | --- |

(95)

Măsurile menționate la considerentele 66-69 conferă un avantaj activității economice Anglo și INBS desfășurate de acestea până la fuziune și, ulterior, activității succesoarei acestora, entitatea rezultată în urma concentrării.

| (96) | Anglo beneficiază de o garanție de stat care acoperă [...] miliarde EUR din ELA, pe care o primește de la CBI [măsura (p) la care se face referire la considerentul 68], și care permite Anglo să își finanțeze activele. Această garanție reprezintă un avantaj pentru Anglo, deoarece nu ar fi disponibilă pe piață și [...]. În plus, garanția de stat asupra ELA este acordată fără a fi nevoie ca Anglo să plătească o remunerație pentru aceasta. Faptul că nu există o remunerație reprezintă un avantaj suplimentar pentru Anglo, deoarece evită costurile aferente garanției. |
| --- | --- |

(96)

Anglo beneficiază de o garanție de stat care acoperă [...] miliarde EUR din ELA, pe care o primește de la CBI [măsura (p) la care se face referire la considerentul 68], și care permite Anglo să își finanțeze activele. Această garanție reprezintă un avantaj pentru Anglo, deoarece nu ar fi disponibilă pe piață și [...]. În plus, garanția de stat asupra ELA este acordată fără a fi nevoie ca Anglo să plătească o remunerație pentru aceasta. Faptul că nu există o remunerație reprezintă un avantaj suplimentar pentru Anglo, deoarece evită costurile aferente garanției.

| (97) | Din aceleași motive, garanția de stat pentru ELA primită de INBS începând de la 24 februarie 2011 pentru suma de [...] miliarde EUR oferă un avantaj INBS [măsura (q) la care se face referire la considerentul 68]. |
| --- | --- |

(97)

Din aceleași motive, garanția de stat pentru ELA primită de INBS începând de la 24 februarie 2011 pentru suma de [...] miliarde EUR oferă un avantaj INBS [măsura (q) la care se face referire la considerentul 68].

| (98) | În ceea ce privește măsurile în favoarea entității rezultate în urma concentrării, această entitate va beneficia de o continuare a mai multor garanții de stat, și anume, pentru depozitele rămase [măsura (r) la care se face referire la considerentul 68], tranzacțiile extrabilanțiere [măsura (s) la care se face referire la considerentul 69 ], ELA [măsura (t) la care se face referire la considerentul 69] și pentru finanțarea interbancară existentă [măsura (v) la care se face referire la considerentul 69 ]. Entitatea rezultată în urma concentrării plătește un comision numai pentru garanția [...], depozitele și finanțarea interbancară pe durata schemei ELG (nu se va plăti niciun comision ulterior), însă nu plătește comision pentru celelalte garanții. Acestea oferă un avantaj entității rezultate în urma concentrării, contribuind la asigurarea faptului că entitatea nu se sustrage de la îndeplinirea obligațiilor sale. Într-adevăr, fără finanțarea necesară prin ELA garantată, depozitele și finanțarea interbancară rămase și fără garanția asupra pasivelor sale extrabilanțiere, o reorganizare ordonată nu este posibilă. În plus, faptul că entitatea rezultată în urma concentrării nu trebuie să achite comision pentru mai multe dintre aceste garanții îi oferă un avantaj suplimentar, întrucât se evită costuri mai ridicate de finanțare și, deci, mai multe pierderi. |
| --- | --- |

(98)

În ceea ce privește măsurile în favoarea entității rezultate în urma concentrării, această entitate va beneficia de o continuare a mai multor garanții de stat, și anume, pentru depozitele rămase [măsura (r) la care se face referire la considerentul 68], tranzacțiile extrabilanțiere [măsura (s) la care se face referire la considerentul 69 ], ELA [măsura (t) la care se face referire la considerentul 69] și pentru finanțarea interbancară existentă [măsura (v) la care se face referire la considerentul 69 ]. Entitatea rezultată în urma concentrării plătește un comision numai pentru garanția [...], depozitele și finanțarea interbancară pe durata schemei ELG (nu se va plăti niciun comision ulterior), însă nu plătește comision pentru celelalte garanții. Acestea oferă un avantaj entității rezultate în urma concentrării, contribuind la asigurarea faptului că entitatea nu se sustrage de la îndeplinirea obligațiilor sale. Într-adevăr, fără finanțarea necesară prin ELA garantată, depozitele și finanțarea interbancară rămase și fără garanția asupra pasivelor sale extrabilanțiere, o reorganizare ordonată nu este posibilă. În plus, faptul că entitatea rezultată în urma concentrării nu trebuie să achite comision pentru mai multe dintre aceste garanții îi oferă un avantaj suplimentar, întrucât se evită costuri mai ridicate de finanțare și, deci, mai multe pierderi.

| (99) | În final, [...] 3,3 miliarde EUR într-un scenariu de criză pentru a acoperi pierderile suplimentare ca urmare a gestionării portofoliului său de credite. [...] Recapitalizarea [...] constituie un avantaj pentru entitatea rezultată în urma concentrării, întrucât se asigură că aceasta îndeplinește cerințele privind capitalul obligatoriu în cursul perioadei de reorganizare. [...]. |
| --- | --- |

(99)

În final, [...] 3,3 miliarde EUR într-un scenariu de criză pentru a acoperi pierderile suplimentare ca urmare a gestionării portofoliului său de credite. [...] Recapitalizarea [...] constituie un avantaj pentru entitatea rezultată în urma concentrării, întrucât se asigură că aceasta îndeplinește cerințele privind capitalul obligatoriu în cursul perioadei de reorganizare. [...].

6.1.5.   Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre

| (100) | Trebuie concluzionat că măsurile (p)-(v) la care se face referire la considerentele 66 și 67 sunt în măsură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(100)

Trebuie concluzionat că măsurile (p)-(v) la care se face referire la considerentele 66 și 67 sunt în măsură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

| (101) | După cum se indică la secțiunea 6.1.4, în lipsa măsurilor de ajutor de stat, atât Anglo cât și INBS ar fi dat faliment și ar fi ieșit complet de pe piețele în care erau active. Ca urmare a cuantumului substanțial al ajutorului de stat, acestea au rămas active pe piața depozitelor (până la transferul depozitelor lor către Allied Irish Bank și Irish Life & Permanent în februarie 2011) și într-o măsură foarte limitată pe piața creditelor imobiliare comerciale și pe piața creditelor ipotecare (întreținând creditele existente). Prin urmare, ajutorul de stat a denaturant concurența. Pe acele piețe, Anglo și INBS concurau nu doar cu bănci irlandeze, ci și cu jucători străini care își desfășoară activitatea în Irlanda. Anglo era, de asemenea, activă (atât pentru depozite, cât și pentru credite comerciale) în Regatul Unit și, astfel, concura cu jucători autohtoni din Regatul Unit, precum și cu jucători din alte state membre activi pe piața respectivă. Trebuie remarcat, totuși, că activitatea celor două entități a fost din ce în ce mai limitată în ultimii câțiva ani, reducându-se astfel efectul negativ asupra concurenței și schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(101)

După cum se indică la secțiunea 6.1.4, în lipsa măsurilor de ajutor de stat, atât Anglo cât și INBS ar fi dat faliment și ar fi ieșit complet de pe piețele în care erau active. Ca urmare a cuantumului substanțial al ajutorului de stat, acestea au rămas active pe piața depozitelor (până la transferul depozitelor lor către Allied Irish Bank și Irish Life & Permanent în februarie 2011) și într-o măsură foarte limitată pe piața creditelor imobiliare comerciale și pe piața creditelor ipotecare (întreținând creditele existente). Prin urmare, ajutorul de stat a denaturant concurența. Pe acele piețe, Anglo și INBS concurau nu doar cu bănci irlandeze, ci și cu jucători străini care își desfășoară activitatea în Irlanda. Anglo era, de asemenea, activă (atât pentru depozite, cât și pentru credite comerciale) în Regatul Unit și, astfel, concura cu jucători autohtoni din Regatul Unit, precum și cu jucători din alte state membre activi pe piața respectivă. Trebuie remarcat, totuși, că activitatea celor două entități a fost din ce în ce mai limitată în ultimii câțiva ani, reducându-se astfel efectul negativ asupra concurenței și schimburilor comerciale.

| (102) | În ceea ce privește entitatea rezultată în urma concentrării, aceasta va desfășura un număr limitat de activități economice pe o piață în care rămân active atât bănci irlandeze, cât și bănci străine. Mai precis, acesteia i se va permite să rețină o cantitate mică de depozite și să acorde credite clienților săi existenți în vederea creșterii VAN a împrumuturilor în cauză, în conformitate cu angajamentele asumate de Irlanda (a se vedea secțiunea 2.3.2). În lipsa măsurilor de ajutor de stat, ea nu ar fi fost în măsură să desfășoare aceste activități. Trebuie menționat că, întrucât bilanțul entității rezultate în urma concentrării va fi redus ca urmare a reorganizării sale, denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale vor fi substanțial reduse datorită operațiunilor foarte limitate pe care entitatea va continua să le desfășoare pe piețe concurențiale. |
| --- | --- |

(102)

În ceea ce privește entitatea rezultată în urma concentrării, aceasta va desfășura un număr limitat de activități economice pe o piață în care rămân active atât bănci irlandeze, cât și bănci străine. Mai precis, acesteia i se va permite să rețină o cantitate mică de depozite și să acorde credite clienților săi existenți în vederea creșterii VAN a împrumuturilor în cauză, în conformitate cu angajamentele asumate de Irlanda (a se vedea secțiunea 2.3.2). În lipsa măsurilor de ajutor de stat, ea nu ar fi fost în măsură să desfășoare aceste activități. Trebuie menționat că, întrucât bilanțul entității rezultate în urma concentrării va fi redus ca urmare a reorganizării sale, denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale vor fi substanțial reduse datorită operațiunilor foarte limitate pe care entitatea va continua să le desfășoare pe piețe concurențiale.

6.1.6.   Aplicarea principiului investitorului privat în economia de piață

| (103) | În final, principiul investitorului privat în economia de piață nu se aplică măsurilor menționate la considerentele 66-69, deoarece acestea fac parte dintr-un pachet substanțial de măsuri de salvare în favoarea Anglo și INBS. În plus, chiar dacă s-ar aplica, aceste măsuri nu sunt în conformitate cu conduita normală pe piață. Niciun investitor în economia de piață nu ar implementa toate aceste măsuri pentru a salva Anglo și INBS și apoi a le fuziona în scopul gestionării portofoliului de credite, întrucât șansele de a-și recupera investițiile (recapitalizările totale acordate Anglo și INBS se ridică, în total, la 34,7 miliarde EUR în cazul de bază) sunt neglijabile. Niciun operator în economia de piață aflat într-o situație similară cu cea a statului nu ar fi putut oferi capitalul și finanțarea necesare facilitării reorganizării Anglo și INBS. Luând în considerare situația de pe piețe și interesul pentru activele și pasivele irlandeze, un operator din piață nu ar putea obține o astfel de finanțare. |
| --- | --- |

(103)

În final, principiul investitorului privat în economia de piață nu se aplică măsurilor menționate la considerentele 66-69, deoarece acestea fac parte dintr-un pachet substanțial de măsuri de salvare în favoarea Anglo și INBS. În plus, chiar dacă s-ar aplica, aceste măsuri nu sunt în conformitate cu conduita normală pe piață. Niciun investitor în economia de piață nu ar implementa toate aceste măsuri pentru a salva Anglo și INBS și apoi a le fuziona în scopul gestionării portofoliului de credite, întrucât șansele de a-și recupera investițiile (recapitalizările totale acordate Anglo și INBS se ridică, în total, la 34,7 miliarde EUR în cazul de bază) sunt neglijabile. Niciun operator în economia de piață aflat într-o situație similară cu cea a statului nu ar fi putut oferi capitalul și finanțarea necesare facilitării reorganizării Anglo și INBS. Luând în considerare situația de pe piețe și interesul pentru activele și pasivele irlandeze, un operator din piață nu ar putea obține o astfel de finanțare.

6.1.7.   Identificarea beneficiarului ajutorului

| (104) | Irlanda intenționează să introducă noi măsuri de ajutor [măsurile (r)-(v) la care se face referire la considerentul 69] pentru a facilita soluționarea Anglo și INBS. Acestea vor permite fuzionarea Anglo și INBS într-o entitate juridică unică. Obiectivul principal al entității astfel fuzionate îl reprezintă gestionarea portofoliilor de credite Anglo și INBS cu scopul de a maximiza rentabilitatea și de a reduce costul pentru contribuabilul irlandez. |
| --- | --- |

(104)

Irlanda intenționează să introducă noi măsuri de ajutor [măsurile (r)-(v) la care se face referire la considerentul 69] pentru a facilita soluționarea Anglo și INBS. Acestea vor permite fuzionarea Anglo și INBS într-o entitate juridică unică. Obiectivul principal al entității astfel fuzionate îl reprezintă gestionarea portofoliilor de credite Anglo și INBS cu scopul de a maximiza rentabilitatea și de a reduce costul pentru contribuabilul irlandez.

| (105) | În cadrul planului comun de restructurare, entitatea rezultată în urma concentrării va efectua doar activități limitate de creditare impuse de obligațiile contractuale existente și, ulterior, doar pentru a garanta că păstrarea VAN pentru portofoliul de credite, reducând, astfel, la minim situațiile în care este în competiție cu alte bănci. Entitatea rezultată în urma concentrării, conform Irlandei, își va realiza activele pe măsură ce ajung la scadență sau prin vânzarea lor pe piață. Aceasta va utiliza veniturile realizate din aceste vânzări pentru rambursarea creanțelor sale scadente și pentru finanțarea costurilor operaționale continue, precum și a oricăror pasive istorice reținute. Prin urmare, ar trebui concluzionat că entitatea rezultată în urma concentrării va continua să desfășoare o serie de activități economice limitate ulterior fuziunii și, astfel, ar trebui considerată drept beneficiara măsurilor de ajutor de stat. |
| --- | --- |

(105)

În cadrul planului comun de restructurare, entitatea rezultată în urma concentrării va efectua doar activități limitate de creditare impuse de obligațiile contractuale existente și, ulterior, doar pentru a garanta că păstrarea VAN pentru portofoliul de credite, reducând, astfel, la minim situațiile în care este în competiție cu alte bănci. Entitatea rezultată în urma concentrării, conform Irlandei, își va realiza activele pe măsură ce ajung la scadență sau prin vânzarea lor pe piață. Aceasta va utiliza veniturile realizate din aceste vânzări pentru rambursarea creanțelor sale scadente și pentru finanțarea costurilor operaționale continue, precum și a oricăror pasive istorice reținute. Prin urmare, ar trebui concluzionat că entitatea rezultată în urma concentrării va continua să desfășoare o serie de activități economice limitate ulterior fuziunii și, astfel, ar trebui considerată drept beneficiara măsurilor de ajutor de stat.

| (106) | În ceea ce privește Anglo și INBS, înainte de fuziunea intenționată, ambele au fost în măsură să continue să funcționeze ajutate prin garanții de stat asupra pasivelor lor, recapitalizări și o măsură de salvare a activelor [măsurile (a)-(o) menționate în considerentele 67 și 68]. Anglo și INBS sunt, prin urmare, beneficiarele acestor măsuri. |
| --- | --- |

(106)

În ceea ce privește Anglo și INBS, înainte de fuziunea intenționată, ambele au fost în măsură să continue să funcționeze ajutate prin garanții de stat asupra pasivelor lor, recapitalizări și o măsură de salvare a activelor [măsurile (a)-(o) menționate în considerentele 67 și 68]. Anglo și INBS sunt, prin urmare, beneficiarele acestor măsuri.

6.1.8.   Concluzie

| (107) | Pe baza celor de mai sus, trebuie concluzionat că măsurile (a)-(v) la care se face referire la considerentele 68 și 69 constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(107)

Pe baza celor de mai sus, trebuie concluzionat că măsurile (a)-(v) la care se face referire la considerentele 68 și 69 constituie ajutor de stat.

6.2.   Cuantumul ajutorului

6.2.1.   Recapitalizările Anglo și INBS

| (108) | Atât Anglo cât și INBS au beneficiat de ajutor individual de stat sub forma mai multor recapitalizări. Anglo a beneficiat în total de 29,3 miliarde EUR prin patru injecții de capital (55). INBS a beneficiat în total de 5,4 miliarde EUR prin două injecții de capital. |
| --- | --- |

(108)

Atât Anglo cât și INBS au beneficiat de ajutor individual de stat sub forma mai multor recapitalizări. Anglo a beneficiat în total de 29,3 miliarde EUR prin patru injecții de capital (55). INBS a beneficiat în total de 5,4 miliarde EUR prin două injecții de capital.

6.2.2.   Măsura activelor depreciate pentru Anglo și INBS

| (109) | Atât Anglo, cât și INBS au participat la NAMA [măsurile (d) și (m) menționate în considerentele 66 și 67]. În ceea ce privește cuantumul ajutorului inclus în măsura activelor depreciate, și anume, transferul de active către NAMA, trebuie remarcat faptul că nota de subsol 2 la alineatul (20) litera (a) din Comunicarea privind activele depreciate (denumită în continuare „IAC”) (56) definește cuantumul ajutorului în cadrul unei măsuri de salvare a activelor ca fiind diferența dintre valoarea de transfer a activelor și prețul pieței. Cu toate acestea, este foarte dificil de estimat valoarea de piață a activelor acoperite, întrucât majoritatea lor sunt împrumuturi netranzacționate. În plus, cuantumul efectiv al ajutorului poate fi determinat numai după finalizarea evaluării de către Irlanda a activelor care i-au fost transferate în conformitate cu Decizia Comisiei în cazul N 725/09 (57), care va conduce la concluzii finale cu privire la cuantumul ajutorului în cauză. În acest context, au fost puse la dispoziția Comisiei informații cu privire la cuantumul ajutorului asociat cu prima și a doua tranșă de împrumuturi transferate către NAMA, în timp ce informațiile privind tranșele finale sunt încă așteptate. |
| --- | --- |

(109)

Atât Anglo, cât și INBS au participat la NAMA [măsurile (d) și (m) menționate în considerentele 66 și 67]. În ceea ce privește cuantumul ajutorului inclus în măsura activelor depreciate, și anume, transferul de active către NAMA, trebuie remarcat faptul că nota de subsol 2 la alineatul (20) litera (a) din Comunicarea privind activele depreciate (denumită în continuare „IAC”) (56) definește cuantumul ajutorului în cadrul unei măsuri de salvare a activelor ca fiind diferența dintre valoarea de transfer a activelor și prețul pieței. Cu toate acestea, este foarte dificil de estimat valoarea de piață a activelor acoperite, întrucât majoritatea lor sunt împrumuturi netranzacționate. În plus, cuantumul efectiv al ajutorului poate fi determinat numai după finalizarea evaluării de către Irlanda a activelor care i-au fost transferate în conformitate cu Decizia Comisiei în cazul N 725/09 (57), care va conduce la concluzii finale cu privire la cuantumul ajutorului în cauză. În acest context, au fost puse la dispoziția Comisiei informații cu privire la cuantumul ajutorului asociat cu prima și a doua tranșă de împrumuturi transferate către NAMA, în timp ce informațiile privind tranșele finale sunt încă așteptate.

| (110) | Pot fi formulate o serie de concluzii bazate pe informații disponibile pentru prima și a doua tranșă transferată către NAMA. În primul rând, prima tranșă din împrumuturile imobiliare comerciale pe care Anglo le-a transferat la NAMA a avut o valoare nominală de 9 251 de milioane EUR. Acel transfer a conținut un ajutor în cuantum de 870 de milioane EUR, ceea ce reprezintă 9,4 % din soldurile împrumuturilor nominale transferate. În al doilea rând, în cea de a doua tranșă, Anglo a transferat către NAMA împrumuturi cu o valoare nominală de 6 747 milioane EUR. Acest transfer conținea un ajutor în valoare de 427 de milioane EUR, ceea ce reprezintă 6,3 % din soldurile împrumuturilor nominale transferate. În consecință, procentajul mediu al ajutorului din soldurile împrumuturilor nominale pentru cele două tranșe este de 7,9 %. Atunci când se aplică acest procentaj mediu la tranșele încă neachitate (19 miliarde EUR), valoarea ajutorului pentru aceste tranșe ar fi de aproximativ 1,5 miliarde EUR. În total, cuantumul ajutorului de stat asociat transferului împrumuturilor imobiliare comerciale și de dezvoltare Anglo și împrumuturilor asociate la NAMA poate fi estimat, prin urmare, la aproximativ 2 797 de milioane EUR (58). |
| --- | --- |

