# Az Európai Unió L 139/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.139.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 139 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. május 26. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.139.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 139

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. május 26.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/268/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. június 29.) Az SA.14554 (C 7/04) sz., Németország által a Gesellschaft für Weinabsatz (borforgalmazó társaság) javára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 4426. számú dokumentummal történt) | 1 |
| | | 2012/269/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. június 29.) az Írország által az Anglo Irish Bank és az Irish Nationwide Building Society számára nyújtott SA.32504. (2011/N) és C 11/10 (korábbi N 667/09) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 4432. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 18 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2012/268/EU

*

A Bizottság határozata (2011. június 29.) Az SA.14554 (C 7/04) sz., Németország által a Gesellschaft für Weinabsatz (borforgalmazó társaság) javára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 4426. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2011) 4426. számú dokumentummal történt)

1

2012/269/EU

*

A Bizottság határozata (2011. június 29.) az Írország által az Anglo Irish Bank és az Irish Nationwide Building Society számára nyújtott SA.32504. (2011/N) és C 11/10 (korábbi N 667/09) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 4432. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 4432. számú dokumentummal történt)

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 26.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 139/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. június 29.)

Az SA.14554 (C 7/04) sz., Németország által a Gesellschaft für Weinabsatz (borforgalmazó társaság) javára nyújtott állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 4426. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2012/268/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésére (1),

miután felszólította az érdekelteket, hogy az említett rendelkezésnek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (2),

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Egy 2001. május 10-én hozzá beérkezett panasz nyomán a Bizottság 2001. november 9-én írásbeli megkeresésben fordult a Németországi Szövetségi Köztársasághoz. Az intézkedésről a Bizottságot – az említett megkeresés nyomán – 2002. március 5-én kelt és 2002. március 8-án beérkezett levélben értesítették. Mivel az intézkedésre addigra már sor került, azt a be nem jelentett támogatási programok közé sorolták (NN 159/02 sz. támogatás). |
| --- | --- |

(1)

Egy 2001. május 10-én hozzá beérkezett panasz nyomán a Bizottság 2001. november 9-én írásbeli megkeresésben fordult a Németországi Szövetségi Köztársasághoz. Az intézkedésről a Bizottságot – az említett megkeresés nyomán – 2002. március 5-én kelt és 2002. március 8-án beérkezett levélben értesítették. Mivel az intézkedésre addigra már sor került, azt a be nem jelentett támogatási programok közé sorolták (NN 159/02 sz. támogatás).

| (2) | Németország további információt küldött a 2002. november 20-án kelt és 2002. november 25-én beérkezett, a 2003. április 28-án kelt és 2003. május 2-án beérkezett, valamint a 2003. május 27-én kelt és 2003. május 28-án beérkezett levelében, továbbá a 2003. október 2-án beérkezett faxában. |
| --- | --- |

(2)

Németország további információt küldött a 2002. november 20-án kelt és 2002. november 25-én beérkezett, a 2003. április 28-án kelt és 2003. május 2-án beérkezett, valamint a 2003. május 27-én kelt és 2003. május 28-án beérkezett levelében, továbbá a 2003. október 2-án beérkezett faxában.

| (3) | 2004. február 19-én kelt, SG-Greffe (2004) D/200645 jelzetű levelében a Bizottság azon határozatáról tájékoztatta Németországot, hogy a támogatással kapcsolatban megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(3)

2004. február 19-én kelt, SG-Greffe (2004) D/200645 jelzetű levelében a Bizottság azon határozatáról tájékoztatta Németországot, hogy a támogatással kapcsolatban megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (4) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a támogatással kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a támogatással kapcsolatos észrevételeiket.

| (5) | A Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel (4). |
| --- | --- |

(5)

A Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel (4).

| (6) | Németország 2004. március 18-én kelt, 2004. március 23-án beérkezett és iktatott levelében továbbította észrevételeit a Bizottsághoz. Ezután 2006. január 10-én kelt és 2006. január 10-én iktatott, valamint 2007. július 13-án kelt és 2007. július 16-án iktatott levelében további észrevételeket tett. |
| --- | --- |