(110)

Pot fi formulate o serie de concluzii bazate pe informații disponibile pentru prima și a doua tranșă transferată către NAMA. În primul rând, prima tranșă din împrumuturile imobiliare comerciale pe care Anglo le-a transferat la NAMA a avut o valoare nominală de 9 251 de milioane EUR. Acel transfer a conținut un ajutor în cuantum de 870 de milioane EUR, ceea ce reprezintă 9,4 % din soldurile împrumuturilor nominale transferate. În al doilea rând, în cea de a doua tranșă, Anglo a transferat către NAMA împrumuturi cu o valoare nominală de 6 747 milioane EUR. Acest transfer conținea un ajutor în valoare de 427 de milioane EUR, ceea ce reprezintă 6,3 % din soldurile împrumuturilor nominale transferate. În consecință, procentajul mediu al ajutorului din soldurile împrumuturilor nominale pentru cele două tranșe este de 7,9 %. Atunci când se aplică acest procentaj mediu la tranșele încă neachitate (19 miliarde EUR), valoarea ajutorului pentru aceste tranșe ar fi de aproximativ 1,5 miliarde EUR. În total, cuantumul ajutorului de stat asociat transferului împrumuturilor imobiliare comerciale și de dezvoltare Anglo și împrumuturilor asociate la NAMA poate fi estimat, prin urmare, la aproximativ 2 797 de milioane EUR (58).

| (111) | INBS a transferat solduri ale împrumuturilor cu o valoare nominală de 669 de milioane EUR în prima tranșă. Acel transfer conținea un ajutor în valoare de 70 milioane EUR, ceea ce reprezintă 10,5 % din soldurile împrumuturilor nominale transferate. În cadrul celei de-a doua tranșe, INBS a transferat solduri de împrumut cu o valoare nominală de 591 de milioane EUR. Acest transfer a avut drept rezultat un ajutor în valoare de 43,7 milioane EUR, ceea ce reprezintă 7,4 % din soldurile împrumuturilor nominale transferate. În consecință, procentajul mediu al ajutorului din soldurile împrumuturilor nominale pentru cele două tranșe este de 9 %. Atunci când se aplică acel procentaj mediu la tranșele încă neachitate (7,7 miliarde EUR), cuantumul ajutorului asociat poate fi estimat, prin urmare, la aproximativ 693 de milioane EUR. În total, cuantumul ajutorului de stat asociat transferului împrumuturilor imobiliare comerciale și de dezvoltare INBS și împrumuturilor asociate la NAMA poate fi estimat, prin urmare, la aproximativ 806 milioane EUR (59). |
| --- | --- |

(111)

INBS a transferat solduri ale împrumuturilor cu o valoare nominală de 669 de milioane EUR în prima tranșă. Acel transfer conținea un ajutor în valoare de 70 milioane EUR, ceea ce reprezintă 10,5 % din soldurile împrumuturilor nominale transferate. În cadrul celei de-a doua tranșe, INBS a transferat solduri de împrumut cu o valoare nominală de 591 de milioane EUR. Acest transfer a avut drept rezultat un ajutor în valoare de 43,7 milioane EUR, ceea ce reprezintă 7,4 % din soldurile împrumuturilor nominale transferate. În consecință, procentajul mediu al ajutorului din soldurile împrumuturilor nominale pentru cele două tranșe este de 9 %. Atunci când se aplică acel procentaj mediu la tranșele încă neachitate (7,7 miliarde EUR), cuantumul ajutorului asociat poate fi estimat, prin urmare, la aproximativ 693 de milioane EUR. În total, cuantumul ajutorului de stat asociat transferului împrumuturilor imobiliare comerciale și de dezvoltare INBS și împrumuturilor asociate la NAMA poate fi estimat, prin urmare, la aproximativ 806 milioane EUR (59).

| (112) | Deși cuantumul exact al ajutorului de stat pentru tranșele încă neachitate va fi verificat într-o etapă ulterioară, nu este necesar să se cunoască valoarea exactă a ajutorului conținut în acele ultime tranșe pentru a se evalua compatibilitatea planului comun de restructurare cu Tratatul deoarece: (i) modul în care va fi determinat prețul de transfer a fost acceptat deja de Comisie în Decizia sa privind NAMA (60); (ii) orice eventuală modificare a cuantumului ajutorului nu va afecta evaluarea Comisiei privind autorul din prezenta decizie, având în vedere sumele considerabile deja implicate și faptul că Anglo și INBS vor ieși complet de pe piață; și (iii) în special, un ajutor majorat nu ar intensifica denaturarea concurenței create prin soluționarea entității rezultate în urma concentrării, deoarece nu ar însemna că aceasta ar desfășura mai multe activități concurențiale. |
| --- | --- |

(112)

Deși cuantumul exact al ajutorului de stat pentru tranșele încă neachitate va fi verificat într-o etapă ulterioară, nu este necesar să se cunoască valoarea exactă a ajutorului conținut în acele ultime tranșe pentru a se evalua compatibilitatea planului comun de restructurare cu Tratatul deoarece: (i) modul în care va fi determinat prețul de transfer a fost acceptat deja de Comisie în Decizia sa privind NAMA (60); (ii) orice eventuală modificare a cuantumului ajutorului nu va afecta evaluarea Comisiei privind autorul din prezenta decizie, având în vedere sumele considerabile deja implicate și faptul că Anglo și INBS vor ieși complet de pe piață; și (iii) în special, un ajutor majorat nu ar intensifica denaturarea concurenței create prin soluționarea entității rezultate în urma concentrării, deoarece nu ar însemna că aceasta ar desfășura mai multe activități concurențiale.

6.2.3.   Garanții pentru Anglo și INBS

| (113) | Anglo și INBS au participat, de asemenea, la sistemele de garanții CIFS și ELG [măsurile (a), (c), (g), (j), (l) și (n) menționate în considerentele 66 și 67]. Valoarea datoriilor acoperite pentru fiecare instituție în ambele scheme a fluctuat de-a lungul timpului. De exemplu, în cazul Anglo, creanțele acoperite în schema CIFS au atins vârful de [...] miliarde EUR în septembrie 2008, scăzând la [...] miliarde EUR la 30 iunie 2010, parțial ca urmare a introducerii ELG. În plus, creanțele Anglo acoperite de ELG, au scăzut la [...] miliarde EUR la 31 martie 2011 de la o valoare de vârf de [...] miliarde EUR la 30 iunie 2010 ca urmare a transferului depozitelor sale la Allied Irish Banks. Pentru INBS, poate fi observată aceeași tendință. |
| --- | --- |

(113)

Anglo și INBS au participat, de asemenea, la sistemele de garanții CIFS și ELG [măsurile (a), (c), (g), (j), (l) și (n) menționate în considerentele 66 și 67]. Valoarea datoriilor acoperite pentru fiecare instituție în ambele scheme a fluctuat de-a lungul timpului. De exemplu, în cazul Anglo, creanțele acoperite în schema CIFS au atins vârful de [...] miliarde EUR în septembrie 2008, scăzând la [...] miliarde EUR la 30 iunie 2010, parțial ca urmare a introducerii ELG. În plus, creanțele Anglo acoperite de ELG, au scăzut la [...] miliarde EUR la 31 martie 2011 de la o valoare de vârf de [...] miliarde EUR la 30 iunie 2010 ca urmare a transferului depozitelor sale la Allied Irish Banks. Pentru INBS, poate fi observată aceeași tendință.

| (114) | În plus, atât Anglo cât și INBS au primit garanții de stat privind pasivele pe termen scurt și ELA, în timp ce Anglo a primit, de asemenea, o garanție de stat de [...] la pasivele sale extrabilanțiere. |
| --- | --- |

(114)

În plus, atât Anglo cât și INBS au primit garanții de stat privind pasivele pe termen scurt și ELA, în timp ce Anglo a primit, de asemenea, o garanție de stat de [...] la pasivele sale extrabilanțiere.

| (115) | Trebuie remarcat că, în ceea ce privește societățile aflate în dificultate financiară, în cazul în care o bancă nu este în măsură să adune o creanță suficientă negarantată pentru acoperirea tuturor necesităților sale de finanțare, elementul de ajutor al unei astfel de garanții ar putea ajunge până la nivelul valorii lor nominale. Aceasta a fost, în mod evident, cazul când Anglo și INBS au început să folosească CIFS în 2008 și ELG, garanția pasivelor pe termen scurt în 2010 și garanția pentru ELA, în timp ce Anglo a primit, de asemenea, o garanție de stat pentru pasivele sale extrabilanțiere. În acest context, a existat o suprapunere semnificativă între diferitele garanții, mai precis, schema CIFS și ELG, care ar putea duce la contabilizare dublă. În același timp, sumele acoperite de diferitele garanții au fluctuat de-a lungul timpului (schema CIFS, ELG și ELA). Trebuie reamintit, de asemenea, faptul că participarea celor două bănci la schemele de garanții de stat nu este luată în considerare pentru calcularea cuantumului ajutorului în raport cu activele lor ponderate la risc (denumite în continuare APR) pentru a se stabili dacă este necesară o restructurare în profunzime. Pe de altă parte, va fi luat în considerare elementul de ajutor din garanții în contextul restructurării. Din aceste motive, Comisia nu a calculat cuantumul ajutorului asociat acestor garanții de stat. |
| --- | --- |

(115)

Trebuie remarcat că, în ceea ce privește societățile aflate în dificultate financiară, în cazul în care o bancă nu este în măsură să adune o creanță suficientă negarantată pentru acoperirea tuturor necesităților sale de finanțare, elementul de ajutor al unei astfel de garanții ar putea ajunge până la nivelul valorii lor nominale. Aceasta a fost, în mod evident, cazul când Anglo și INBS au început să folosească CIFS în 2008 și ELG, garanția pasivelor pe termen scurt în 2010 și garanția pentru ELA, în timp ce Anglo a primit, de asemenea, o garanție de stat pentru pasivele sale extrabilanțiere. În acest context, a existat o suprapunere semnificativă între diferitele garanții, mai precis, schema CIFS și ELG, care ar putea duce la contabilizare dublă. În același timp, sumele acoperite de diferitele garanții au fluctuat de-a lungul timpului (schema CIFS, ELG și ELA). Trebuie reamintit, de asemenea, faptul că participarea celor două bănci la schemele de garanții de stat nu este luată în considerare pentru calcularea cuantumului ajutorului în raport cu activele lor ponderate la risc (denumite în continuare APR) pentru a se stabili dacă este necesară o restructurare în profunzime. Pe de altă parte, va fi luat în considerare elementul de ajutor din garanții în contextul restructurării. Din aceste motive, Comisia nu a calculat cuantumul ajutorului asociat acestor garanții de stat.

6.2.4.   Măsurile de ajutor pentru entitatea rezultată în urma concentrării

| (116) | Entitatea rezultată în urma concentrării [...] un capital suplimentar de 3,3 miliarde EUR în cazul în care scenariul de criză se concretizează. |
| --- | --- |

(116)

Entitatea rezultată în urma concentrării [...] un capital suplimentar de 3,3 miliarde EUR în cazul în care scenariul de criză se concretizează.

| (117) | Entitatea rezultată în urma concentrării beneficiază, de asemenea, de garanții de stat la depozitele sale rămase, care se situează la un maximum de 1 miliard EUR, la tranzacțiile sale extrabilanțiere care sunt estimate la un cuantum maxim brut de [...], și o continuare a garanției de stat pentru ELA sau pentru altă facilitate similară pe care o primește, care este estimată a se ridica la [...] la începutul fuziunii. Pentru calcularea cuantumului ajutorului de stat, Comisia constată că în ceea ce privește garanțiile oferite entității fuzionate, se aplică raționamentul de la considerentul 115. |
| --- | --- |

(117)

Entitatea rezultată în urma concentrării beneficiază, de asemenea, de garanții de stat la depozitele sale rămase, care se situează la un maximum de 1 miliard EUR, la tranzacțiile sale extrabilanțiere care sunt estimate la un cuantum maxim brut de [...], și o continuare a garanției de stat pentru ELA sau pentru altă facilitate similară pe care o primește, care este estimată a se ridica la [...] la începutul fuziunii. Pentru calcularea cuantumului ajutorului de stat, Comisia constată că în ceea ce privește garanțiile oferite entității fuzionate, se aplică raționamentul de la considerentul 115.

6.2.5.   Concluzie privind cuantumul ajutorului

| (118) | Pe baza celor de mai sus, ar trebui să se concluzioneze că Anglo a primit ajutor de stat sub formă de recapitalizări și măsuri de salvare a activelor în cuantum de cel puțin 32 de miliarde EUR (43,9 % din RWA). INBS a primit ajutor de stat sub formă de recapitalizări și măsuri de salvare a activelor în cuantum de cel puțin 6,2 miliarde EUR (59 % din RWA). Aceste niveluri sunt substanțial peste pragul de 2 % indicat în Comunicarea privind recapitalizarea (61) și în IAC. |
| --- | --- |

(118)

Pe baza celor de mai sus, ar trebui să se concluzioneze că Anglo a primit ajutor de stat sub formă de recapitalizări și măsuri de salvare a activelor în cuantum de cel puțin 32 de miliarde EUR (43,9 % din RWA). INBS a primit ajutor de stat sub formă de recapitalizări și măsuri de salvare a activelor în cuantum de cel puțin 6,2 miliarde EUR (59 % din RWA). Aceste niveluri sunt substanțial peste pragul de 2 % indicat în Comunicarea privind recapitalizarea (61) și în IAC.

| (119) | În final, ar trebui concluzionat că cuantumul total al ajutorului de stat în cauză, atunci când se adaugă cifrele pentru recapitalizări și pentru măsura de salvare a activelor în favoarea Anglo și INBS, precum și recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării într-un scenariu de criză, poate fi estimat la cel puțin 41,5 miliarde EUR (62). |
| --- | --- |

(119)

În final, ar trebui concluzionat că cuantumul total al ajutorului de stat în cauză, atunci când se adaugă cifrele pentru recapitalizări și pentru măsura de salvare a activelor în favoarea Anglo și INBS, precum și recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării într-un scenariu de criză, poate fi estimat la cel puțin 41,5 miliarde EUR (62).

6.3.   Compatibilitatea ajutorului

| (120) | În evaluarea compatibilității planului comun de restructurare pentru Anglo și INBS, trebuie să se evalueze mai întâi aplicabilitatea articolul 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat înainte de se a evalua dacă planul comun de restructurare îndeplinește cerințele Comunicării privind recapitalizarea și ale Comunicării privind restructurarea. |
| --- | --- |

(120)

În evaluarea compatibilității planului comun de restructurare pentru Anglo și INBS, trebuie să se evalueze mai întâi aplicabilitatea articolul 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat înainte de se a evalua dacă planul comun de restructurare îndeplinește cerințele Comunicării privind recapitalizarea și ale Comunicării privind restructurarea.

6.3.1.   Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității

| (121) | Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat permite Comisiei să declare ajutorul compatibil cu piața internă în cazul în care acesta este destinat „să remedieze perturbări grave ale economiei unui Stat Membru”. În această privință, condițiile de piață au fost dificile la nivel mondial începând din ultimul trimestru al anului 2008. Irlanda, în special, a fost grav afectată de criza financiară. Recesiunea economică combinată cu scăderea prețurilor proprietății și expunerea băncilor irlandeze la creditele pentru dezvoltare funciară și imobiliară au condus la deprecieri semnificative pentru băncile irlandeze. Acestea se confruntă, de asemenea, cu dificultăți persistente în obținerea de finanțări și de capital de pe piețe din cauza incertitudinii asociate cu piața imobiliară din Irlanda. Ca urmare, statul irlandez (suveran) este, de asemenea, supus presiunilor, în cele din urmă ducând la Programul de Sprijin. |
| --- | --- |

(121)

Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat permite Comisiei să declare ajutorul compatibil cu piața internă în cazul în care acesta este destinat „să remedieze perturbări grave ale economiei unui Stat Membru”. În această privință, condițiile de piață au fost dificile la nivel mondial începând din ultimul trimestru al anului 2008. Irlanda, în special, a fost grav afectată de criza financiară. Recesiunea economică combinată cu scăderea prețurilor proprietății și expunerea băncilor irlandeze la creditele pentru dezvoltare funciară și imobiliară au condus la deprecieri semnificative pentru băncile irlandeze. Acestea se confruntă, de asemenea, cu dificultăți persistente în obținerea de finanțări și de capital de pe piețe din cauza incertitudinii asociate cu piața imobiliară din Irlanda. Ca urmare, statul irlandez (suveran) este, de asemenea, supus presiunilor, în cele din urmă ducând la Programul de Sprijin.

| (122) | Comisia a recunoscut că criza financiară mondială poate crea o perturbare gravă a economiei unui stat membru și că măsurile de sprijin pentru bănci pot remedia această perturbare; acest punct de vedere a fost confirmat în Comunicarea privind sectorul bancar (63), Comunicarea privind recapitalizarea, IAC și Comunicarea privind restructurarea. În ceea ce privește economia irlandeză, s-a confirmat în diverse decizii ale Comisiei aprobarea măsurilor întreprinse de Irlanda pentru combaterea crizei financiare (64). |
| --- | --- |

(122)

Comisia a recunoscut că criza financiară mondială poate crea o perturbare gravă a economiei unui stat membru și că măsurile de sprijin pentru bănci pot remedia această perturbare; acest punct de vedere a fost confirmat în Comunicarea privind sectorul bancar (63), Comunicarea privind recapitalizarea, IAC și Comunicarea privind restructurarea. În ceea ce privește economia irlandeză, s-a confirmat în diverse decizii ale Comisiei aprobarea măsurilor întreprinse de Irlanda pentru combaterea crizei financiare (64).

| (123) | Având în vedere circumstanțele specifice din Irlanda, combinate cu situația sa îmbunătățită, dar încă nestabilizată, pe piețele financiare, Comisia consideră că măsurile pot fi examinate în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat. |
| --- | --- |

(123)

Având în vedere circumstanțele specifice din Irlanda, combinate cu situația sa îmbunătățită, dar încă nestabilizată, pe piețele financiare, Comisia consideră că măsurile pot fi examinate în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat.

6.3.2.   Evaluarea compatibilității

| (124) | Anglo, INBS și entitatea rezultată în urma concentrării au beneficiat și vor beneficia de mai multe măsuri de ajutor de stat a căror compatibilitate nu a fost anterior evaluată de Comisie. Acestea includ garanția de stat privind ELA atât pentru Anglo, cât și pentru INBS [măsurile (p) și (q) la care se face referire la considerentul 68], precum și garanțiile de stat și recapitalizarea în cazul simulării de criză[...] [măsurile (r)-(v) la care se face referire la considerentul 69]. Mai mult decât atât, Anglo și INBS au primit măsurile care au fost considerate compatibile de către Comisie ca ajutor de salvare [măsurile (a)-(o) la care se face referire la considerentele 66 și 67], dar care acum vor trebui evaluate pentru a stabili compatibilitatea acestora ca ajutor de restructurare. Este necesar să se evalueze compatibilitatea acestor măsuri, precum și planul comun de restructurare în contextul Comunicărilor privind sectorul bancar, privind recapitalizarea și privind restructurarea. |
| --- | --- |

(124)

Anglo, INBS și entitatea rezultată în urma concentrării au beneficiat și vor beneficia de mai multe măsuri de ajutor de stat a căror compatibilitate nu a fost anterior evaluată de Comisie. Acestea includ garanția de stat privind ELA atât pentru Anglo, cât și pentru INBS [măsurile (p) și (q) la care se face referire la considerentul 68], precum și garanțiile de stat și recapitalizarea în cazul simulării de criză[...] [măsurile (r)-(v) la care se face referire la considerentul 69]. Mai mult decât atât, Anglo și INBS au primit măsurile care au fost considerate compatibile de către Comisie ca ajutor de salvare [măsurile (a)-(o) la care se face referire la considerentele 66 și 67], dar care acum vor trebui evaluate pentru a stabili compatibilitatea acestora ca ajutor de restructurare. Este necesar să se evalueze compatibilitatea acestor măsuri, precum și planul comun de restructurare în contextul Comunicărilor privind sectorul bancar, privind recapitalizarea și privind restructurarea.

| (125) | Deși Anglo și INBS au beneficiat de măsuri de salvare a activelor în timpul transferului activelor la NAMA, reorganizarea Anglo și INBS în sine nu dă naștere unui ajutor de stat sub forma unei măsuri de salvare a activelor. Toate activele și pasivele Anglo și INBS vor fuziona într-o singură entitate exclusiv pentru soluționarea lor în totalitate. Prin urmare, nu este necesar să se evalueze fuziunea și reorganizarea activelor în temeiul IAC. |
| --- | --- |

(125)

Deși Anglo și INBS au beneficiat de măsuri de salvare a activelor în timpul transferului activelor la NAMA, reorganizarea Anglo și INBS în sine nu dă naștere unui ajutor de stat sub forma unei măsuri de salvare a activelor. Toate activele și pasivele Anglo și INBS vor fuziona într-o singură entitate exclusiv pentru soluționarea lor în totalitate. Prin urmare, nu este necesar să se evalueze fuziunea și reorganizarea activelor în temeiul IAC.