(6)

Németország 2004. március 18-én kelt, 2004. március 23-án beérkezett és iktatott levelében továbbította észrevételeit a Bizottsághoz. Ezután 2006. január 10-én kelt és 2006. január 10-én iktatott, valamint 2007. július 13-án kelt és 2007. július 16-án iktatott levelében további észrevételeket tett.

| (7) | A Bizottság 2008. október 21-én kelt, SG-Greffe (2008) D/206430 jelzetű levelében azon határozatáról értesítette Németországot, hogy a támogatással kapcsolatban az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerint megindított eljárást kiterjeszti. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2008. október 21-én kelt, SG-Greffe (2008) D/206430 jelzetű levelében azon határozatáról értesítette Németországot, hogy a támogatással kapcsolatban az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerint megindított eljárást kiterjeszti.

| (8) | A Bizottságnak az eljárást kiterjesztő határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg a szóban forgó támogatásra vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottságnak az eljárást kiterjesztő határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg a szóban forgó támogatásra vonatkozó észrevételeiket.

| (9) | A Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel.

| (10) | Németország (miután 2008. november 17-én kérte a határidő meghosszabbítását, és ezt a Bizottság 2008. november 21-én elfogadta) 2008. december 23-án kelt és 2009. január 5-én iktatott levelében észrevételeket juttatott el a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(10)

Németország (miután 2008. november 17-én kérte a határidő meghosszabbítását, és ezt a Bizottság 2008. november 21-én elfogadta) 2008. december 23-án kelt és 2009. január 5-én iktatott levelében észrevételeket juttatott el a Bizottsághoz.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

II.1.   Az intézkedés megnevezése

| (11) | Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht [a Gesellschaft für Weinabsatz (borforgalmazó társaság) kölcsönben való részesítése és a követelésekről való azt követő lemondás]. |
| --- | --- |

(11)

Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht [a Gesellschaft für Weinabsatz (borforgalmazó társaság) kölcsönben való részesítése és a követelésekről való azt követő lemondás].

II.2.   Jogalap

| (12) | Az intézkedésre a Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete (Rajna-vidék-Pfalz szőlőtermő vidékeinek helyreállítási alapja, WAK) és a Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH (Pfalz-vidéki borforgalmazó társaság, GfW) között létrehött szerződéses megállapodás alapján került sor. |
| --- | --- |

(12)

Az intézkedésre a Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete (Rajna-vidék-Pfalz szőlőtermő vidékeinek helyreállítási alapja, WAK) és a Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH (Pfalz-vidéki borforgalmazó társaság, GfW) között létrehött szerződéses megállapodás alapján került sor.

II.3.   Célkitűzés

| (13) | A cél az volt, hogy a GfW-nek kölcsönt ítéljenek oda a szőlőtermelő vállalkozásoktól és a kereskedőktől történő szőlőmust-felvásárláshoz. Fedezetül biztosított eszközök szolgáltak. Ezekre az eszközökre továbbá a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők (Weinbaugetriebe und Kommissionäre) részéről különböző mértékű – egyszerű, kiterjesztett, illetve meghosszabbított – tulajdonjog-fenntartás (Eigentumsvorbehalt) vonatkozott. A követelésekről való lemondásra akkor került sor, amikor a GfW-nek pénzügyi nehézségei támadtak a piaci árak esése miatt. |
| --- | --- |

(13)

A cél az volt, hogy a GfW-nek kölcsönt ítéljenek oda a szőlőtermelő vállalkozásoktól és a kereskedőktől történő szőlőmust-felvásárláshoz. Fedezetül biztosított eszközök szolgáltak. Ezekre az eszközökre továbbá a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők (Weinbaugetriebe und Kommissionäre) részéről különböző mértékű – egyszerű, kiterjesztett, illetve meghosszabbított – tulajdonjog-fenntartás (Eigentumsvorbehalt) vonatkozott. A követelésekről való lemondásra akkor került sor, amikor a GfW-nek pénzügyi nehézségei támadtak a piaci árak esése miatt.

II.4.   Közigazgatási szerv

| (14) | A WAK a Rajna-vidék-Pfalz szövetségi tartomány tulajdonában lévő, Mainzban bejegyzett közjogi társaság. A szőlőtermelési ágazatban kifejtett tevékenysége hasonló egy bankéhoz. A WAK tevékenysége rendszerint abból áll, hogy termőföld-tagosításhoz (Flurbereinigung) nyújt kölcsönöket. A WAK járulékokból, illetékekből, kölcsönökből és támogatásokból finanszírozódik (a Weinbergsaufbaugesetz [szőlészeti törvény] 8. §-ának 1. bekezdése). |
| --- | --- |

(14)

A WAK a Rajna-vidék-Pfalz szövetségi tartomány tulajdonában lévő, Mainzban bejegyzett közjogi társaság. A szőlőtermelési ágazatban kifejtett tevékenysége hasonló egy bankéhoz. A WAK tevékenysége rendszerint abból áll, hogy termőföld-tagosításhoz (Flurbereinigung) nyújt kölcsönöket. A WAK járulékokból, illetékekből, kölcsönökből és támogatásokból finanszírozódik (a Weinbergsaufbaugesetz [szőlészeti törvény] 8. §-ának 1. bekezdése).

II.5.   Kedvezményezettek

| (15) | Az intézkedés – a WAK által a piaci körülményekkel összhangban nem lévő feltételekkel nyújtott kölcsön – kedvezményezettje a GfW volt. |
| --- | --- |

(15)

Az intézkedés – a WAK által a piaci körülményekkel összhangban nem lévő feltételekkel nyújtott kölcsön – kedvezményezettje a GfW volt.

| (16) | A GfW a Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd (dél-rajna-vidék-pfalzi mezőgazdasági és szőlészeti egyesület) teljes tulajdonú leányvállalata volt. A GfW 1984-ben, borkereskedelem céljából jött létre, és tevékenysége pezsgő, szőlőlé, szőlőkocsonya, szőlőpárlat és brandy előállításából és értékesítéséből állt. A GfW ezenkívül szolgáltatásokat nyújtott a szőlőtermelő vállalkozásoknak a lepárlási intézkedésekkel (Destillationsmaßnahmen) összefüggésben. Ezek a lepárlási intézkedések a közös piacszervezés (6) hatálya alá tartozó intézkedéseket, valamint a rendszerint tanácsi határozatok (7) alapján végrehajtott, államilag finanszírozott lepárlásokat foglaltak magukban. Ezzel összefüggésben a GfW tanácsot adott kis bortermelőknek, és megszervezte a bornak a lepárlókba történő elszállítását. |
| --- | --- |

(16)

A GfW a Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd (dél-rajna-vidék-pfalzi mezőgazdasági és szőlészeti egyesület) teljes tulajdonú leányvállalata volt. A GfW 1984-ben, borkereskedelem céljából jött létre, és tevékenysége pezsgő, szőlőlé, szőlőkocsonya, szőlőpárlat és brandy előállításából és értékesítéséből állt. A GfW ezenkívül szolgáltatásokat nyújtott a szőlőtermelő vállalkozásoknak a lepárlási intézkedésekkel (Destillationsmaßnahmen) összefüggésben. Ezek a lepárlási intézkedések a közös piacszervezés (6) hatálya alá tartozó intézkedéseket, valamint a rendszerint tanácsi határozatok (7) alapján végrehajtott, államilag finanszírozott lepárlásokat foglaltak magukban. Ezzel összefüggésben a GfW tanácsot adott kis bortermelőknek, és megszervezte a bornak a lepárlókba történő elszállítását.

| (17) | További lehetséges kedvezményezettek azok a szőlőtermelő vállalkozások és kereskedők, amelyektől – a kölcsönnek köszönhetően – a GfW mustot vásárolhatott, és amelyek a WAK-val ellentétben nem mondtak le semmilyen, a GfW-vel szembeni követelésükről, amikor a GfW-nek pénzügyi nehézségei támadtak. |
| --- | --- |

(17)

További lehetséges kedvezményezettek azok a szőlőtermelő vállalkozások és kereskedők, amelyektől – a kölcsönnek köszönhetően – a GfW mustot vásárolhatott, és amelyek a WAK-val ellentétben nem mondtak le semmilyen, a GfW-vel szembeni követelésükről, amikor a GfW-nek pénzügyi nehézségei támadtak.