6.3.3.   Aplicarea Comunicării privind sectorul bancar și recapitalizarea la măsurile (p)-(v) la care se face referire la considerentele 68 și 69

| (126) | În conformitate cu punctul 15 din Comunicarea privind sectorul bancar, pentru ca un ajutor sau o schemă de ajutoare să fie compatibil(ă) în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat, trebuie să respecte criteriile generale de compatibilitate în temeiul articolului 107 alineatul (3) din Tratat, care implică îndeplinirea următoarelor condiții:






  (i) | oportunitate: ajutorul trebuie să fie bine orientat, pentru a putea realiza efectiv obiectivul de remediere a unei perturbări grave a economiei. Acesta nu ar fi cazul dacă măsura nu ar fi fost oportună pentru a remedia perturbarea; |
| --- | --- | --- |

(126)

În conformitate cu punctul 15 din Comunicarea privind sectorul bancar, pentru ca un ajutor sau o schemă de ajutoare să fie compatibil(ă) în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat, trebuie să respecte criteriile generale de compatibilitate în temeiul articolului 107 alineatul (3) din Tratat, care implică îndeplinirea următoarelor condiții:

(i)

oportunitate: ajutorul trebuie să fie bine orientat, pentru a putea realiza efectiv obiectivul de remediere a unei perturbări grave a economiei. Acesta nu ar fi cazul dacă măsura nu ar fi fost oportună pentru a remedia perturbarea;

| (ii) | necesitate: măsura de ajutor trebuie, în suma și în forma sa, să fie necesară pentru atingerea obiectivului. Această cerință presupune că trebuie să fie în cuantum minim necesar pentru a atinge obiectivul și să ia forma cea mai adecvată pentru a remedia perturbarea; |
| --- | --- |

(ii)

necesitate: măsura de ajutor trebuie, în suma și în forma sa, să fie necesară pentru atingerea obiectivului. Această cerință presupune că trebuie să fie în cuantum minim necesar pentru a atinge obiectivul și să ia forma cea mai adecvată pentru a remedia perturbarea;

| (iii) | proporționalitate: efectele pozitive ale măsurii trebuie să fie în echilibru corect cu denaturările concurenței, pentru ca denaturările să fie limitate la minimul necesar pentru a atinge obiectivele măsurii. |
| --- | --- |

(iii)

proporționalitate: efectele pozitive ale măsurii trebuie să fie în echilibru corect cu denaturările concurenței, pentru ca denaturările să fie limitate la minimul necesar pentru a atinge obiectivele măsurii.

| (127) | Aceste criterii generale se aplică atât pentru recapitalizările, cât și pentru garanții. Comunicarea privind recapitalizarea dezvoltă în continuare cele trei principii ale Comunicării privind sectorul bancar și afirmă că recapitalizările pot contribui la restabilirea stabilității financiare. În special, Comunicarea privind recapitalizarea stipulează la punctul 6 că recapitalizările ar putea fi un răspuns adecvat la problemele instituțiilor financiare care se confruntă cu insolvența. |
| --- | --- |

(127)

Aceste criterii generale se aplică atât pentru recapitalizările, cât și pentru garanții. Comunicarea privind recapitalizarea dezvoltă în continuare cele trei principii ale Comunicării privind sectorul bancar și afirmă că recapitalizările pot contribui la restabilirea stabilității financiare. În special, Comunicarea privind recapitalizarea stipulează la punctul 6 că recapitalizările ar putea fi un răspuns adecvat la problemele instituțiilor financiare care se confruntă cu insolvența.

(i)   Oportunitatea măsurilor

| (128) | Recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării, în cazul simulării de criză [măsura (u) la care se face referire la considerentul 69], are drept scop asigurarea faptului că dispune de capital suficient pentru a respecta cerințele privind capitalul obligatoriu în timpul lichidării portofoliilor de credite Anglo și INBS. O injecție de capital este măsura cea mai directă și eficientă pentru a face față potențialului deficit de capital care ar putea apărea în cazul simulării de criză, deoarece aceasta îmbunătățește în mod direct cota capitalului total al entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(128)

Recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării, în cazul simulării de criză [măsura (u) la care se face referire la considerentul 69], are drept scop asigurarea faptului că dispune de capital suficient pentru a respecta cerințele privind capitalul obligatoriu în timpul lichidării portofoliilor de credite Anglo și INBS. O injecție de capital este măsura cea mai directă și eficientă pentru a face față potențialului deficit de capital care ar putea apărea în cazul simulării de criză, deoarece aceasta îmbunătățește în mod direct cota capitalului total al entității rezultate în urma concentrării.

| (129) | [...]. |
| --- | --- |

(129)

[...].

| (130) | Garanțiile de stat acordate Anglo și INBS pentru ELA pe care o primesc [măsurile (p) și (q) la care se face referire la considerentul 68] și entității rezultate în urma concentrării pentru restul depozitelor sale [măsura (r) la care se face referire la considerentul 69], finanțarea sa interbancară [măsura (v) la care se face referire la considerentul 69], garanția de stat pentru ELA pe care o primește [măsura (t) la care se face referire la considerentul 69] și pasivele extrabilanțiere [măsura (s) la care se face referire la considerentul 69] urmăresc să asigure că finanțarea pe care o primește entitatea rezultată în urma concentrării este sigură și că aceasta nu va falimenta. Această finanțare este necesară pentru a se asigura că Anglo și INBS au fonduri suficiente pentru a-și acoperi activele, în timp ce finanțarea pe care o primește entitatea rezultată în urma concentrării îi va permite să gestioneze în timp portofoliile de credite ale Anglo și INBS. [...]. |
| --- | --- |

(130)

Garanțiile de stat acordate Anglo și INBS pentru ELA pe care o primesc [măsurile (p) și (q) la care se face referire la considerentul 68] și entității rezultate în urma concentrării pentru restul depozitelor sale [măsura (r) la care se face referire la considerentul 69], finanțarea sa interbancară [măsura (v) la care se face referire la considerentul 69], garanția de stat pentru ELA pe care o primește [măsura (t) la care se face referire la considerentul 69] și pasivele extrabilanțiere [măsura (s) la care se face referire la considerentul 69] urmăresc să asigure că finanțarea pe care o primește entitatea rezultată în urma concentrării este sigură și că aceasta nu va falimenta. Această finanțare este necesară pentru a se asigura că Anglo și INBS au fonduri suficiente pentru a-și acoperi activele, în timp ce finanțarea pe care o primește entitatea rezultată în urma concentrării îi va permite să gestioneze în timp portofoliile de credite ale Anglo și INBS. [...].

| (131) | Recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării într-un caz de simulare de criză este oportună, deoarece își îndeplinește în mod eficient obiectivul de a asigura că entitatea rezultată în urma concentrării este în conformitate cu cerințele privind capitalul obligatoriu. Prin urmare, măsura atinge efectiv obiectivul de prevenire a falimentului entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(131)

Recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării într-un caz de simulare de criză este oportună, deoarece își îndeplinește în mod eficient obiectivul de a asigura că entitatea rezultată în urma concentrării este în conformitate cu cerințele privind capitalul obligatoriu. Prin urmare, măsura atinge efectiv obiectivul de prevenire a falimentului entității rezultate în urma concentrării.

| (132) | Măsurile de garanție sunt oportune, deoarece asigură că fuziunea prealabilă a Anglo și INBS și fuziunea ulterioară a entității rezultate în urma concentrării dispun de fonduri suficiente pentru a-și îndeplini sarcinile și împiedică un potențial faliment al entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(132)

Măsurile de garanție sunt oportune, deoarece asigură că fuziunea prealabilă a Anglo și INBS și fuziunea ulterioară a entității rezultate în urma concentrării dispun de fonduri suficiente pentru a-și îndeplini sarcinile și împiedică un potențial faliment al entității rezultate în urma concentrării.

| (133) | Mai mult decât atât, diferitele măsuri de ajutor de stat asigură menținerea stabilității financiare în Irlanda. |
| --- | --- |

(133)

Mai mult decât atât, diferitele măsuri de ajutor de stat asigură menținerea stabilității financiare în Irlanda.

(ii)   Necesitatea – limitarea ajutorului la minim

| (134) | În conformitate cu Comunicarea privind sectorul bancar, măsura de ajutor trebuie, în suma și în forma sa, să fie necesară îndeplinirii obiectivului ajutorului. Această cerință înseamnă că injecția de capital și garanțiile trebuie să fie din suma minimă necesară pentru atingerea obiectivului. În acest context, se poate observa că injecția de capital se va produce numai în cazul simulării de criză și este limitată la o sumă de 3,3 miliarde EUR. Recapitalizarea va asigura că entitatea rezultată în urma concentrării va îndeplini cerințele relevante privind capitalul obligatoriu. În ceea ce privește garanțiile de stat, acestea vor asigura că există fonduri disponibile pentru entitatea rezultată în urma concentrării, astfel încât să își îndeplinească obligațiile conform principiului continuității activității. |
| --- | --- |

(134)

În conformitate cu Comunicarea privind sectorul bancar, măsura de ajutor trebuie, în suma și în forma sa, să fie necesară îndeplinirii obiectivului ajutorului. Această cerință înseamnă că injecția de capital și garanțiile trebuie să fie din suma minimă necesară pentru atingerea obiectivului. În acest context, se poate observa că injecția de capital se va produce numai în cazul simulării de criză și este limitată la o sumă de 3,3 miliarde EUR. Recapitalizarea va asigura că entitatea rezultată în urma concentrării va îndeplini cerințele relevante privind capitalul obligatoriu. În ceea ce privește garanțiile de stat, acestea vor asigura că există fonduri disponibile pentru entitatea rezultată în urma concentrării, astfel încât să își îndeplinească obligațiile conform principiului continuității activității.

| (135) | În ceea ce privește remunerația pe care entitatea rezultată în urma concentrării trebuie să o plătească pentru recapitalizare, statul nu va primi nicio remunerație fixă pentru recapitalizare. De asemenea, Anglo, INBS și entitatea rezultată în urma concentrării nu plătesc comision la garanția pentru ELA, iar entitatea rezultată în urma concentrării nu plătește comision pentru garanția privind pasivele extrabilanțiere. În plus, entitatea rezultată în urma concentrării va înceta să plătească comisionul pentru garanția privind depozitele și finanțarea interbancară odată ce schema ELG a expirat. |
| --- | --- |

(135)

În ceea ce privește remunerația pe care entitatea rezultată în urma concentrării trebuie să o plătească pentru recapitalizare, statul nu va primi nicio remunerație fixă pentru recapitalizare. De asemenea, Anglo, INBS și entitatea rezultată în urma concentrării nu plătesc comision la garanția pentru ELA, iar entitatea rezultată în urma concentrării nu plătește comision pentru garanția privind pasivele extrabilanțiere. În plus, entitatea rezultată în urma concentrării va înceta să plătească comisionul pentru garanția privind depozitele și finanțarea interbancară odată ce schema ELG a expirat.

| (136) | În ceea ce privește recapitalizarea, punctele 15 și 44 din Comunicarea privind recapitalizarea explică faptul că, în cazuri justificate corespunzător, poate fi acceptată o remunerație mai mică pe termen scurt pentru băncile aflate în dificultate, cu condiția ca lipsa remunerației să se reflecte în planul de restructurare. Entitatea rezultată în urma concentrării este, în esență, un vehicul de soluționare care va facilita reorganizarea Anglo și INBS. Aceasta nu va efectua alte activități economice în afară de cele necesare pentru a pune la punct portofoliul de credite. Irlanda a oferit angajamentele necesare în acest sens (a se vedea secțiunea 2.3.2). Anglo și INBS vor dispărea de pe piețele irlandeze de creditare și depozitare. Se poate concluziona că restructurarea în această formă compensează lipsa remunerației. În cele din urmă, Anglo și INBS au fost naționalizate complet și acționarii lor și-au pierdut drepturile și interesele în cadrul ambelor instituții. În consecință, orice venituri potențiale realizate la finalizarea procesului de reorganizare a entității rezultate în urma concentrării vor aparține în întregime statului. |
| --- | --- |

(136)

În ceea ce privește recapitalizarea, punctele 15 și 44 din Comunicarea privind recapitalizarea explică faptul că, în cazuri justificate corespunzător, poate fi acceptată o remunerație mai mică pe termen scurt pentru băncile aflate în dificultate, cu condiția ca lipsa remunerației să se reflecte în planul de restructurare. Entitatea rezultată în urma concentrării este, în esență, un vehicul de soluționare care va facilita reorganizarea Anglo și INBS. Aceasta nu va efectua alte activități economice în afară de cele necesare pentru a pune la punct portofoliul de credite. Irlanda a oferit angajamentele necesare în acest sens (a se vedea secțiunea 2.3.2). Anglo și INBS vor dispărea de pe piețele irlandeze de creditare și depozitare. Se poate concluziona că restructurarea în această formă compensează lipsa remunerației. În cele din urmă, Anglo și INBS au fost naționalizate complet și acționarii lor și-au pierdut drepturile și interesele în cadrul ambelor instituții. În consecință, orice venituri potențiale realizate la finalizarea procesului de reorganizare a entității rezultate în urma concentrării vor aparține în întregime statului.

| (137) | Comunicarea privind sectorul bancar presupune la punctul 26 că, pentru schemele de garantare, trebuie plătit un comision adecvat, care trebuie stabilit cât mai aproape posibil de ceea ce se consideră a fi prețul pieței, însă luând în considerare potențialele dificultăți pentru beneficiari de a suporta sumele care ar putea fi percepute în mod corespunzător. Astfel cum se precizează la considerentul 135, trebuie să se constate că entitatea rezultată în urma concentrării va fi însărcinată cu reorganizarea Anglo și INBS. Având în vedere aceste circumstanțe, trebuie concluzionat că se justifică faptul că entitatea rezultată în urma concentrării nu a plătit un comision pentru garanție. |
| --- | --- |

(137)

Comunicarea privind sectorul bancar presupune la punctul 26 că, pentru schemele de garantare, trebuie plătit un comision adecvat, care trebuie stabilit cât mai aproape posibil de ceea ce se consideră a fi prețul pieței, însă luând în considerare potențialele dificultăți pentru beneficiari de a suporta sumele care ar putea fi percepute în mod corespunzător. Astfel cum se precizează la considerentul 135, trebuie să se constate că entitatea rezultată în urma concentrării va fi însărcinată cu reorganizarea Anglo și INBS. Având în vedere aceste circumstanțe, trebuie concluzionat că se justifică faptul că entitatea rezultată în urma concentrării nu a plătit un comision pentru garanție.

| (138) | Trebuie să se concluzioneze că recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării într-un caz de simulare de criză, precum și garanțiile de stat pentru Anglo, INBS și entitatea rezultată în urma concentrării sunt necesare pentru a asigura adecvarea capitalului celei din urmă și pentru a asigura disponibilitatea de fonduri suficiente, reducând, totodată, riscul potențial de faliment al entității rezultate în urma concentrării. În ceea ce privește remunerarea măsurilor de ajutor pentru a menține ajutorul la minim, neachitarea unei remunerații este justificată, având în vedere reorganizarea Anglo și INBS de către entitatea rezultată în urma concentrării. |
| --- | --- |

(138)

Trebuie să se concluzioneze că recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării într-un caz de simulare de criză, precum și garanțiile de stat pentru Anglo, INBS și entitatea rezultată în urma concentrării sunt necesare pentru a asigura adecvarea capitalului celei din urmă și pentru a asigura disponibilitatea de fonduri suficiente, reducând, totodată, riscul potențial de faliment al entității rezultate în urma concentrării. În ceea ce privește remunerarea măsurilor de ajutor pentru a menține ajutorul la minim, neachitarea unei remunerații este justificată, având în vedere reorganizarea Anglo și INBS de către entitatea rezultată în urma concentrării.

(iii)   Proporționalitatea – măsuri de limitare a efectelor colaterale negative

| (139) | Entitatea rezultată în urma concentrării va asigura reorganizarea Anglo și INBS și, în consecință, cele două instituții vor ieși de pe piețele irlandeze de depozitare și creditare. Astfel cum s-a stabilit la considerentul 105, entitatea rezultată în urma concentrării va desfășura un număr limitat de activități economice în vederea gestionării portofoliilor de credite Anglo și INBS. Comisia constată în mod pozitiv faptul că Irlanda a oferit angajamentele necesare pentru a asigura că activitățile economice desfășurate de entitatea rezultată în urma concentrării vor fi limitate la minim. Împrumuturile acordate de entitatea rezultată în urma concentrării vor fi în contextul unic al gestionării portofoliilor de credite moștenite de la Anglo și INBS (restructurarea creditelor, menținerea valorii garanției) și vor fi supuse unor restricții stricte. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va colecta nici depozite și nici nu se va angaja în activități noi. Prin urmare, denaturarea concurenței cauzată de ajutorul masiv acordat Anglo, INBS și entității rezultate în urma concentrării va fi limitată. |
| --- | --- |

(139)

Entitatea rezultată în urma concentrării va asigura reorganizarea Anglo și INBS și, în consecință, cele două instituții vor ieși de pe piețele irlandeze de depozitare și creditare. Astfel cum s-a stabilit la considerentul 105, entitatea rezultată în urma concentrării va desfășura un număr limitat de activități economice în vederea gestionării portofoliilor de credite Anglo și INBS. Comisia constată în mod pozitiv faptul că Irlanda a oferit angajamentele necesare pentru a asigura că activitățile economice desfășurate de entitatea rezultată în urma concentrării vor fi limitate la minim. Împrumuturile acordate de entitatea rezultată în urma concentrării vor fi în contextul unic al gestionării portofoliilor de credite moștenite de la Anglo și INBS (restructurarea creditelor, menținerea valorii garanției) și vor fi supuse unor restricții stricte. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va colecta nici depozite și nici nu se va angaja în activități noi. Prin urmare, denaturarea concurenței cauzată de ajutorul masiv acordat Anglo, INBS și entității rezultate în urma concentrării va fi limitată.

| (140) | Trebuie să se concluzioneze că: (i) recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării într-un caz de simulare de criză și garanțiile sunt oportune pentru a asigura reorganizarea Anglo și INBS; (ii) Anglo și INBS vor ieși de pe piețele irlandeze de depozitare și creditare; (iii) faptul că investițiile în Anglo, INBS și entitatea rezultată în urma concentrării nu vor oferi nicio remunerație sau bilanț pozitiv se justifică în circumstanțele cauzei; și (iv) există suficiente măsuri de limitare a efectelor colaterale negative pentru alți concurenți. |
| --- | --- |

(140)

Trebuie să se concluzioneze că: (i) recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării într-un caz de simulare de criză și garanțiile sunt oportune pentru a asigura reorganizarea Anglo și INBS; (ii) Anglo și INBS vor ieși de pe piețele irlandeze de depozitare și creditare; (iii) faptul că investițiile în Anglo, INBS și entitatea rezultată în urma concentrării nu vor oferi nicio remunerație sau bilanț pozitiv se justifică în circumstanțele cauzei; și (iv) există suficiente măsuri de limitare a efectelor colaterale negative pentru alți concurenți.

6.3.4.   Aplicarea Comunicării privind restructurarea

| (141) | Comunicarea privind restructurarea stabilește normele privind ajutoarele de stat aplicabile restructurării instituțiilor financiare în contextul crizei financiare actuale. În conformitate cu Comunicarea privind restructurarea, pentru a fi compatibilă cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat, restructurarea unei instituții financiare în contextul crizei financiare actuale trebuie:






  (i) | să conducă la restabilirea viabilității băncii sau la lichidarea corectă a băncii; |
| --- | --- | --- |

(141)

Comunicarea privind restructurarea stabilește normele privind ajutoarele de stat aplicabile restructurării instituțiilor financiare în contextul crizei financiare actuale. În conformitate cu Comunicarea privind restructurarea, pentru a fi compatibilă cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat, restructurarea unei instituții financiare în contextul crizei financiare actuale trebuie:

(i)

să conducă la restabilirea viabilității băncii sau la lichidarea corectă a băncii;

| (ii) | să includă contribuții proprii suficiente din partea beneficiarului (repartizarea sarcinilor); |
| --- | --- |

(ii)

să includă contribuții proprii suficiente din partea beneficiarului (repartizarea sarcinilor);

| (iii) | să conțină suficiente măsuri de limitare a denaturării concurenței. |
| --- | --- |

(iii)

să conțină suficiente măsuri de limitare a denaturării concurenței.

6.3.4.1.   O reorganizare corectă a entității rezultate în urma concentrării

| (142) | Planul comun de restructurare are în vedere o reorganizare corectă a Anglo și INBS de către entitatea rezultată în urma concentrării. Prin urmare, nu este necesară evaluarea viabilității entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(142)

Planul comun de restructurare are în vedere o reorganizare corectă a Anglo și INBS de către entitatea rezultată în urma concentrării. Prin urmare, nu este necesară evaluarea viabilității entității rezultate în urma concentrării.

| (143) | Planul comun de restructurare prezintă o reorganizare corectă a Anglo și INBS pe baza ajutoarelor de stat. Portofoliile de credite moștenire de la ambele bănci vor fi gestionate pe o perioadă de 10 ani. Irlanda a estimat injecții de capital necesare în [...] pentru a proteja entitatea rezultată în urma concentrării împotriva oricărui risc de faliment. În plus, entitatea rezultată în urma concentrării va beneficia de garanții de stat pentru a continua operațiunile necesare gestionării activelor Anglo și INBS. |
| --- | --- |

(143)

Planul comun de restructurare prezintă o reorganizare corectă a Anglo și INBS pe baza ajutoarelor de stat. Portofoliile de credite moștenire de la ambele bănci vor fi gestionate pe o perioadă de 10 ani. Irlanda a estimat injecții de capital necesare în [...] pentru a proteja entitatea rezultată în urma concentrării împotriva oricărui risc de faliment. În plus, entitatea rezultată în urma concentrării va beneficia de garanții de stat pentru a continua operațiunile necesare gestionării activelor Anglo și INBS.

| (144) | În consecință, se pun în aplicare în mod corect condițiile de gestionare a activelor entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(144)

În consecință, se pun în aplicare în mod corect condițiile de gestionare a activelor entității rezultate în urma concentrării.

6.3.4.2.   Contribuția proprie/repartizarea sarcinilor

| (145) | Comunicarea privind restructurarea arată că este necesară o contribuție adecvată din partea beneficiarului pentru limitarea ajutorului la minim și abordarea denaturărilor concurenței și a hazardului moral. În acest scop: (a) trebuie limitate atât costurile de restructurare, cât și cuantumul ajutorului și (b) este necesară o contribuție proprie semnificativă. |
| --- | --- |

(145)

Comunicarea privind restructurarea arată că este necesară o contribuție adecvată din partea beneficiarului pentru limitarea ajutorului la minim și abordarea denaturărilor concurenței și a hazardului moral. În acest scop: (a) trebuie limitate atât costurile de restructurare, cât și cuantumul ajutorului și (b) este necesară o contribuție proprie semnificativă.

(a)   Limitarea costurilor de restructurare și a cuantumului ajutorului

| (146) | Principiile Comunicării privind restructurarea impun ca valoarea totală a ajutorului să fie limitată la minim și ca băncile să își utilizeze mai întâi propriile resurse pentru finanțarea restructurării. |
| --- | --- |

(146)

Principiile Comunicării privind restructurarea impun ca valoarea totală a ajutorului să fie limitată la minim și ca băncile să își utilizeze mai întâi propriile resurse pentru finanțarea restructurării.

| (147) | Irlanda a decis că Anglo și INBS nu ar trebui să își continue activitatea, având în vedere pierderile masive suferite de ambele instituții și incertitudinea pe care continuarea activităților lor ar transmite-o pieței. În special, statul ar fi supus riscului de a fi nevoit să injecteze în permanență capital în Anglo și INBS, atâta timp cât ambele bănci sunt active, pentru a acoperi pierderile și pentru a asigura că ambele instituții îndeplinesc noile cerințe de capital stabilite de Financial Regulator (organismul de reglementare financiară). Prin alegerea reorganizării ambelor bănci, Irlanda a pus capăt speculațiilor pieței privind Anglo și INBS și a clarificat costul ajutorului de stat pentru acestea. |
| --- | --- |

(147)

Irlanda a decis că Anglo și INBS nu ar trebui să își continue activitatea, având în vedere pierderile masive suferite de ambele instituții și incertitudinea pe care continuarea activităților lor ar transmite-o pieței. În special, statul ar fi supus riscului de a fi nevoit să injecteze în permanență capital în Anglo și INBS, atâta timp cât ambele bănci sunt active, pentru a acoperi pierderile și pentru a asigura că ambele instituții îndeplinesc noile cerințe de capital stabilite de Financial Regulator (organismul de reglementare financiară). Prin alegerea reorganizării ambelor bănci, Irlanda a pus capăt speculațiilor pieței privind Anglo și INBS și a clarificat costul ajutorului de stat pentru acestea.

| (148) | Această decizie a Irlandei, împreună cu angajamentele prezentate la secțiunea 2.3.2, vor garanta că ajutorul nu este utilizat pentru dezvoltarea de noi activități, care ar necesita capital și finanțare, contribuind, astfel, la limitarea cuantumului ajutorului la minim. În special, entitatea rezultată în urma concentrării nu se va angaja în noi creditări și își va limita activitățile la gestionarea portofoliului de credite moștenite de la Anglo și INBS, conform unor restricții stricte. |
| --- | --- |

(148)

Această decizie a Irlandei, împreună cu angajamentele prezentate la secțiunea 2.3.2, vor garanta că ajutorul nu este utilizat pentru dezvoltarea de noi activități, care ar necesita capital și finanțare, contribuind, astfel, la limitarea cuantumului ajutorului la minim. În special, entitatea rezultată în urma concentrării nu se va angaja în noi creditări și își va limita activitățile la gestionarea portofoliului de credite moștenite de la Anglo și INBS, conform unor restricții stricte.

| (149) | În cadrul soluționării Anglo și INBS, Irlanda a decis să fuzioneze cele două entități în vederea gestionării unui singur vehicul de soluționare. Această soluție este de natură să creeze sinergii în ceea ce privește modul de gestionare a portofoliilor de credite, resursele umane și gestionarea finanțării. Deși limitate, aceste sinergii vor facilita modul de gestionare a activelor. [...] Concentrarea celor două entități în acest caz specific limitează capitalul pe care Irlanda trebuie să îl injecteze în aceste bănci. |
| --- | --- |

(149)

În cadrul soluționării Anglo și INBS, Irlanda a decis să fuzioneze cele două entități în vederea gestionării unui singur vehicul de soluționare. Această soluție este de natură să creeze sinergii în ceea ce privește modul de gestionare a portofoliilor de credite, resursele umane și gestionarea finanțării. Deși limitate, aceste sinergii vor facilita modul de gestionare a activelor. [...] Concentrarea celor două entități în acest caz specific limitează capitalul pe care Irlanda trebuie să îl injecteze în aceste bănci.

| (150) | În general, fuzionarea celor două bănci va simplifica structura reorganizării, având potențialul de a reduce costurile structurale, deși într-o măsură limitată. |
| --- | --- |

(150)

În general, fuzionarea celor două bănci va simplifica structura reorganizării, având potențialul de a reduce costurile structurale, deși într-o măsură limitată.

| (151) | Alternativ, Irlanda ar putea lua în considerare o lichidare imediată a Anglo și INBS. Cu toate acestea, Comisia este de părere că o lichidare ar fi mai costisitoare decât o reorganizare ordonată și ar necesita mai multe ajutoare de stat. [...]. |
| --- | --- |

(151)

Alternativ, Irlanda ar putea lua în considerare o lichidare imediată a Anglo și INBS. Cu toate acestea, Comisia este de părere că o lichidare ar fi mai costisitoare decât o reorganizare ordonată și ar necesita mai multe ajutoare de stat. [...].

| (152) | În ceea ce privește împrumuturile comerciale transferate către entitatea rezultată în urma concentrării de la Anglo, planul comun de restructurare prevede deprecieri ale valorii nominale a [...] (65). Având în vedere nivelurile de reducere estimate de consilierii de piață ai Anglo în mai 2010, vânzarea de urgență a împrumuturilor non-NAMA de la Anglo ar implica pierderi substanțial mai mari decât o gestionare ordonată a portofoliului de credite ([...]) (66). În concluzie, pierderile care ar fi suportate în cazul unei lichidări imediate a Anglo ar implica pierderi mai mari aferente creditelor dacă ar fi gestionate pe o perioadă îndelungată. Trebuie subliniat că, în special în ceea ce privește creditele irlandeze, nu a avut loc nicio tranzacție de amploarea celei prezentate aici. În consecință, toate cifrele sunt estimări bazate pe evaluarea efectuată de experți și, în cazul vânzării rapide, nu există certitudinea că ar putea fi găsit un cumpărător pentru acel volum enorm de active, chiar și la prețuri foarte mici. |
| --- | --- |

(152)

În ceea ce privește împrumuturile comerciale transferate către entitatea rezultată în urma concentrării de la Anglo, planul comun de restructurare prevede deprecieri ale valorii nominale a [...] (65). Având în vedere nivelurile de reducere estimate de consilierii de piață ai Anglo în mai 2010, vânzarea de urgență a împrumuturilor non-NAMA de la Anglo ar implica pierderi substanțial mai mari decât o gestionare ordonată a portofoliului de credite ([...]) (66). În concluzie, pierderile care ar fi suportate în cazul unei lichidări imediate a Anglo ar implica pierderi mai mari aferente creditelor dacă ar fi gestionate pe o perioadă îndelungată. Trebuie subliniat că, în special în ceea ce privește creditele irlandeze, nu a avut loc nicio tranzacție de amploarea celei prezentate aici. În consecință, toate cifrele sunt estimări bazate pe evaluarea efectuată de experți și, în cazul vânzării rapide, nu există certitudinea că ar putea fi găsit un cumpărător pentru acel volum enorm de active, chiar și la prețuri foarte mici.

| (153) | Într-un proces de lichidare, veniturile realizate din vânzarea activelor ar fi distribuite pentru rambursarea deținătorilor de obligațiuni preferențiale, a deponenților și a finanțărilor BCE/CBI garantate de stat. [...]. |
| --- | --- |

(153)

Într-un proces de lichidare, veniturile realizate din vânzarea activelor ar fi distribuite pentru rambursarea deținătorilor de obligațiuni preferențiale, a deponenților și a finanțărilor BCE/CBI garantate de stat. [...].

| (154) | În Anglo, o creanță negarantată de aproximativ [...] miliarde EUR nu este acoperită de garanția de stat (67). [...]. Restul creanței negarantate în cadrul Anglo (aproximativ 3 miliarde EUR) este garantat de stat și titularii creanței respective ar fi plătiți la valoarea nominală de către stat. În total, în caz de lichidare, titularii de obligațiuni preferențiale negarantate ar contribui astfel la pierderi cu o sumă netă de cel mult [...] miliarde EUR. Această sumă este depășită de pierderile suplimentare care ar rezulta din vânzarea activelor Anglo în regim de urgență. |
| --- | --- |

(154)

În Anglo, o creanță negarantată de aproximativ [...] miliarde EUR nu este acoperită de garanția de stat (67). [...]. Restul creanței negarantate în cadrul Anglo (aproximativ 3 miliarde EUR) este garantat de stat și titularii creanței respective ar fi plătiți la valoarea nominală de către stat. În total, în caz de lichidare, titularii de obligațiuni preferențiale negarantate ar contribui astfel la pierderi cu o sumă netă de cel mult [...] miliarde EUR. Această sumă este depășită de pierderile suplimentare care ar rezulta din vânzarea activelor Anglo în regim de urgență.

| (155) | În plus, în caz de lichidare, titularii creanței subordonate ar trebui să își asume pierderile. Cu toate acestea, întrucât creanțele subordonate au fost răscumpărate în ultimii ani, iar celelalte creanțe subordonate restante sunt mici, aceste pierderi nu ar compensa ajutorul de stat suplimentar necesar pentru rambursarea celorlalți titulari de creanțe mai preferențiale (68). |
| --- | --- |

(155)

În plus, în caz de lichidare, titularii creanței subordonate ar trebui să își asume pierderile. Cu toate acestea, întrucât creanțele subordonate au fost răscumpărate în ultimii ani, iar celelalte creanțe subordonate restante sunt mici, aceste pierderi nu ar compensa ajutorul de stat suplimentar necesar pentru rambursarea celorlalți titulari de creanțe mai preferențiale (68).

| (156) | În concluzie, o lichidare rapidă a portofoliului de credite, presupunând că ar fi posibilă – lucru departe de a fi cert – ar presupune un cost pentru Irlanda mai mare decât cheltuielile suportate prin gestionarea timp de 10 ani a activelor Anglo și INBS, avută în vedere, caz în care activele mai ușor de vândut vor fi vândute primele, iar activele pentru care nu există o piață vor fi păstrate pentru mai mulți ani. |
| --- | --- |

(156)

În concluzie, o lichidare rapidă a portofoliului de credite, presupunând că ar fi posibilă – lucru departe de a fi cert – ar presupune un cost pentru Irlanda mai mare decât cheltuielile suportate prin gestionarea timp de 10 ani a activelor Anglo și INBS, avută în vedere, caz în care activele mai ușor de vândut vor fi vândute primele, iar activele pentru care nu există o piață vor fi păstrate pentru mai mulți ani.

| (157) | În ceea ce privește INBS, considerentele aplicate sunt similare celor pentru Anglo în ceea ce privește portofoliul moștenit de credite comerciale al băncii (transferat aproape integral către NAMA). Marea majoritate a pasivelor INBS sunt garantate, de asemenea, de Irlanda (69). |
| --- | --- |

(157)

În ceea ce privește INBS, considerentele aplicate sunt similare celor pentru Anglo în ceea ce privește portofoliul moștenit de credite comerciale al băncii (transferat aproape integral către NAMA). Marea majoritate a pasivelor INBS sunt garantate, de asemenea, de Irlanda (69).

| (158) | În ceea ce privește portofoliul de credite ipotecare moștenite al INBS, în planul de restructurare INBS, Irlanda a arătat că, pe baza calității portofoliului și a informațiilor de piață disponibile cu privire la tranzacțiile care implică active similare de calitate superioară în Irlanda și Regatul Unit, [...], este rezonabil să se anticipeze o reducere importantă la orice tranzacții pe termen scurt în cadrul portofoliului de credite ipotecare al INBS. |
| --- | --- |

(158)

În ceea ce privește portofoliul de credite ipotecare moștenite al INBS, în planul de restructurare INBS, Irlanda a arătat că, pe baza calității portofoliului și a informațiilor de piață disponibile cu privire la tranzacțiile care implică active similare de calitate superioară în Irlanda și Regatul Unit, [...], este rezonabil să se anticipeze o reducere importantă la orice tranzacții pe termen scurt în cadrul portofoliului de credite ipotecare al INBS.

| (159) | Planul comun de restructurare prevede pierderi totale pentru portofoliul de credite ipotecare al INBS de aproximativ [...], pe baza unor deprecieri de [...]. În cazul în care portofoliul de credite ipotecare ar urma să fie vândut în 2011, [...]. Beneficiul unei reorganizări ordonate a INBS ar putea fi redus în cazul în care s-ar oferi o reducere mai mare decât cea preconizată pentru portofoliul de credite ipotecare. Cu toate acestea, este probabil ca reducerea [...]. |
| --- | --- |

(159)

Planul comun de restructurare prevede pierderi totale pentru portofoliul de credite ipotecare al INBS de aproximativ [...], pe baza unor deprecieri de [...]. În cazul în care portofoliul de credite ipotecare ar urma să fie vândut în 2011, [...]. Beneficiul unei reorganizări ordonate a INBS ar putea fi redus în cazul în care s-ar oferi o reducere mai mare decât cea preconizată pentru portofoliul de credite ipotecare. Cu toate acestea, este probabil ca reducerea [...].

| (160) | Trebuie concluzionat că reorganizarea ordonată a Anglo și INBS prin intermediul unei entități rezultate în urma unei concentrări limitează costurile de restructurare și cuantumul ajutorului de stat la minimul necesar. |
| --- | --- |

(160)

Trebuie concluzionat că reorganizarea ordonată a Anglo și INBS prin intermediul unei entități rezultate în urma unei concentrări limitează costurile de restructurare și cuantumul ajutorului de stat la minimul necesar.

(b)   Contribuția proprie semnificativă

| (161) | Principiile privind contribuția proprie a băncii beneficiare în faza de restructurare impun ca: (i) banca beneficiară să utilizeze, în măsura posibilului, resursele proprii pentru finanțarea restructurării, de exemplu, prin vânzarea de active; și (ii) costurile asociate restructurării să fie, de asemenea, suportate în mod adecvat de cei care au investit în bancă prin absorbția pierderilor cu capital disponibil și prin plata unei remunerații adecvate pentru intervențiile statului. Obiectivul de repartizare a sarcinilor este unul dublu: limitarea denaturării concurenței și abordarea hazardului moral (70). |
| --- | --- |

(161)

Principiile privind contribuția proprie a băncii beneficiare în faza de restructurare impun ca: (i) banca beneficiară să utilizeze, în măsura posibilului, resursele proprii pentru finanțarea restructurării, de exemplu, prin vânzarea de active; și (ii) costurile asociate restructurării să fie, de asemenea, suportate în mod adecvat de cei care au investit în bancă prin absorbția pierderilor cu capital disponibil și prin plata unei remunerații adecvate pentru intervențiile statului. Obiectivul de repartizare a sarcinilor este unul dublu: limitarea denaturării concurenței și abordarea hazardului moral (70).

(i)   Contribuția proprie a instituțiilor în cauză

| (162) | În prezenta reorganizare a Anglo și INBS, contribuția proprie a ambelor instituții la restructurarea lor este maximizată, deoarece toate activele sunt identificate pentru vânzare și veniturile sunt alocate integral finanțării reorganizării. Cu toate acestea, valoarea activelor este atât de depreciată încât veniturile obținute din vânzarea acestora sunt foarte scăzute față de capitalul injectat în cele două bănci. |
| --- | --- |

(162)

În prezenta reorganizare a Anglo și INBS, contribuția proprie a ambelor instituții la restructurarea lor este maximizată, deoarece toate activele sunt identificate pentru vânzare și veniturile sunt alocate integral finanțării reorganizării. Cu toate acestea, valoarea activelor este atât de depreciată încât veniturile obținute din vânzarea acestora sunt foarte scăzute față de capitalul injectat în cele două bănci.

| (163) | În plus, ambele bănci și-au vândut portofoliile de depozite. |
| --- | --- |

(163)

În plus, ambele bănci și-au vândut portofoliile de depozite.