II.6.   A támogatás háttere

| (18) | A GfW 1999-ben – a WAK-tól kapott 15 302 696,25 EUR összegű kölcsön és saját forrásai felhasználásával – 44 millió liter mustot vásárolt. E mustnak 60 %-a minimálisan 60 Oechsle-fokos, átlagosan pedig 81 Oechsle-fokos volt, míg 40 %-a minimálisan 44 Oechsle-fokos, közönséges asztali bormust volt, melynek beszerzésére a megelőző lepárlás kedvező feltételeinek kihasználása érdekében került sor. Az összes megvásárolt mustért 0,38 EUR literenkénti átlagár került kifizetésre. Kész bor adásvételére nem került sor. Az adásvételre a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők általi egyszerű, kiterjesztett, illetve meghosszabbított tulajdonjog-fenntartással (einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte) történt. Ugyanekkor született megállapodás arról, hogy a biztosított eszközök szolgálnak a WAK számára fedezetül. |
| --- | --- |

(18)

A GfW 1999-ben – a WAK-tól kapott 15 302 696,25 EUR összegű kölcsön és saját forrásai felhasználásával – 44 millió liter mustot vásárolt. E mustnak 60 %-a minimálisan 60 Oechsle-fokos, átlagosan pedig 81 Oechsle-fokos volt, míg 40 %-a minimálisan 44 Oechsle-fokos, közönséges asztali bormust volt, melynek beszerzésére a megelőző lepárlás kedvező feltételeinek kihasználása érdekében került sor. Az összes megvásárolt mustért 0,38 EUR literenkénti átlagár került kifizetésre. Kész bor adásvételére nem került sor. Az adásvételre a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők általi egyszerű, kiterjesztett, illetve meghosszabbított tulajdonjog-fenntartással (einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte) történt. Ugyanekkor született megállapodás arról, hogy a biztosított eszközök szolgálnak a WAK számára fedezetül.

| (19) | A Németország által benyújtott információk szerint a GfW üzleti terve az volt, hogy a must 40 %-a esetében kihasználja a 822/87/EGK rendelet szerinti lepárlási lehetőségeket, 60 %-át pedig alapborrá dolgozza fel pezsgő előállítása céljából, és pezsgőtermelők részére értékesíti. A GfW-nek ezenkívül az volt a terve, hogy az alapbor 20 %-át kilenc hónaptól egy évig terjedő ideig tárolja annak érdekében, hogy a bortárolás után járó – a 822/87/EGK rendelet szerinti – uniós támogatásokat igénybe vehesse, mielőtt azt az alapbor piacán pezsgő termelése céljára értékesíti. |
| --- | --- |

(19)

A Németország által benyújtott információk szerint a GfW üzleti terve az volt, hogy a must 40 %-a esetében kihasználja a 822/87/EGK rendelet szerinti lepárlási lehetőségeket, 60 %-át pedig alapborrá dolgozza fel pezsgő előállítása céljából, és pezsgőtermelők részére értékesíti. A GfW-nek ezenkívül az volt a terve, hogy az alapbor 20 %-át kilenc hónaptól egy évig terjedő ideig tárolja annak érdekében, hogy a bortárolás után járó – a 822/87/EGK rendelet szerinti – uniós támogatásokat igénybe vehesse, mielőtt azt az alapbor piacán pezsgő termelése céljára értékesíti.

| (20) | 1999. november 11-én a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők a vételár 80 %-ának megfelelő előlegkifizetésben részesültek. Az előleg literenkénti átlagos összege 0,31 EUR volt. |
| --- | --- |

(20)