(ii)   Repartizarea sarcinilor de către acționari și creditorii subordonați

| (164) | În ceea ce privește repartizarea sarcinilor, Comunicarea privind restructurarea prevede că nu doar statul, ci și investitorii din trecut ai băncii și foștii acționari suportă costurile de restructurare. |
| --- | --- |

(164)

În ceea ce privește repartizarea sarcinilor, Comunicarea privind restructurarea prevede că nu doar statul, ci și investitorii din trecut ai băncii și foștii acționari suportă costurile de restructurare.

| (165) | În cazul special al Anglo, acționarii privați au fost complet „șterși”, iar banca a fost complet naționalizată. |
| --- | --- |

(165)

În cazul special al Anglo, acționarii privați au fost complet „șterși”, iar banca a fost complet naționalizată.

| (166) | În ceea ce privește INBS, înainte de recapitalizarea de către stat, INBS era deținută de către membrii săi. În special „membrii participanți” (persoane care au un cont de depozit la INBS) aveau dreptul la câștiguri din orice excedent de active realizat în caz de demutualizare (transformarea INBS într-o bancă obișnuită), lichidare sau dizolvare. Ca urmare a primei recapitalizări a INBS, statul a preluat controlul deplin al INBS prin emiterea de acțiuni speciale de investiții, în urma căreia membrii și-au pierdut toate drepturile la câștiguri din excedente activelor realizate în beneficiul statului (de exemplu, în cazul vânzării INBS). Prin urmare, drepturile economice ale membrilor participanți au fost complet „șterse”. |
| --- | --- |

(166)

În ceea ce privește INBS, înainte de recapitalizarea de către stat, INBS era deținută de către membrii săi. În special „membrii participanți” (persoane care au un cont de depozit la INBS) aveau dreptul la câștiguri din orice excedent de active realizat în caz de demutualizare (transformarea INBS într-o bancă obișnuită), lichidare sau dizolvare. Ca urmare a primei recapitalizări a INBS, statul a preluat controlul deplin al INBS prin emiterea de acțiuni speciale de investiții, în urma căreia membrii și-au pierdut toate drepturile la câștiguri din excedente activelor realizate în beneficiul statului (de exemplu, în cazul vânzării INBS). Prin urmare, drepturile economice ale membrilor participanți au fost complet „șterse”.

| (167) | Atât acționarii Anglo, cât și membrii INBS au avut, astfel, o contribuție maximă prin transferul către stat al controlului și al dreptului de proprietate asupra instituțiilor. |
| --- | --- |

(167)

Atât acționarii Anglo, cât și membrii INBS au avut, astfel, o contribuție maximă prin transferul către stat al controlului și al dreptului de proprietate asupra instituțiilor.

| (168) | Titularii creanțelor subordonate au contribuit, de asemenea, într-o măsură semnificativă la restructurare prin intermediul a două exerciții de gestionare a pasivelor (denumite în continuare „EGP”) în cadrul Anglo și INBS. Cele două exerciții de gestionare a pasivelor Anglo s-au desfășurat în august 2009 și, respectiv, decembrie 2010, au cristalizat pierderi importante pentru titularii de obligațiuni, au generat profituri înainte de impozitare de aproximativ 3,5 miliarde EUR și au furnizat băncii capital suplimentar de bază de rangul I (71). INBS a desfășurat un EGP în 2009, titularii de obligațiuni schimbându-și titlurile de valoare la o reducere de 42 % la valoarea nominală, eliberând astfel 112 milioane EUR de capital de bază de rangul I pentru instituție. |
| --- | --- |

(168)

Titularii creanțelor subordonate au contribuit, de asemenea, într-o măsură semnificativă la restructurare prin intermediul a două exerciții de gestionare a pasivelor (denumite în continuare „EGP”) în cadrul Anglo și INBS. Cele două exerciții de gestionare a pasivelor Anglo s-au desfășurat în august 2009 și, respectiv, decembrie 2010, au cristalizat pierderi importante pentru titularii de obligațiuni, au generat profituri înainte de impozitare de aproximativ 3,5 miliarde EUR și au furnizat băncii capital suplimentar de bază de rangul I (71). INBS a desfășurat un EGP în 2009, titularii de obligațiuni schimbându-și titlurile de valoare la o reducere de 42 % la valoarea nominală, eliberând astfel 112 milioane EUR de capital de bază de rangul I pentru instituție.

| (169) | În total, entitatea rezultată în urma concentrării va deține 500 de milioane EUR din pasivele subordonate (la 31 decembrie 2010), semnificativ mai puțin decât creanța subordonată deținută de Anglo și INBS la 31 decembrie 2008 (respectiv 5 miliarde EUR și 300 de milioane EUR), ilustrând pierderile masive preluate de titularii obligațiunilor subordonate. În plus, Irlanda s-a angajat că entitatea rezultată în urma concentrării nu va plăti cupoane sau exercita apeluri privind instrumente de creanțe subordonate și instrumente hibrid de capital dacă nu este obligată prin lege să facă acest lucru. |
| --- | --- |

(169)

În total, entitatea rezultată în urma concentrării va deține 500 de milioane EUR din pasivele subordonate (la 31 decembrie 2010), semnificativ mai puțin decât creanța subordonată deținută de Anglo și INBS la 31 decembrie 2008 (respectiv 5 miliarde EUR și 300 de milioane EUR), ilustrând pierderile masive preluate de titularii obligațiunilor subordonate. În plus, Irlanda s-a angajat că entitatea rezultată în urma concentrării nu va plăti cupoane sau exercita apeluri privind instrumente de creanțe subordonate și instrumente hibrid de capital dacă nu este obligată prin lege să facă acest lucru.

| (170) | Având în vedere cuantumul extraordinar de ridicat al ajutorului de stat primit de cele două instituții comparativ cu dimensiunea lor și cu costul corespunzător pentru stat, este justificat să se evalueze dacă repartizarea sarcinilor de către creditorii prioritari nu ar putea fi obținută. În acest context, în Irlanda, titularii de obligațiuni preferențiale se situează la același nivel de prioritate ca titularii de conturi de depozit.[...]. După cum s-a indicat deja, lichidarea băncilor ar avea drept rezultat o cerință de ajutor de stat substanțial mai ridicată și costuri potențiale pentru contribuabil. Până în prezent, Comisia nu a primit nicio propunere detaliată privind modul în care să determine creditorii prioritari să participe [...] la repartizarea sarcinilor fără a crește costul reorganizării pentru stat. |
| --- | --- |

(170)

Având în vedere cuantumul extraordinar de ridicat al ajutorului de stat primit de cele două instituții comparativ cu dimensiunea lor și cu costul corespunzător pentru stat, este justificat să se evalueze dacă repartizarea sarcinilor de către creditorii prioritari nu ar putea fi obținută. În acest context, în Irlanda, titularii de obligațiuni preferențiale se situează la același nivel de prioritate ca titularii de conturi de depozit.[...]. După cum s-a indicat deja, lichidarea băncilor ar avea drept rezultat o cerință de ajutor de stat substanțial mai ridicată și costuri potențiale pentru contribuabil. Până în prezent, Comisia nu a primit nicio propunere detaliată privind modul în care să determine creditorii prioritari să participe [...] la repartizarea sarcinilor fără a crește costul reorganizării pentru stat.

| (171) | În general, ar trebui să se concluzioneze că, în cadrul juridic actual, contribuția proprie a Anglo și INBS la reorganizarea ordonată a acestora respectă condițiile prevăzute în Comunicarea privind restructurarea. |
| --- | --- |

(171)

În general, ar trebui să se concluzioneze că, în cadrul juridic actual, contribuția proprie a Anglo și INBS la reorganizarea ordonată a acestora respectă condițiile prevăzute în Comunicarea privind restructurarea.

6.3.4.3.   Măsuri de limitare a denaturării concurenței

| (172) | Comunicarea privind restructurarea prevede că măsurile de limitare a denaturării trebuie să fie o funcție a cuantumului ajutorului și a prezenței pe piețe a instituției beneficiare a ajutorului în urma restructurării. |
| --- | --- |

(172)

Comunicarea privind restructurarea prevede că măsurile de limitare a denaturării trebuie să fie o funcție a cuantumului ajutorului și a prezenței pe piețe a instituției beneficiare a ajutorului în urma restructurării.

| (173) | După cum s-a descris anterior în secțiunea 6.2.5, suma primită de Anglo, INBS și succesoarea lor, entitatea rezultată în urma concentrării, este foarte mare atât în sume absolute, cât și în comparație cu dimensiunea și RWA ale instituțiilor. Ea reflectă amploarea falimentului acestor instituții. |
| --- | --- |

(173)

După cum s-a descris anterior în secțiunea 6.2.5, suma primită de Anglo, INBS și succesoarea lor, entitatea rezultată în urma concentrării, este foarte mare atât în sume absolute, cât și în comparație cu dimensiunea și RWA ale instituțiilor. Ea reflectă amploarea falimentului acestor instituții.

| (174) | În același timp, denaturarea concurenței este limitată întrucât instituțiile vor ieși aproape complet de pe toate piețele pe care au fost prezente. Activitățile comerciale ale entității rezultate în urma concentrării vor fi limitate, în cea mai mare măsură, de angajamentele furnizate de Irlanda, astfel cum se descrie în secțiunea 2.3.2. Aceasta va lichida portofoliul de credite moștenite de la Anglo și INBS și nu va intra în activități noi. De asemenea, va înceta atragerea de depozite (72). Toate angajamentele furnizate de Irlanda vor rămâne în vigoare și se vor aplica până la încheierea procesului de gestionare a tuturor activelor. |
| --- | --- |

(174)

În același timp, denaturarea concurenței este limitată întrucât instituțiile vor ieși aproape complet de pe toate piețele pe care au fost prezente. Activitățile comerciale ale entității rezultate în urma concentrării vor fi limitate, în cea mai mare măsură, de angajamentele furnizate de Irlanda, astfel cum se descrie în secțiunea 2.3.2. Aceasta va lichida portofoliul de credite moștenite de la Anglo și INBS și nu va intra în activități noi. De asemenea, va înceta atragerea de depozite (72). Toate angajamentele furnizate de Irlanda vor rămâne în vigoare și se vor aplica până la încheierea procesului de gestionare a tuturor activelor.

| (175) | Considerentele următoare explică motivul pentru care aceste angajamente asumate de Irlanda asigură reducerea la minim a denaturărilor concurenței. |
| --- | --- |

(175)

Considerentele următoare explică motivul pentru care aceste angajamente asumate de Irlanda asigură reducerea la minim a denaturărilor concurenței.

| (176) | Comisia constată în mod pozitiv faptul că Irlanda s-a angajat că entitatea rezultată în urma concentrării nu va dezvolta activități noi și nici nu va intra pe piețe noi. Entitatea rezultată în urma concentrării va gestiona exclusiv portofoliul de credite moștenite de la Anglo și INBS, aceasta fiind lichidată odată ce s-a încheiat procesul de gestionare a tuturor activelor moștenite. |
| --- | --- |

(176)

Comisia constată în mod pozitiv faptul că Irlanda s-a angajat că entitatea rezultată în urma concentrării nu va dezvolta activități noi și nici nu va intra pe piețe noi. Entitatea rezultată în urma concentrării va gestiona exclusiv portofoliul de credite moștenite de la Anglo și INBS, aceasta fiind lichidată odată ce s-a încheiat procesul de gestionare a tuturor activelor moștenite.

| (177) | În plus, entității rezultate în urma concentrării nu i se va permite să achiziționeze sau să dețină participații în cadrul altor firme, împiedicând-o să utilizeze resurse de stat pentru extinderea activităților sale. |
| --- | --- |

(177)

În plus, entității rezultate în urma concentrării nu i se va permite să achiziționeze sau să dețină participații în cadrul altor firme, împiedicând-o să utilizeze resurse de stat pentru extinderea activităților sale.

| (178) | Entitatea rezultată în urma concentrării nu va acorda împrumuturi clienților noi și va restricționa activitățile sale de creditare la gestionarea portofoliului de credite moștenite de la Anglo și INBS. Ca atare, entitatea rezultată în urma concentrării va gestiona în mod activ respectivul portofoliu de credite, astfel încât să maximizeze valoarea actualizată netă a activelor, care reprezintă o practică comercială normală pentru toate băncile care țin seama de principiul continuării activității. |
| --- | --- |

(178)

Entitatea rezultată în urma concentrării nu va acorda împrumuturi clienților noi și va restricționa activitățile sale de creditare la gestionarea portofoliului de credite moștenite de la Anglo și INBS. Ca atare, entitatea rezultată în urma concentrării va gestiona în mod activ respectivul portofoliu de credite, astfel încât să maximizeze valoarea actualizată netă a activelor, care reprezintă o practică comercială normală pentru toate băncile care țin seama de principiul continuării activității.

| (179) | În ceea ce privește portofoliul de credite comerciale, gestionarea activă poate implica și împrumuturi suplimentare limitate pentru un debitor în scopul finalizării sau îmbunătățirii unei proprietăți atunci când păstrează sau crește valoarea actualizată netă a activelor. Totuși, această gestionare activă este limitată, în sensul că portofoliul de credite comerciale ale entității rezultate în urma concentrării nu poate depăși previziunile planului comun de restructurare cu mai mult de [...] în orice an din perioada de valabilitate a planului. Mai mult decât atât, această plafonare generală a creșterii portofoliului de credite comerciale este completată de mai multe plafoane suplimentare care se aplică unor debitori specifici, astfel cum se descrie în secțiunea 2.3.2. |
| --- | --- |

(179)

În ceea ce privește portofoliul de credite comerciale, gestionarea activă poate implica și împrumuturi suplimentare limitate pentru un debitor în scopul finalizării sau îmbunătățirii unei proprietăți atunci când păstrează sau crește valoarea actualizată netă a activelor. Totuși, această gestionare activă este limitată, în sensul că portofoliul de credite comerciale ale entității rezultate în urma concentrării nu poate depăși previziunile planului comun de restructurare cu mai mult de [...] în orice an din perioada de valabilitate a planului. Mai mult decât atât, această plafonare generală a creșterii portofoliului de credite comerciale este completată de mai multe plafoane suplimentare care se aplică unor debitori specifici, astfel cum se descrie în secțiunea 2.3.2.

| (180) | Irlanda s-a angajat, în plus, că nu va fi acordat niciun credit ipotecar suplimentar în legătură cu portofoliul ipotecar moștenit de la INBS (cu excepția cazului în care banca este obligată prin contract să facă acest lucru). Portofoliul ipotecar va fi gestionat astfel încât să maximizeze valoarea sa actualizată netă, noile împrumuturi vor fi strict limitate, avansurile ipotecare ulterioare fiind plafonate la 20 de milioane EUR, pentru perioada 2011-2012, și la 5 milioane EUR pe an ulterior. Valoarea acestor plafoane (medie anuală de 10 milioane EUR în 2011 și 2012 și de 5 milioane EUR pe an ulterior) se ridică la sub 1 % din valoarea nominală a portofoliului ipotecar al entității rezultate în urma concentrării, împiedicând-o, astfel, să își extindă activitățile pe piața creditelor ipotecare. |
| --- | --- |

(180)

Irlanda s-a angajat, în plus, că nu va fi acordat niciun credit ipotecar suplimentar în legătură cu portofoliul ipotecar moștenit de la INBS (cu excepția cazului în care banca este obligată prin contract să facă acest lucru). Portofoliul ipotecar va fi gestionat astfel încât să maximizeze valoarea sa actualizată netă, noile împrumuturi vor fi strict limitate, avansurile ipotecare ulterioare fiind plafonate la 20 de milioane EUR, pentru perioada 2011-2012, și la 5 milioane EUR pe an ulterior. Valoarea acestor plafoane (medie anuală de 10 milioane EUR în 2011 și 2012 și de 5 milioane EUR pe an ulterior) se ridică la sub 1 % din valoarea nominală a portofoliului ipotecar al entității rezultate în urma concentrării, împiedicând-o, astfel, să își extindă activitățile pe piața creditelor ipotecare.

| (181) | Per ansamblu, plafonul portofoliului de credite și angajamentele asumate de Irlanda vor garanta că portofoliile de credite moștenite de la Anglo și INBS sunt gestionate într-un mod prudent vizând maximizarea rentabilității lor, și împiedicând entitatea rezultată în urma concentrării să se angajeze în activități de creditare complet noi împreună cu clienți noi sau existenți. Activitățile comerciale ale entității rezultate în urma concentrării vor fi, astfel, limitate la minimul necesar, iar angajamentele asumate de Irlanda vor garanta că activitățile entității rezultate în urma concentrării nu vor ridica probleme semnificative în ceea ce privește denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(181)

Per ansamblu, plafonul portofoliului de credite și angajamentele asumate de Irlanda vor garanta că portofoliile de credite moștenite de la Anglo și INBS sunt gestionate într-un mod prudent vizând maximizarea rentabilității lor, și împiedicând entitatea rezultată în urma concentrării să se angajeze în activități de creditare complet noi împreună cu clienți noi sau existenți. Activitățile comerciale ale entității rezultate în urma concentrării vor fi, astfel, limitate la minimul necesar, iar angajamentele asumate de Irlanda vor garanta că activitățile entității rezultate în urma concentrării nu vor ridica probleme semnificative în ceea ce privește denaturarea concurenței.

| (182) | În conformitate cu Programul de sprijin, vânzarea de depozite Anglo și INBS de circa 12,2 miliarde EUR și de obligațiuni NAMA de circa 15,9 miliarde EUR ale ambelor entități a fost finalizată la 24 februarie 2011 (a se vedea secțiunea 2.3.1.1). |
| --- | --- |

(182)

În conformitate cu Programul de sprijin, vânzarea de depozite Anglo și INBS de circa 12,2 miliarde EUR și de obligațiuni NAMA de circa 15,9 miliarde EUR ale ambelor entități a fost finalizată la 24 februarie 2011 (a se vedea secțiunea 2.3.1.1).

| (183) | Cu toate acestea, entitatea rezultată în urma concentrării a reținut depozite în valoare de până la 1 miliard EUR la data transferului depozitelor. |
| --- | --- |

(183)

Cu toate acestea, entitatea rezultată în urma concentrării a reținut depozite în valoare de până la 1 miliard EUR la data transferului depozitelor.

| (184) | În special, unele dintre aceste depozite ale întreprinderilor sunt reținute ca garanție pentru împrumuturi acordate mai multor întreprinderi (conturi de transfer de venit). Reținerea acestor depozite face parte din acordurile de creditare între instituții și unii dintre clienții lor și, ca atare, face parte din soluționarea ordonată a portofoliilor de împrumuturi Anglo și INBS. Cu toate acestea, activitățile entității rezultate în urma concentrării vor fi limitate, aceasta neatrăgând depozite de la clienți noi, iar depozitele pe care va continua să le rețină vor fi treptat răscumpărate. |
| --- | --- |

(184)

În special, unele dintre aceste depozite ale întreprinderilor sunt reținute ca garanție pentru împrumuturi acordate mai multor întreprinderi (conturi de transfer de venit). Reținerea acestor depozite face parte din acordurile de creditare între instituții și unii dintre clienții lor și, ca atare, face parte din soluționarea ordonată a portofoliilor de împrumuturi Anglo și INBS. Cu toate acestea, activitățile entității rezultate în urma concentrării vor fi limitate, aceasta neatrăgând depozite de la clienți noi, iar depozitele pe care va continua să le rețină vor fi treptat răscumpărate.

| (185) | Entitatea rezultată în urma concentrării va reduce depozitele rămase în cadrul său aproape în același ritm cu lichidarea activelor aferente sau conectate ale acestora (sau, dacă nu există active aferente sau conectate, aproape în același ritm cu lichidarea portofoliului general de credite nete). În plus, Irlanda s-a angajat că portofoliul de depozite al entității rezultate în urma concentrării nu va depăși, în niciun moment, previziunile planului comun de restructurare cu mai mult de 200 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(185)

Entitatea rezultată în urma concentrării va reduce depozitele rămase în cadrul său aproape în același ritm cu lichidarea activelor aferente sau conectate ale acestora (sau, dacă nu există active aferente sau conectate, aproape în același ritm cu lichidarea portofoliului general de credite nete). În plus, Irlanda s-a angajat că portofoliul de depozite al entității rezultate în urma concentrării nu va depăși, în niciun moment, previziunile planului comun de restructurare cu mai mult de 200 de milioane EUR.

| (186) | În concluzie, activitățile comerciale ale entității rezultate în urma concentrării pe piața depozitelor este substanțial redusă și limitată la minimul necesar pentru gestionarea în mod ordonat a portofoliilor de credite moștenite de la Anglo și INBS. Angajamentele asumate de Irlanda vor garanta, astfel, că activitățile de depunere ale entității rezultate în urma concentrării nu conduc la o denaturare semnificativă a concurenței pe piața irlandeză de depozite. |
| --- | --- |

(186)

În concluzie, activitățile comerciale ale entității rezultate în urma concentrării pe piața depozitelor este substanțial redusă și limitată la minimul necesar pentru gestionarea în mod ordonat a portofoliilor de credite moștenite de la Anglo și INBS. Angajamentele asumate de Irlanda vor garanta, astfel, că activitățile de depunere ale entității rezultate în urma concentrării nu conduc la o denaturare semnificativă a concurenței pe piața irlandeză de depozite.

| (187) | Ar trebui să se concluzioneze că cuantumurile extraordinar de ridicate ale ajutoarelor de stat nu determină o denaturare excesivă a concurenței, acestea fiind compensate printr-o reducere semnificativă corespunzătoare a prezenței pe piață. Măsurile care vizează denaturarea concurenței îndeplinesc cerințele din Comunicarea privind restructurarea, deoarece entitatea rezultată în urma concentrării nu va intra în activități noi și va înceta să atragă depozite, în timp ce activitățile sale de creditare se vor limita la gestionarea și soluționarea normală a portofoliului de credite moștenite de la Anglo și INBS. În cele din urmă, entitatea rezultată în urma concentrării va dispărea complet de pe piețele irlandeze de creditare și de depozitare și, prin urmare, nu va mai denatura concurența. În plus, entitatea rezultată în urma concentrării va aplica o interdicție asupra achizițiilor. |
| --- | --- |

(187)

Ar trebui să se concluzioneze că cuantumurile extraordinar de ridicate ale ajutoarelor de stat nu determină o denaturare excesivă a concurenței, acestea fiind compensate printr-o reducere semnificativă corespunzătoare a prezenței pe piață. Măsurile care vizează denaturarea concurenței îndeplinesc cerințele din Comunicarea privind restructurarea, deoarece entitatea rezultată în urma concentrării nu va intra în activități noi și va înceta să atragă depozite, în timp ce activitățile sale de creditare se vor limita la gestionarea și soluționarea normală a portofoliului de credite moștenite de la Anglo și INBS. În cele din urmă, entitatea rezultată în urma concentrării va dispărea complet de pe piețele irlandeze de creditare și de depozitare și, prin urmare, nu va mai denatura concurența. În plus, entitatea rezultată în urma concentrării va aplica o interdicție asupra achizițiilor.

6.3.4.4.   Monitorizare

| (188) | Punctul 46 din Comunicarea privind restructurarea arată că, pentru a verifica aplicarea corespunzătoare a planul de restructurare, sunt necesare rapoarte detaliate periodice din partea statului membru. În consecință, Irlanda trebuie să prezinte Comisiei astfel de rapoarte la fiecare șase luni, începând de la data notificării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(188)

Punctul 46 din Comunicarea privind restructurarea arată că, pentru a verifica aplicarea corespunzătoare a planul de restructurare, sunt necesare rapoarte detaliate periodice din partea statului membru. În consecință, Irlanda trebuie să prezinte Comisiei astfel de rapoarte la fiecare șase luni, începând de la data notificării prezentei decizii.

| (189) | În cazul restructurării Anglo și INBS, va fi desemnat, de asemenea, un administrator-supraveghetor, pentru o perioadă de trei ani, în vederea monitorizării punerii în aplicare a angajamentelor asumate de Irlanda. Acesta va răspunde de monitorizarea tuturor angajamentelor (a se vedea anexa II). În special, administratorul supraveghetor va desfășura cu regularitate o activitate de monitorizare pentru a constata dacă entitatea rezultată în urma concentrării gestionează portofoliile de credite moștenite de la Anglo și INBS în conformitate cu termenii angajamentelor și va asigura ca gestionarea portofoliilor de credite ale Anglo și INBS să nu producă denaturarea concurenței pe piață. |
| --- | --- |

(189)

În cazul restructurării Anglo și INBS, va fi desemnat, de asemenea, un administrator-supraveghetor, pentru o perioadă de trei ani, în vederea monitorizării punerii în aplicare a angajamentelor asumate de Irlanda. Acesta va răspunde de monitorizarea tuturor angajamentelor (a se vedea anexa II). În special, administratorul supraveghetor va desfășura cu regularitate o activitate de monitorizare pentru a constata dacă entitatea rezultată în urma concentrării gestionează portofoliile de credite moștenite de la Anglo și INBS în conformitate cu termenii angajamentelor și va asigura ca gestionarea portofoliilor de credite ale Anglo și INBS să nu producă denaturarea concurenței pe piață.

6.3.4.5.   Concluzie

| (190) | Ar trebui concluzionat că planul comun de restructurare Anglo și INBS îndeplinește cerințele prevăzute de Comunicarea privind restructurarea. Planul prevede o soluționare ordonată a activelor Anglo și INBS. Contribuția proprie a băncilor este suficientă, în timp ce repartizarea sarcinilor este substanțială, iar ajutorul de stat este limitat la minim. Măsurile care vizează denaturarea concurenței sunt adecvate și, în final, se va pune în aplicare o monitorizare corespunzătoare. |
| --- | --- |

(190)

Ar trebui concluzionat că planul comun de restructurare Anglo și INBS îndeplinește cerințele prevăzute de Comunicarea privind restructurarea. Planul prevede o soluționare ordonată a activelor Anglo și INBS. Contribuția proprie a băncilor este suficientă, în timp ce repartizarea sarcinilor este substanțială, iar ajutorul de stat este limitat la minim. Măsurile care vizează denaturarea concurenței sunt adecvate și, în final, se va pune în aplicare o monitorizare corespunzătoare.

7.   CONCLUZIE

| (191) | Măsurile (a)-(v) la care se face referire la considerentele 66-69 și enumerate în Tabelul 1 sunt considerate a fi ajutor pentru restructurare. În ceea ce privește măsurile de ajutor care fac obiectul deciziei de inițiere din 31 martie 2010, Comisia constată, conform articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilirea normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (73), că aceste măsuri sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. În ceea ce privește celelalte măsuri care fac obiectul prezentei decizii, Comisia, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul nr. 659/1999, nu ridică obiecții față de aceste măsuri, întrucât sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b), |
| --- | --- |

(191)

Măsurile (a)-(v) la care se face referire la considerentele 66-69 și enumerate în Tabelul 1 sunt considerate a fi ajutor pentru restructurare. În ceea ce privește măsurile de ajutor care fac obiectul deciziei de inițiere din 31 martie 2010, Comisia constată, conform articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilirea normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (73), că aceste măsuri sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. În ceea ce privește celelalte măsuri care fac obiectul prezentei decizii, Comisia, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul nr. 659/1999, nu ridică obiecții față de aceste măsuri, întrucât sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b),

A ADOPTAT PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Următorul ajutor, pe care Irlanda l-a pus în aplicare în favoarea Anglo Irish Bank și Irish Nationwide Building Society sau pe care intenționează să îl pună în aplicare în favoarea entității rezultate în urma concentrării celor două bănci, este compatibil cu piața internă, în lumina angajamentelor asumate de Irlanda și prevăzute la anexa I:

| (a) | [...] recapitalizări ale Anglo Irish Bank în valoare de 29,44 miliarde EUR; |
| --- | --- |

(a)

[...] recapitalizări ale Anglo Irish Bank în valoare de 29,44 miliarde EUR;

| (b) | implementarea unor recapitalizări ale Irish Nationwide Building Society în valoare de 5,4 miliarde EUR; |
| --- | --- |

(b)

implementarea unor recapitalizări ale Irish Nationwide Building Society în valoare de 5,4 miliarde EUR;

| (c) | implementarea unor garanții de stat pentru Anglo Irish Bank, inclusiv Schema de garanții pentru instituțiile de credit (CIFS), Schema de garanții eligibile privind pasivele (ELG), Asistența de urgență privind lichiditățile (ELA) și garanții privind pasivele pe termen scurt și pasivele extrabilanțiere; |
| --- | --- |

(c)

implementarea unor garanții de stat pentru Anglo Irish Bank, inclusiv Schema de garanții pentru instituțiile de credit (CIFS), Schema de garanții eligibile privind pasivele (ELG), Asistența de urgență privind lichiditățile (ELA) și garanții privind pasivele pe termen scurt și pasivele extrabilanțiere;

| (d) | implementarea de garanții de stat pentru Irish Nationwide Building Society, inclusiv CIFS, ELG, ELA și garanții privind pasivele pe termen scurt; |
| --- | --- |

(d)

implementarea de garanții de stat pentru Irish Nationwide Building Society, inclusiv CIFS, ELG, ELA și garanții privind pasivele pe termen scurt;

| (e) | implementarea unei măsuri de salvare a activelor pentru Anglo Irish Bank, și anume transferuri de împrumuturi eligibile către Agenția națională pentru gestionarea activelor (NAMA) în valoare de 35 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

(e)

implementarea unei măsuri de salvare a activelor pentru Anglo Irish Bank, și anume transferuri de împrumuturi eligibile către Agenția națională pentru gestionarea activelor (NAMA) în valoare de 35 de miliarde EUR;

| (f) | implementarea unei măsuri de salvare a activelor pentru Irish Nationwide Building Society, și anume transferuri de împrumuturi eligibile către NAMA în valoare de 8,9 miliarde EUR; |
| --- | --- |

(f)

implementarea unei măsuri de salvare a activelor pentru Irish Nationwide Building Society, și anume transferuri de împrumuturi eligibile către NAMA în valoare de 8,9 miliarde EUR;

| (g) | [...] recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării cu 3,3 miliarde EUR într-un caz de criză; |
| --- | --- |

(g)

[...] recapitalizarea entității rezultate în urma concentrării cu 3,3 miliarde EUR într-un caz de criză;

| (h) | garanții planificate pentru entitatea rezultată în urma concentrării în ceea ce privește finanțarea sa interbancară, depozitele și pasivele extrabilanțiere. |
| --- | --- |

(h)

garanții planificate pentru entitatea rezultată în urma concentrării în ceea ce privește finanțarea sa interbancară, depozitele și pasivele extrabilanțiere.

Articolul 2

Irlanda informează Comisia, în termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, cu privire la măsurile adoptate în vederea respectării acesteia. Mai mult decât atât, de la data notificării prezentei decizii, Irlanda prezintă rapoarte semestriale detaliate privind măsurile adoptate în vederea respectării acesteia.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Irlandei.

Elaborată la Bruxelles, 29 iunie 2011.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 214, 7.8.2010, p. 3.

1

(2)  Decizia Comisiei în cazul N 9/09, Recapitalizarea Anglo Irish Bank de către Irlanda, (JO C 177, 30.7.2009, p. 1).

2

(3)  Decizia Comisiei în cazul N 61/09, Modificarea acționariatului Anglo-Irish Bank, (JO C 177, 30.7.2009, p. 2).

3

(4)  Decizia Comisiei în cazul N 356/09, Recapitalizarea Anglo Irish Bank de către statul irlandez, (JO C 235, 30.9.2009, p. 3).

4

(5)  Conform considerentului 40 din Decizia Comisiei în cazul N 356/09 (a se vedea nota de subsol 4 din prezenta decizie), adoptarea unui plan de restructurare este în concordanță cu alineatul (28) din Schema de sprijin financiar a instituțiilor de credit (CIFS) (schema irlandeză de garanții pentru instituțiile de credit) și cu alineatul (30) din aprobarea Comisiei privind schema CIFS. [A se vedea, de asemenea, Decizia Comisiei în cazul NN 48/08, Irlanda – Schema de garantare pentru băncile din Irlanda (JO C 312, 6.12.2008, p. 2)]. În contextul CIFS, ministrul de finanțe a solicitat elaborarea unui plan de restructurare în cazul în care raportul de solvabilitate al unei instituții participante scade sub standardele de reglementare minime aplicabile acestuia pe o bază materială.

5

(6)  Decizia Comisiei în cazul NN 12/10 și C 11/10 (ex N 667/09), A doua măsură de salvare în favoarea Anglo Irish Bank, (JO C 214, 7.8.2010, p. 3).

6

(7)  Inițial, notificarea includea și o garanție de stat individuală privind pasivele pe termen scurt ale Anglo (după expirarea schemei irlandeze de garantare privind pasivele eligibile, la 29 septembrie 2010). Cu toate acestea, la 4 august 2010, Irlanda a retras notificarea garanției de stat individuale, menținând numai notificarea celei de a treia recapitalizări.

7

(8)  Decizia Comisiei în cazul NN 35/10 (ex N 279/10), Irlanda – Aprobarea temporară a celei de a treia recapitalizări în favoarea Anglo Irish Bank, (JO C 290, 27.10.2010, p. 4).

8

(9)  Decizia Comisiei în cazul SA.32057 (2010/NN), Irlanda – Aprobarea temporară a celei de a patra recapitalizări și a garanției privind anumite pasive în favoarea Anglo Irish Bank, (JO C 76, 10.3.2011, p. 4).

9

(10)  Decizia Comisiei în cazul NN 11/10, Irlanda – Măsuri de salvare în favoarea INBS, (JO C 143, 2.6.2010, p. 23).

10

(11)  Decizia Comisiei în cazul NN 50/10 (ex N 441/201) Irlanda – A doua recapitalizare de urgență în favoarea Irish Nationwide Building Society, (JO C 60, 25.2.2011, p. 6).

11

(12)  Documentele care alcătuiesc Programul de sprijin pentru Irlanda sunt disponibile pe următorul site: http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/eu_economic_situation/2010-12-01-financial-assistance-ireland_en.htm

12

(13)  Punctul 10 din MPEF din 28 noiembrie 2010.

13

(14)  Față de 101 miliarde EUR la sfârșitul anului 2008.

14

(15)  Informații confidențiale.

15

(16)  Cifre menționate în planurile de restructurare.

16

(17)  INBS va transfera credite în valoare totală de 8,9 miliarde EUR către NAMA. Până în prezent, s-au transferat 8,5 miliarde EUR, alte 400 de milioane EUR urmând a fi transferate.

17

(18)  Comunicarea Comisiei privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare în sectorul financiar în criza actuală în temeiul normelor privind ajutoarele de stat (JO C 195, 19.8.2009, p. 9).

18

(19)  A se vedea punctul 35 din Decizia Comisiei în cazul NN 12/10 și C 11/10 (ex N 667/09) (nota de subsol 6 din prezenta decizie).

19

(20)  http://www.ntma.ie/Publications/2011/NTMACompletesTransferAngloAndINBSDeposits.pdf

20

(21)  A se vedea Decizia Comisiei în cazul SA.32057 (a se vedea nota de subsol 9 din prezenta decizie).

21

(22)  Comisia a aprobat recapitalizările Anglo care totalizează 29,44 miliarde EUR. Irlanda a acordat, de fapt, 29,3 miliarde EUR (respectiv cu 0,14 miliarde EUR mai puțin).

22

(23)  Deciziile Comisiei în cazurile N 356/09, C 11/10, NN 35/10 și SA.32057 pentru Anglo și Deciziile Comisiei în cazurile NN 11/10 și SA.31714 pentru INBS, (a se vedea notele de subsol 4 și 6 și notele de subsol 8-11 din prezenta decizie).

23

(24)  [...].

24

(25)  [...]BCE a primit o copie a planului comun de restructurare.

25

(26)  La 24 februarie 2011, Allied Irish Banks a achiziționat depozite Anglo în valoare de 8,6 miliarde EUR, iar Irish Life & Permanent plc a achiziționat depozite INBS în valoare de 3,6 miliarde EUR.

26

(27)  Din rațiuni de claritate, Comisia, în descrierea și evaluarea măsurilor, va utiliza formularea folosită pentru descrierea măsurilor la considerentele 66-69 din continuarea prezentei decizii.

27

(28)  A se vedea Decizia Comisiei în cazul NN 48/08, (a se vedea nota de subsol 5 din prezenta decizie).

28

(29)  Decizia Comisiei în cazul N 356/09, (a se vedea nota de subsol 4 din prezenta decizie).

29

(30)  A se vedea Decizia Comisiei în cazul N 349/09, Irlanda – Schema de garanții eligibile privind pasivele instituțiilor de credit (JO C 72, 20.3.2010, p. 6), ulterior prelungită până la 30 iunie 2010 prin Decizia Comisiei în cazul N 198/10, Irlanda – Prelungirea schemei de garanții eligibile privind pasivele (JO C 191, 15.7.2010, p. 1), prelungită până la 31 decembrie 2010 prin Decizia Comisiei în cazul N 254/10, Irlanda – Prelungirea schemei ELG până la 31 decembrie 2010 (JO C 238, 3.9.2010, p. 2) și încă o dată prelungită până la 30 iunie 2011 prin Decizia Comisiei în cazul N 487/10, Prelungirea schemei ELG până în iunie 2011, nepublicată încă, și prin Decizia Comisiei în cazul SA.33006, Prelungirea schemei ELG până în decembrie 2011, nepublicată încă.

30

Prelungirea schemei ELG până în decembrie 2011

(31)  Din cele 35 de miliarde EUR reprezentând împrumuturi ce urmează a fi transferate către NAMA, până în prezent au fost transferate 34 de miliarde EUR, în timp ce 1 miliard EUR încă așteaptă transferul.

31

(32)  Decizia Comisiei în cazul N 725/09, Irlanda – Instituirea unei scheme de salvare privind administrarea activelor naționale pentru băncile din Irlanda – NAMA, (JO C 94, 14.4.2010, p. 10).

32

(33)  Decizia Comisiei în cazul C 11/10 (a se vedea nota de subsol 6 din prezenta decizie).

33

(34)  Decizia Comisiei în cazul NN 35/10, (a se vedea nota de subsol 8 din prezenta decizie).

34

(35)  Decizia Comisiei în cazul N 347/10, Prelungirea garanției pentru anumite pasive pe termen scurt și depozite interbancare, (JO C 37, 5.2.2011, p. 4).

35

(36)  Decizia Comisiei în cazul SA.32057, (a se vedea nota de subsol 9 din prezenta decizie).

36

(37)  A se vedea nota de subsol 33.

37

(38)  A se vedea nota de subsol 26.

38

(39)  Decizia Comisiei în cazul NN 11/10, (a se vedea nota de subsol 10 din prezenta decizie).

39

(40)  A se vedea nota de subsol 28.

40

(41)  Din cele 8,9 miliarde EUR ce urmează a fi transferate către NAMA, până în prezent au fost transferate 8,5 miliarde EUR, în timp ce 400 de milioane EUR așteaptă transferul.

41

(42)  A se vedea nota de subsol 29.

42

(43)  A se vedea nota de subsol 32.

43

(44)  Decizia Comisiei în cazul NN 50/10, (a se vedea nota de subsol 11 din prezenta directivă).

44

(45)  Este important de remarcat faptul că suma acordată Anglo în cadrul ELA și acoperită de o garanție de stat a fluctuat de-a lungul timpului. Garanția statului care a fost pusă în aplicare în septembrie 2010 și care a acoperit inițial o sumă de [...] miliarde EUR a crescut la [...] miliarde până în decembrie 2010. Garanția statului a fost ulterior majorată până la [...] miliarde EUR pentru a face față nevoilor de finanțare ale Anglo în urma transferului depozitelor către Allied Irish Banks în februarie 2011 și se preconizează că va scădea ulterior la aproximativ [...] miliarde EUR înainte de fuziunea cu INBS.

45

(46)  Întrucât depozitele au fost acum transferate de la Anglo și INBS (excluzând suma de până la 1 miliard EUR), aceasta vizează finanțarea datoriei în cadrul ELG, toate având legătură cu Anglo.

46

(47)  Aceasta este o maximă brută estimată care ar trebui acoperită în cadrul garanției de stat; expunerea netă în decembrie 2010 a fost de [...] milioane EUR.

47

(48)  Schema CIFS a expirat la 30 septembrie 2010.

48

(49)  Cifrele indicate sunt cele valabile la 31 decembrie 2010. (Totuși, nivelul de vârf al garanției ELG a fost de [...] mld. EUR în aprilie 2010 pentru Anglo și de [...] mld. EUR pentru INBS în septembrie 2010).

49

(50)  Conform celei mai recente decizii a Comisiei privind schema, remunerația poate fi adaptată în cazul prelungirii schemei după 30 iunie 2011.

50

(51)  Cuantumul efectiv acordat de autoritățile irlandeze în (paranteze).

51

(52)  Această sumă estimată de [...] miliarde EUR este o maximă brută estimată care ar trebui acoperită de garanția de stat, expunerea netă în decembrie 2010 a fost de [...] milioane EUR.

52

(53)  Suma de [...] mld. EUR a fost necesară din cauza transferului depozitelor Anglo/INBS, aceasta reducându-se la [...] mld. EUR la 16 martie 2011.

53

(54)  A se vedea nota de subsol 4.

54

(55)  Comisia arată că a aprobat de fapt, recapitalizări pentru Anglo în valoare de 29 440 de milioane EUR. 140 de milioane EUR, a doua recapitalizare aprobată la 31 martie 2010 prin decizia de inițiere, cu toate acestea, nu a fost niciodată acordată și din cauza structurii acelei recapitalizări speciale ar putea să nu mai fie acum acordată. Din acest motiv, este mai oportun să se utilizeze cifra de 29,3 miliarde EUR recapitalizare totală, care reflectă suma pe care Anglo a primit-o efectiv înainte de concentrarea cu INBS.

55

(56)  Comunicarea Comisiei privind tratamentul activelor depreciate din sectorul bancar comunitar (JO C 72, 26.3.2009, p. 1).

56

(57)  A se vedea nota de subsol 29.

57

(58)  870 de milioane EUR + 427 milioane EUR + 1,5 miliarde EUR = 2 797 milioane EUR.

58

(59)  70 de milioane EUR + 43,7 milioane EUR + 693 de milioane EUR = 806,7 milioane EUR.

59

(60)  Decizia Comisiei în cazul N 725/09, a se vedea nota de subsol 30.

60

(61)  Comunicarea Comisiei – Recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare: limitarea ajutorului la minimul necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței, (JO C 10, 15.1.2009, p. 2).

61

(62)  32 de miliarde (Anglo) + 6,2 (INBS) + 3,3 (recapitalizarea în scenariu de criză pentru entitatea rezultată în urma concentrării) = 41,5 miliarde.

62

(63)  Aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale, (JO C 270, 25.10.2008, p. 8).

63

(64)  A se vedea, printre altele, deciziile Comisiei, în conformitate cu notele de subsol 26-33.

64

(65)  Acest nivel de depreciere este mai conservator decât cel anticipat de către [...] în mai 2010 (), în cazul unei lichidări corecte a portofoliului de credite.

65

(66)  Portofoliul de credite moștenite de la Anglo are o valoare contabilă de miliarde de EUR; în cazul în care nivelurile de scont estimate de către [...] pentru o lichidare ar fi aplicate portofoliului de credite moștenit, aceasta ar duce la o pierdere de peste. [...]. Având în vedere deteriorarea situației din Irlanda din momentul în care aceste estimări au fost făcute, pierderea suplimentară ar fi, probabil, mai mare.

66

(67)  La 18 februarie 2011, Anglo avea (i) obligațiuni preferențiale negarantate neacoperite în valoare de [...] milioane EUR; (ii) obligațiuni preferențiale negarantate acoperite în valoare de [...] milioane EUR; și (iii) [...] obligațiuni preferențiale garantate neacoperite.

67

(68)  La 18 februarie 2011, pasivele subordonate Anglo se ridică la numai [...] milioane EUR.

68

(69)  La 18 februarie 2011, INBS a avut obligațiuni preferențiale negarantate neacoperite în valoare de [...] milioane EUR, nu a avut obligațiuni preferențiale negarantate acoperite și nici obligațiuni preferențiale garantate neacoperite.

69

(70)  A se vedea punctul 22 din Comunicarea privind restructurarea.

70

(71)  La 22 iulie 2009, Anglo a lansat o ofertă cu preț fix pentru mai multe titluri de valoare de rangul I, de rangul II superior și de rangul II inferior. Prețul de cumpărare a fost între 27 % și 55 % din valoarea nominală a instrumentelor. Au fost oferite titluri de valoare în total de 2,5 miliarde EUR (rata medie de reușită preconizată de 77 %) și tranzacția a generat un profit înainte de impozitare de 1,8 miliarde EUR pentru bancă.

71

La 21 octombrie 2010, Anglo a lansat un exercițiu de administrare a pasivelor pentru titluri de valoare de rang II inferior, oferind 20 de eurocenți pentru schimbarea într-o nouă Emisiune garantată de stat scadentă în decembrie 2011. Titularii obligațiunilor au votat în majoritate pentru acceptarea schimbului, care era la o rată (20 de cenți) sub valoarea de piață, și pentru formularea unei solicitări de titluri relevante de valoare prin care Anglo ar putea răscumpăra titluri relevante de valoare la prețul de 1 cent (aplicabilă titularilor de obligațiuni care nu acceptau schimbul la 20 de cenți). Tranzacția a vizat instrumente de rangul 2 cu o valoare nominală de 1 890 de milioane EUR și a generat un profit înainte de impozitare de 1 588 de milioane EUR. În plus, au fost cumpărate la prețul de 25 de cenți, titluri de valoare deținute de plasamente private din US care nu au participat la exercițiul de administrare a pasivelor, pentru o valoare nominală de 200 de milioane USD, și a generat un profit înainte de impozitare de 150 de milioane USD.

(72)  În această privință, departamentul de administrare a patrimoniului Anglo fie va fi vândut în 2011, fie lichidat într-o perioadă de cinci ani.

72

(73)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

73

---

ANEXA I

ANGAJAMENTELE ASUMATE DE IRLANDA

Cazul privind ajutorul de stat C 11/10 – restructurarea Anglo Irish Bank și a INBS (denumite împreună „entitatea rezultată în urma concentrării”)

| 1. | Durata angajamentelor. În cazul în care nu se prevede altfel, toate angajamentele asumate de autoritățile irlandeze vor rămâne valabile și aplicabile până când se încheie procesul de gestionare a activelor entității rezultate în urma concentrării, inclusiv a biletelor la ordin.

  Interdicția de a dezvolta noi activități și de a intra pe piețe noi. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va desfășura activități, altele decât cele conforme cu gestionarea portofoliului de credite moștenite al entității rezultate în urma concentrării (inclusiv vânzările de credite, dacă este cazul, pentru maximizarea valorilor de recuperare și reducerea la minim a pierderilor de capital). Entitatea rezultată în urma concentrării nu va dezvolta activități noi și nu va intra pe piețe noi. Entitatea rezultată în urma concentrării va menține și va utiliza licența sa bancară numai atât timp cât este necesar pentru operarea portofoliului de credite, însă nu o va utiliza pentru dezvoltarea de noi activități. Entitatea rezultată în urma concentrării va fi lichidată după ce se încheie procesul de gestionare a tuturor activelor sale. |
| --- | --- |

1.

Durata angajamentelor. În cazul în care nu se prevede altfel, toate angajamentele asumate de autoritățile irlandeze vor rămâne valabile și aplicabile până când se încheie procesul de gestionare a activelor entității rezultate în urma concentrării, inclusiv a biletelor la ordin.

Interdicția de a dezvolta noi activități și de a intra pe piețe noi. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va desfășura activități, altele decât cele conforme cu gestionarea portofoliului de credite moștenite al entității rezultate în urma concentrării (inclusiv vânzările de credite, dacă este cazul, pentru maximizarea valorilor de recuperare și reducerea la minim a pierderilor de capital). Entitatea rezultată în urma concentrării nu va dezvolta activități noi și nu va intra pe piețe noi. Entitatea rezultată în urma concentrării va menține și va utiliza licența sa bancară numai atât timp cât este necesar pentru operarea portofoliului de credite, însă nu o va utiliza pentru dezvoltarea de noi activități. Entitatea rezultată în urma concentrării va fi lichidată după ce se încheie procesul de gestionare a tuturor activelor sale.

| 2. | Administrarea activelor existente. Entitatea rezultată în urma concentrării va administra activele comerciale existente astfel încât să maximizeze valoarea actualizată netă (VAN) a activelor, în conformitate cu practica comercială normală și cu obligațiile fiduciare. Concret, dacă un client nu poate respecta condițiile de creditare, entitatea rezultată în urma concentrării va restructura condițiile de creditare (amânarea sau renunțarea parțială la rambursări, conversia (unei părți a) creanței în capital etc.) doar în cazul în care această restructurare ar conduce la creșterea VAN a împrumutului (adică, în cazul în care valoarea actualizată netă a fluxurilor de numerar preconizată a fi obținută în urma restructurării este mai mare decât valoarea actualizată a fluxurilor de numerar preconizată a fi obținută în urma lichidării). În concluzie, entitatea rezultată în urma concentrării își va gestiona portofoliul de active comerciale în același mod în care un manager de active private ar gestiona un portofoliu similar.
  În ceea ce privește activele ipotecare ale entității rezultate în urma concentrării, se aplică, mutatis mutandis, aceleași obligații valabile în cazul activelor comerciale. Mai exact, entității rezultate în urma concentrării i se va permite să își restructureze activele ipotecare prin intermediul următoarelor variații la condițiile ipotecilor existente (i) modificarea înțelegerii (de exemplu, prin oferirea unei noi rate fixe); (ii) transferul ipotecilor existente către noi proprietăți; și (iii) transferul de capital (de exemplu, adăugarea sau eliminarea unui debitor la ipotecă). |
| --- | --- |

2.

Administrarea activelor existente. Entitatea rezultată în urma concentrării va administra activele comerciale existente astfel încât să maximizeze valoarea actualizată netă (VAN) a activelor, în conformitate cu practica comercială normală și cu obligațiile fiduciare. Concret, dacă un client nu poate respecta condițiile de creditare, entitatea rezultată în urma concentrării va restructura condițiile de creditare (amânarea sau renunțarea parțială la rambursări, conversia (unei părți a) creanței în capital etc.) doar în cazul în care această restructurare ar conduce la creșterea VAN a împrumutului (adică, în cazul în care valoarea actualizată netă a fluxurilor de numerar preconizată a fi obținută în urma restructurării este mai mare decât valoarea actualizată a fluxurilor de numerar preconizată a fi obținută în urma lichidării). În concluzie, entitatea rezultată în urma concentrării își va gestiona portofoliul de active comerciale în același mod în care un manager de active private ar gestiona un portofoliu similar.

În ceea ce privește activele ipotecare ale entității rezultate în urma concentrării, se aplică, mutatis mutandis, aceleași obligații valabile în cazul activelor comerciale. Mai exact, entității rezultate în urma concentrării i se va permite să își restructureze activele ipotecare prin intermediul următoarelor variații la condițiile ipotecilor existente (i) modificarea înțelegerii (de exemplu, prin oferirea unei noi rate fixe); (ii) transferul ipotecilor existente către noi proprietăți; și (iii) transferul de capital (de exemplu, adăugarea sau eliminarea unui debitor la ipotecă).

| 3. | Interdicția privind achizițiile. În absența unui acord prealabil din partea Comisiei Europene, entitatea rezultată în urma concentrării nu va achiziționa sau deține participații în cadrul unei firme. Această interdicție a achizițiilor nu se aplică participațiilor de capital obținute de entitatea rezultată în urma concentrării în cadrul restructurării unei expuneri existente la un grup de reglementare (1) aflat în dificultate (de exemplu, printr-un swap de creanțe/capital), atât timp cât orice astfel de restructurare respectă principiile stabilite în angajamentul 3 de mai sus. |
| --- | --- |

3.

Interdicția privind achizițiile. În absența unui acord prealabil din partea Comisiei Europene, entitatea rezultată în urma concentrării nu va achiziționa sau deține participații în cadrul unei firme. Această interdicție a achizițiilor nu se aplică participațiilor de capital obținute de entitatea rezultată în urma concentrării în cadrul restructurării unei expuneri existente la un grup de reglementare (1) aflat în dificultate (de exemplu, printr-un swap de creanțe/capital), atât timp cât orice astfel de restructurare respectă principiile stabilite în angajamentul 3 de mai sus.

| 4. | Interdicția privind cupoanele și invitația la procedura de ofertare privind datoria subordonată și instrumentele hibride de capital. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va plăti cupoane și nu va recurge la procedura de ofertare privind instrumentele de creanță subordonate și instrumentele hibride de capital, în afara cazului în care este obligată prin lege să facă acest lucru. |
| --- | --- |

4.

Interdicția privind cupoanele și invitația la procedura de ofertare privind datoria subordonată și instrumentele hibride de capital. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va plăti cupoane și nu va recurge la procedura de ofertare privind instrumentele de creanță subordonate și instrumentele hibride de capital, în afara cazului în care este obligată prin lege să facă acest lucru.

| 5. | Plafonarea noilor credite. În concordanță cu obiectivul de a gestiona portofoliul de credite post-NAMA al entității rezultate în urma concentrării în decurs de 10 ani și cu angajamentul 3 de mai sus, portofoliul de credite comerciale nete ale entității rezultate în urma concentrării nu va depăși previziunile din plan cu mai mult de [...] în orice an din perioada de valabilitate a planului, cu excepția fluctuațiilor monetare. Plafonul se aplică întregii activități de creditare comercială desfășurată de entitatea rezultată în urma concentrării, inclusiv creditele descrise la punctul 7.
  În plus, în cazul portofoliului de credite ipotecare se va aplica următorul angajament de creditare: entitatea rezultată în urma concentrării va limita noile avansuri la sume angajate prin contract și la cuantumuri care reies din cadrul restructurării facilităților ipotecare existente. Valoarea totală agregată a noilor avansuri ipotecare este plafonată la un maxim de [...] pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2011 și se încheie la 31 decembrie 2012 și la [...] pe an ulterior.

  Angajamente de creditare specifice în portofoliul comercial. Următoarele angajamente de creditare specifice se vor aplica și în cazul portofoliului de credite comerciale.






  (a) | Sume angajate prin contract, dar încă neplătite: entitatea rezultată în urma concentrării poate avansa fonduri în temeiul unor facilități de împrumut angajate prin contract, dar încă neplătite. Totuși, aceste plăți nu vor depăși o sumă cumulată de 1,4 miliarde EUR pe întreaga durată a planului în ceea ce privește portofoliul de credite moștenite al entității rezultate în urma concentrării, constând în facilități angajate prin contract, dar neretrase, în valoare de 1,1 miliarde EUR și garanții extrabilanțiere angajate prin contract în valoare de 0,3 miliarde EUR (conform conturilor intermediare la 30 iunie 2010). Facilitățile reînnoibile vor fi socotite pe baza cuantumului-limită global, și nu pe baza tragerilor individuale. |
| --- | --- | --- |

5.

Plafonarea noilor credite. În concordanță cu obiectivul de a gestiona portofoliul de credite post-NAMA al entității rezultate în urma concentrării în decurs de 10 ani și cu angajamentul 3 de mai sus, portofoliul de credite comerciale nete ale entității rezultate în urma concentrării nu va depăși previziunile din plan cu mai mult de [...] în orice an din perioada de valabilitate a planului, cu excepția fluctuațiilor monetare. Plafonul se aplică întregii activități de creditare comercială desfășurată de entitatea rezultată în urma concentrării, inclusiv creditele descrise la punctul 7.

În plus, în cazul portofoliului de credite ipotecare se va aplica următorul angajament de creditare: entitatea rezultată în urma concentrării va limita noile avansuri la sume angajate prin contract și la cuantumuri care reies din cadrul restructurării facilităților ipotecare existente. Valoarea totală agregată a noilor avansuri ipotecare este plafonată la un maxim de [...] pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2011 și se încheie la 31 decembrie 2012 și la [...] pe an ulterior.

Angajamente de creditare specifice în portofoliul comercial. Următoarele angajamente de creditare specifice se vor aplica și în cazul portofoliului de credite comerciale.

(a)

Sume angajate prin contract, dar încă neplătite: entitatea rezultată în urma concentrării poate avansa fonduri în temeiul unor facilități de împrumut angajate prin contract, dar încă neplătite. Totuși, aceste plăți nu vor depăși o sumă cumulată de 1,4 miliarde EUR pe întreaga durată a planului în ceea ce privește portofoliul de credite moștenite al entității rezultate în urma concentrării, constând în facilități angajate prin contract, dar neretrase, în valoare de 1,1 miliarde EUR și garanții extrabilanțiere angajate prin contract în valoare de 0,3 miliarde EUR (conform conturilor intermediare la 30 iunie 2010). Facilitățile reînnoibile vor fi socotite pe baza cuantumului-limită global, și nu pe baza tragerilor individuale.

| (b) | Finanțare suplimentară pentru grupurile de reglementare existente: entitatea rezultată în urma concentrării nu poate acorda o finanțare suplimentară care nu este angajată prin contract la momentul aprobării planului de restructurare (în conformitate cu angajamentul 2 de mai sus). Ca o excepție de la această interdicție, entitatea rezultată în urma concentrării poate oferi sume suplimentare grupurilor de reglementare existente în cazul în care se respectă angajamentul de la punctul 3 și:






  — | menținerea valorii garanției împrumutului este strict necesară (de exemplu, pentru a acoperi costurile de întreținere a garanției, costurile de asigurare, costurile fiscale, de securitate, de insolvență sau juridice); sau |
| --- | --- | --- |

(b)

Finanțare suplimentară pentru grupurile de reglementare existente: entitatea rezultată în urma concentrării nu poate acorda o finanțare suplimentară care nu este angajată prin contract la momentul aprobării planului de restructurare (în conformitate cu angajamentul 2 de mai sus). Ca o excepție de la această interdicție, entitatea rezultată în urma concentrării poate oferi sume suplimentare grupurilor de reglementare existente în cazul în care se respectă angajamentul de la punctul 3 și:

—

menținerea valorii garanției împrumutului este strict necesară (de exemplu, pentru a acoperi costurile de întreținere a garanției, costurile de asigurare, costurile fiscale, de securitate, de insolvență sau juridice); sau

| — | este legată în alt mod de reducerea la minim a pierderilor de capital și/sau de creșterea valorii de recuperare preconizate a unui împrumut sau a unei alte active pe bază VAN (de exemplu, îndeplinirea necesităților esențiale de capital de investiții sau de lichidități ale activității subiacente/grupului de reglementare); |
| --- | --- |

—

este legată în alt mod de reducerea la minim a pierderilor de capital și/sau de creșterea valorii de recuperare preconizate a unui împrumut sau a unei alte active pe bază VAN (de exemplu, îndeplinirea necesităților esențiale de capital de investiții sau de lichidități ale activității subiacente/grupului de reglementare);

| — | finanțarea suplimentară se supune următoarei limitări:






  — | dacă expunerea nominală la grupul de reglementare în cauză este mai mică de [...], finanțarea suplimentară nu va depăși [...] din expunerea nominală; |
| --- | --- | --- |

—

finanțarea suplimentară se supune următoarei limitări:

—

dacă expunerea nominală la grupul de reglementare în cauză este mai mică de [...], finanțarea suplimentară nu va depăși [...] din expunerea nominală;

| — | dacă expunerea nominală la grupul de reglementare în cauză se situează între [...] și [...], finanțarea suplimentară nu va depăși [...]; |
| --- | --- |

—

dacă expunerea nominală la grupul de reglementare în cauză se situează între [...] și [...], finanțarea suplimentară nu va depăși [...];

| — | dacă expunerea nominală la grupul de reglementare în cauză depășește [...] de milioane EUR, finanțarea suplimentară nu va depăși [...] % din expunerea nominală. |
| --- | --- |

—

dacă expunerea nominală la grupul de reglementare în cauză depășește [...] de milioane EUR, finanțarea suplimentară nu va depăși [...] % din expunerea nominală.

| (c) | Noi grupuri de reglementare

  Noi împrumuturi pentru noi grupuri de reglementare: entitatea rezultată în urma concentrării poate acorda împrumuturi unui nou grup de reglementare numai în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții în mod cumulat: | încasările sunt utilizate pentru a reduce expunerea unui grup de reglementare existent; și |
| --- | --- | --- |

(c)

Noi grupuri de reglementare

Noi împrumuturi pentru noi grupuri de reglementare: entitatea rezultată în urma concentrării poate acorda împrumuturi unui nou grup de reglementare numai în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții în mod cumulat:

încasările sunt utilizate pentru a reduce expunerea unui grup de reglementare existent; și

| | per ansamblu, tranzacția nu crește expunerea netă totală la entitatea rezultată în urma concentrării; și |
| --- | --- |

per ansamblu, tranzacția nu crește expunerea netă totală la entitatea rezultată în urma concentrării; și

| | noile împrumuturi reduc la minim pierderile de capital preconizate și/sau crește valorile de recuperare preconizate (măsurate de VAN) în comparație cu alte structuri de restructurare sau lichidare; și |
| --- | --- |

noile împrumuturi reduc la minim pierderile de capital preconizate și/sau crește valorile de recuperare preconizate (măsurate de VAN) în comparație cu alte structuri de restructurare sau lichidare; și

| | dobânda nu este capitalizată (acumularea dobânzii). |
| --- | --- |

dobânda nu este capitalizată (acumularea dobânzii).

| 6. | Angajamente de creditare specifice în portofoliul ipotecar. Următorul angajament de creditare specific se aplică și restructurării creditelor ipotecare existente. Atunci când soldul împrumutului depășește valoarea proprietății, entitatea rezultată în urma concentrării poate facilita răscumpărarea împrumutului prin vânzarea proprietății, oferind finanțare suplimentară unui vânzător care îi permite să ramburseze soldul restant; și îndeplinește angajamentul de la punctul 3. |
| --- | --- |

6.

Angajamente de creditare specifice în portofoliul ipotecar. Următorul angajament de creditare specific se aplică și restructurării creditelor ipotecare existente. Atunci când soldul împrumutului depășește valoarea proprietății, entitatea rezultată în urma concentrării poate facilita răscumpărarea împrumutului prin vânzarea proprietății, oferind finanțare suplimentară unui vânzător care îi permite să ramburseze soldul restant; și îndeplinește angajamentul de la punctul 3.

| 7. | În mod excepțional și în interesul național, autoritățile naționale irlandeze pot stabili că sunt necesare excepții suplimentare de la restricțiile de creditare de la punctele 7 și 8, în vederea consolidării valorilor de recuperare preconizate pe baza valorii actualizate nete. Aceste determinări vor fi supuse aprobării prealabile de către Comisia Europeană. |
| --- | --- |

7.

În mod excepțional și în interesul național, autoritățile naționale irlandeze pot stabili că sunt necesare excepții suplimentare de la restricțiile de creditare de la punctele 7 și 8, în vederea consolidării valorilor de recuperare preconizate pe baza valorii actualizate nete. Aceste determinări vor fi supuse aprobării prealabile de către Comisia Europeană.

| 8. | Transferul depozitelor Anglo și INBS moștenite. În urma transferului tuturor depozitelor Anglo și INBS moștenite (atunci când depozitele nu includ depozite în cadrul grupului, depozite interbancare, finanțări wholesale, titluri de creanță litigioase sau finanțări acordate de bănci centrale și/sau instituții echivalente), entitatea rezultată în urma concentrării va rămâne cu categoriile de depozite și conturi specificate în continuare („pasive excluse”) care pot rămâne la entitatea rezultată în urma concentrării, sub rezerva oricăror angajamente asociate:
  Depozite care, la data transferului depozitelor, sunt deținute de către sau în numele oricărei filiale a Cedentului (dar fără a include Isle of Man Co.):






  (a) | conturi securizate (în favoarea Cedentului sau a oricărei alte persoane) și depozite asociate sau legate de un grup de reglementare din cadrul Cedentului sau a conturilor de urmărire a obligațiunilor la data transferului; |
| --- | --- | --- |

8.

Transferul depozitelor Anglo și INBS moștenite. În urma transferului tuturor depozitelor Anglo și INBS moștenite (atunci când depozitele nu includ depozite în cadrul grupului, depozite interbancare, finanțări wholesale, titluri de creanță litigioase sau finanțări acordate de bănci centrale și/sau instituții echivalente), entitatea rezultată în urma concentrării va rămâne cu categoriile de depozite și conturi specificate în continuare („pasive excluse”) care pot rămâne la entitatea rezultată în urma concentrării, sub rezerva oricăror angajamente asociate:

Depozite care, la data transferului depozitelor, sunt deținute de către sau în numele oricărei filiale a Cedentului (dar fără a include Isle of Man Co.):

(a)

conturi securizate (în favoarea Cedentului sau a oricărei alte persoane) și depozite asociate sau legate de un grup de reglementare din cadrul Cedentului sau a conturilor de urmărire a obligațiunilor la data transferului;

| (b) | depozite denominate în valute altele decât euro, dolarul american (USD) sau lira sterlină (GBP) la data transferului depozitelor. Acestea nu vor fi înlocuite pe măsură ce ajung la scadență; |
| --- | --- |

(b)

depozite denominate în valute altele decât euro, dolarul american (USD) sau lira sterlină (GBP) la data transferului depozitelor. Acestea nu vor fi înlocuite pe măsură ce ajung la scadență;

| (c) | depozite deținute sau rezervate la sucursalele din Jersey, Dusseldorf, Germania sau Viena, Austria. Acestea nu vor fi înlocuite pe măsură ce ajung la scadență; |
| --- | --- |

(c)

depozite deținute sau rezervate la sucursalele din Jersey, Dusseldorf, Germania sau Viena, Austria. Acestea nu vor fi înlocuite pe măsură ce ajung la scadență;

| (d) | orice cont cu sold negativ; |
| --- | --- |

(d)

orice cont cu sold negativ;

| (e) | conturi de control intern; |
| --- | --- |

(e)

conturi de control intern;

| (f) | conturi, atunci când acesta sau clientul căruia îi este asociat a făcut obiectul unei notificări în cadrul unei anchete a poliției sau a unei autorități de combatere a fraudelor sau de anchetă; |
| --- | --- |

(f)

conturi, atunci când acesta sau clientul căruia îi este asociat a făcut obiectul unei notificări în cadrul unei anchete a poliției sau a unei autorități de combatere a fraudelor sau de anchetă;

| (g) | toate conturile INBS identificate în evidențele contabile ale Cedentului în funcție de sucursală [...]. |
| --- | --- |

(g)

toate conturile INBS identificate în evidențele contabile ale Cedentului în funcție de sucursală [...].

| 9. | Plafoane pentru depozite și pasive excluse. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va colecta depozite de la clienți noi. Valoarea totală a depozitelor clienților existenți la data concentrării nu va depăși în niciun moment 1 miliard EUR și nu va consta în depozite, altele decât cele definite la punctul 10 de mai sus. Entitatea rezultată în urma fuziunii va lichida depozitele, în linii mari, pe măsură ce activele asociate sau conectate acestora sunt lichidate (sau, în cazul în care nu există active asociate sau conectate, aproape în același ritm cu lichidarea portofoliului de credite globale nete), cu excepția fluctuațiilor monetare și angajamentelor contractual pentru reținerea depozitelor. În plus, portofoliul de depozite al entității rezultate în urma concentrării nu va depăși, în niciun moment, previziunile planului de restructurare cu mai mult de 200 de milioane EUR. |
| --- | --- |

9.

Plafoane pentru depozite și pasive excluse. Entitatea rezultată în urma concentrării nu va colecta depozite de la clienți noi. Valoarea totală a depozitelor clienților existenți la data concentrării nu va depăși în niciun moment 1 miliard EUR și nu va consta în depozite, altele decât cele definite la punctul 10 de mai sus. Entitatea rezultată în urma fuziunii va lichida depozitele, în linii mari, pe măsură ce activele asociate sau conectate acestora sunt lichidate (sau, în cazul în care nu există active asociate sau conectate, aproape în același ritm cu lichidarea portofoliului de credite globale nete), cu excepția fluctuațiilor monetare și angajamentelor contractual pentru reținerea depozitelor. În plus, portofoliul de depozite al entității rezultate în urma concentrării nu va depăși, în niciun moment, previziunile planului de restructurare cu mai mult de 200 de milioane EUR.

| 10. | Administratorul-supraveghetor. Entitatea rezultată în urma concentrării va desemna un administrator-supraveghetor, sub rezerva aprobării Comisiei Europene, care să verifice respectarea angajamentelor menționate anterior.
  Administratorul-supraveghetor va fi desemnat pentru o perioadă de trei ani. Normele privind numirea și sarcinile administratorului supraveghetor sunt prezentate în anexa II. Administratorul-supraveghetor va trebui, în special, să facă dovada experienței sale în domeniul restructurării creditelor și al gestionării acestora în vederea controlării angajamentelor 3 și 6. |
| --- | --- |

10.

Administratorul-supraveghetor. Entitatea rezultată în urma concentrării va desemna un administrator-supraveghetor, sub rezerva aprobării Comisiei Europene, care să verifice respectarea angajamentelor menționate anterior.

Administratorul-supraveghetor va fi desemnat pentru o perioadă de trei ani. Normele privind numirea și sarcinile administratorului supraveghetor sunt prezentate în anexa II. Administratorul-supraveghetor va trebui, în special, să facă dovada experienței sale în domeniul restructurării creditelor și al gestionării acestora în vederea controlării angajamentelor 3 și 6.

| 11. | Punere în aplicare și raportare. Autoritățile irlandeze se vor asigura că entitatea rezultată în urma concentrării respectă angajamentele enumerate mai sus. Autoritățile irlandeze vor prezenta rapoarte periodice cu privire la măsurile adoptate în vederea respectării angajamentelor. Primul raport va fi transmis Comisiei cel târziu în termen de șase luni de la aprobare de la data notificării deciziei și, ulterior, la intervale de șase luni. |
| --- | --- |

11.

Punere în aplicare și raportare. Autoritățile irlandeze se vor asigura că entitatea rezultată în urma concentrării respectă angajamentele enumerate mai sus. Autoritățile irlandeze vor prezenta rapoarte periodice cu privire la măsurile adoptate în vederea respectării angajamentelor. Primul raport va fi transmis Comisiei cel târziu în termen de șase luni de la aprobare de la data notificării deciziei și, ulterior, la intervale de șase luni.

---

(1)  Din motive de claritate, un grup de reglementare poate include un singur debitor sau mai mulți clienți cărora entitatea le-a acordat un împrumut. Dacă un grup de reglementare este alcătuit din mai mulți clienți, pot fi deținute mai multe împrumuturi care se garantează reciproc. Atunci când se urmărește reducerea la minim a pierderilor de capital sau maximizarea recuperărilor, creditarea poate fi considerată la nivelul grupului de reglementare și nu la nivel de debitor individual.

---

ANEXA II

NUMIREA ȘI ATRIBUȚIILE ADMINISTRATORULUI SUPRAVEGHETOR

Anglo Irish Bank și INBS sunt, în comun, denumite „entitatea rezultată în urma concentrării”.

I.   Administratorul supraveghetor

| 1. | Autoritățile irlandeze se angajează că entitatea rezultată în urma concentrării va numi un administrator-supraveghetor pentru o perioadă de trei ani. |
| --- | --- |

1.

Autoritățile irlandeze se angajează că entitatea rezultată în urma concentrării va numi un administrator-supraveghetor pentru o perioadă de trei ani.

| 2. | Administratorul-supraveghetor înseamnă una sau mai multe persoane fizice sau juridice, independente de entitatea rezultată în urma concentrării, aprobate de către Comisie și numite de entitatea rezultată în urma concentrării, care vor avea sarcina de a verifica dacă entitatea rezultată în urma concentrării își respectă obligațiile față de Comisie și pune în aplicare planul de restructurare și de soluționare. |
| --- | --- |

2.

Administratorul-supraveghetor înseamnă una sau mai multe persoane fizice sau juridice, independente de entitatea rezultată în urma concentrării, aprobate de către Comisie și numite de entitatea rezultată în urma concentrării, care vor avea sarcina de a verifica dacă entitatea rezultată în urma concentrării își respectă obligațiile față de Comisie și pune în aplicare planul de restructurare și de soluționare.

| 3. | Administratorul-supraveghetor trebuie să fie independent de entitatea rezultată în urma concentrării și trebuie să dețină calificările necesare pentru îndeplinirea mandatului său, de exemplu, ca bancă de investiții, consultant sau auditor, și nu va face obiectul sau nu va deveni expus unui conflict de interese. În special, pentru monitorizarea angajamentelor, administratorul-supraveghetor trebuie să aibă experiență în domeniul restructurării creditelor și al gestionării acestora 2 și 5. Administratorul-supraveghetor este remunerat de entitatea rezultată în urma concentrării, ceea ce nu împiedică îndeplinirea independentă și efectivă a mandatului său. |
| --- | --- |

3.

Administratorul-supraveghetor trebuie să fie independent de entitatea rezultată în urma concentrării și trebuie să dețină calificările necesare pentru îndeplinirea mandatului său, de exemplu, ca bancă de investiții, consultant sau auditor, și nu va face obiectul sau nu va deveni expus unui conflict de interese. În special, pentru monitorizarea angajamentelor, administratorul-supraveghetor trebuie să aibă experiență în domeniul restructurării creditelor și al gestionării acestora 2 și 5. Administratorul-supraveghetor este remunerat de entitatea rezultată în urma concentrării, ceea ce nu împiedică îndeplinirea independentă și efectivă a mandatului său.

II.   Numirea Administratorului supraveghetor

Propunerea autorităților irlandeze

În termen de cel mult patru săptămâni de la data emiterii deciziei de aprobare a planului de restructurare și gestionare a entității rezultate în urma concentrării, autoritățile irlandeze prezintă Comisiei spre aprobare numele a două sau mai multe persoane în calitate de administratori supraveghetori și precizează care dintre acestea este prima lor alegere. Propunerea trebuie să conțină informații suficiente, astfel încât Comisia să verifice dacă persoana propusă pentru poziția de administrator-supraveghetor îndeplinește cerințele prevăzute la punctul 3; de asemenea, propunerea trebuie să includă:

| | termenii integrali ai mandatului propus împreună cu toate dispozițiile necesare care permit administratorului supraveghetor să își îndeplinească sarcinile în conformitate cu aceste angajamente; |
| --- | --- |

termenii integrali ai mandatului propus împreună cu toate dispozițiile necesare care permit administratorului supraveghetor să își îndeplinească sarcinile în conformitate cu aceste angajamente;

| | schița unui plan de lucru care să descrie modul în care administratorul supraveghetor intenționează să își îndeplinească sarcinile care i-au fost atribuite. |
| --- | --- |

schița unui plan de lucru care să descrie modul în care administratorul supraveghetor intenționează să își îndeplinească sarcinile care i-au fost atribuite.

Aprobarea sau respingerea de către Comisie

Comisia are libertatea de a aproba sau respinge persoanele propuse va administrator-supraveghetor și de a aproba mandatul propus sub rezerva oricăror modificări pe care le consideră necesare pentru ca administratorul supraveghetor sa își îndeplinească obligațiile. Acesta va fi numit în termen de o săptămână de la aprobarea de către Comisie, în conformitate cu mandatul aprobat de Comisie.

Noua propunere a autorităților irlandeze

| 4. | Dacă toate propunerile de administrator-supraveghetor sunt respinse, autoritățile irlandeze prezintă, în termen de o săptămână de la notificarea respingerii, numele altor două persoane sau instituții, cel puțin, în conformitate cu condițiile și procedura prevăzută la punctele 1 și 5. |
| --- | --- |

4.

Dacă toate propunerile de administrator-supraveghetor sunt respinse, autoritățile irlandeze prezintă, în termen de o săptămână de la notificarea respingerii, numele altor două persoane sau instituții, cel puțin, în conformitate cu condițiile și procedura prevăzută la punctele 1 și 5.

Administratorul supraveghetor desemnat de Comisie

| 5. | Dacă și celelalte propuneri ulterioare de administrator-supraveghetor sunt respinse de Comisie, aceasta din urmă desemnează unul sau mai mulți administratori supraveghetori, pe care entitatea rezultată în urma concentrării îi va numi în conformitate cu mandatul aprobat de Comisie. |
| --- | --- |

5.

Dacă și celelalte propuneri ulterioare de administrator-supraveghetor sunt respinse de Comisie, aceasta din urmă desemnează unul sau mai mulți administratori supraveghetori, pe care entitatea rezultată în urma concentrării îi va numi în conformitate cu mandatul aprobat de Comisie.

III.   Sarcinile administratorului supraveghetor

| 6. | Administratorul supraveghetor are sarcina de a asigura conformitatea cu condițiile și obligațiile anexate deciziei și de a asigura punerea în aplicare a planului de restructurare și soluționare. |
| --- | --- |

6.

Administratorul supraveghetor are sarcina de a asigura conformitatea cu condițiile și obligațiile anexate deciziei și de a asigura punerea în aplicare a planului de restructurare și soluționare.

Sarcinile și obligațiile administratorului supraveghetor

| 7. | Administratorul supraveghetor:






  (i) | propune Comisiei, în termen de patru săptămâni de la numire, un plan detaliat de lucru care descrie modul în care intenționează să monitorizeze conformitatea cu angajamentele față de Comisie și punerea în aplicare a planului de restructurare și soluționare; |
| --- | --- | --- |

7.

Administratorul supraveghetor:

(i)

propune Comisiei, în termen de patru săptămâni de la numire, un plan detaliat de lucru care descrie modul în care intenționează să monitorizeze conformitatea cu angajamentele față de Comisie și punerea în aplicare a planului de restructurare și soluționare;

| (ii) | monitorizează conformitatea cu toate angajamentele asumate de autoritățile irlandeze în numele entității rezultate în urma concentrării și punerea în aplicare a planului de restructurare și soluționare; |
| --- | --- |

(ii)

monitorizează conformitatea cu toate angajamentele asumate de autoritățile irlandeze în numele entității rezultate în urma concentrării și punerea în aplicare a planului de restructurare și soluționare;

| (iii) | propune măsuri pe care le consideră necesare în vederea asigurării respectării de către autoritățile irlandeze a tuturor angajamentelor față de Comisie; |
| --- | --- |

(iii)

propune măsuri pe care le consideră necesare în vederea asigurării respectării de către autoritățile irlandeze a tuturor angajamentelor față de Comisie;

| (iv) | prezintă Comisiei, entității rezultate în urma concentrării și autorităților irlandeze, în termen de 30 de zile de la încheierea fiecărui trimestru, proiectul unui raport scris în limba engleză. Raportul se va referi la îndeplinirea de către administratorul supraveghetor a obligațiilor care îi revin în temeiul mandatului, la respectarea angajamentelor și la punerea în aplicare a planului de restructurare și soluționare. Toți destinatarii proiectului de raport își vor putea prezenta observațiile în termen de cinci zile lucrătoare. În alte cinci zile lucrătoare de la primirea observațiilor, administratorul supraveghetor elaborează un raport final, pe care îl prezintă Comisiei, ținând seama, dacă este posibil și la libera sa alegere, de observațiile prezentate. De asemenea, administratorul-supraveghetor va trimite autorităților irlandeze și entității rezultate în urma concentrării o copie a raportului final. În cazul în care proiectul de raport sau raportul final conține informații care nu trebuie divulgate entității rezultate în urma concentrării sau autorităților irlandeze, entitatea rezultată în urma concentrării sau autoritățile irlandeze vor primi numai o versiune neconfidențială a proiectului de raport sau a raportului final. Administratorul-supraveghetor nu va trimite entității rezultate în urma concentrării și/sau autorităților irlandeze nicio versiune a raportului, înainte de a o transmite Comisiei. |
| --- | --- |

(iv)

prezintă Comisiei, entității rezultate în urma concentrării și autorităților irlandeze, în termen de 30 de zile de la încheierea fiecărui trimestru, proiectul unui raport scris în limba engleză. Raportul se va referi la îndeplinirea de către administratorul supraveghetor a obligațiilor care îi revin în temeiul mandatului, la respectarea angajamentelor și la punerea în aplicare a planului de restructurare și soluționare. Toți destinatarii proiectului de raport își vor putea prezenta observațiile în termen de cinci zile lucrătoare. În alte cinci zile lucrătoare de la primirea observațiilor, administratorul supraveghetor elaborează un raport final, pe care îl prezintă Comisiei, ținând seama, dacă este posibil și la libera sa alegere, de observațiile prezentate. De asemenea, administratorul-supraveghetor va trimite autorităților irlandeze și entității rezultate în urma concentrării o copie a raportului final. În cazul în care proiectul de raport sau raportul final conține informații care nu trebuie divulgate entității rezultate în urma concentrării sau autorităților irlandeze, entitatea rezultată în urma concentrării sau autoritățile irlandeze vor primi numai o versiune neconfidențială a proiectului de raport sau a raportului final. Administratorul-supraveghetor nu va trimite entității rezultate în urma concentrării și/sau autorităților irlandeze nicio versiune a raportului, înainte de a o transmite Comisiei.

Comisia poate oferi instrucțiuni sau îndrumări administratorului supraveghetor pentru a se asigura că se îndeplinesc angajamentele asumate față de Comisie și că se pune în aplicare planul de restructurare și soluționare.

Autoritățile irlandeze și entitatea rezultată în urma concentrării vor asigura, pe toată durata cooperării, asistență și informații pe care administratorul supraveghetor le poate solicita în mod justificat în vederea îndeplinirii sarcinilor sale. Acesta va avea acces nelimitat la cărți, înregistrări, documente, la directori și la alți membrii ai personalului, la fișiere, locații și informații tehnice ale entității rezultate în urma concentrării, necesare în vederea îndeplinirii sarcinilor sale în conformitate cu angajamentele asumate.

---