1999. november 11-én a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők a vételár 80 %-ának megfelelő előlegkifizetésben részesültek. Az előleg literenkénti átlagos összege 0,31 EUR volt.

| (21) | 1999-ben a GfW készletei 40 %-a esetében megelőző lepárlást hajtott végre. 1999 végén, tapasztalva az árak visszaesését az alapbor piacán, a GfW úgy döntött, hogy abban az évben nem értékesít alapbort, hanem vár, amíg 2000-ben a piac fellendül. |
| --- | --- |

(21)

1999-ben a GfW készletei 40 %-a esetében megelőző lepárlást hajtott végre. 1999 végén, tapasztalva az árak visszaesését az alapbor piacán, a GfW úgy döntött, hogy abban az évben nem értékesít alapbort, hanem vár, amíg 2000-ben a piac fellendül.

| (22) | 2000-ben a viszonylag bőséges szüret és a pezsgőértékesítés visszaesése következtében a fehér bor piacán még tovább csökkent a kereslet (így az átlagárak esetenként akár 0,20 EUR-val is estek). A még készleten lévő hordós bor nagy részén újabb lepárlást kellett végrehajtani. |
| --- | --- |

(22)

2000-ben a viszonylag bőséges szüret és a pezsgőértékesítés visszaesése következtében a fehér bor piacán még tovább csökkent a kereslet (így az átlagárak esetenként akár 0,20 EUR-val is estek). A még készleten lévő hordós bor nagy részén újabb lepárlást kellett végrehajtani.

| (23) | A borpiac közös szervezésének 1999-ben elfogadott és 2000. augusztus 1-jén hatályba lépett módosítása következtében a 822/87/EGK rendelet szerinti megelőző lepárlás helyébe az 1493/1999/EK rendelet szerinti, élelmiszer célú finomszesszel való ellátás céljából történő lepárlás lépett. A feltételek jelentősen rosszabbak lettek, és a megelőző lepárlás esetében korábban alkalmazott literenkénti 0,50–0,55 EUR összegű árnak csak mintegy a felét lehetett érvényesíteni. |
| --- | --- |

(23)

A borpiac közös szervezésének 1999-ben elfogadott és 2000. augusztus 1-jén hatályba lépett módosítása következtében a 822/87/EGK rendelet szerinti megelőző lepárlás helyébe az 1493/1999/EK rendelet szerinti, élelmiszer célú finomszesszel való ellátás céljából történő lepárlás lépett. A feltételek jelentősen rosszabbak lettek, és a megelőző lepárlás esetében korábban alkalmazott literenkénti 0,50–0,55 EUR összegű árnak csak mintegy a felét lehetett érvényesíteni.

| (24) | Az árak 2000. évi visszaesése nyomán lehetetlennek bizonyult, hogy a GfW akár a borpiacon, akár az élelmiszer célú finomszesszel való ellátás céljából történő lepárlás révén elérje a várt nyereséget. Ennek következtében a GfW részvényeinek könyv szerinti értékét jelentősen csökkenteni kellett, miáltal a GfW kötelezettségvállalásai meghaladták eszközeit. |
| --- | --- |

(24)

Az árak 2000. évi visszaesése nyomán lehetetlennek bizonyult, hogy a GfW akár a borpiacon, akár az élelmiszer célú finomszesszel való ellátás céljából történő lepárlás révén elérje a várt nyereséget. Ennek következtében a GfW részvényeinek könyv szerinti értékét jelentősen csökkenteni kellett, miáltal a GfW kötelezettségvállalásai meghaladták eszközeit.

| (25) | A fenti kereskedelmi nehézségek nyomán 2000. október 31-i fordulónappal évközi mérleg készült, amelyet könyvvizsgálóval megvizsgáltattak. 2000. október 31-én a GfW kötelezettségei (15 670 155 EUR) 5 783 299 EUR-val meghaladták forgóeszközeit (9 886 856 EUR), és a GfW-nek az alábbi táblázat szerinti kötelezettségei voltak. A Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH könyvvizsgáló cég jelentése szerint a GfW arra számíthat, hogy eszközeit meghaladó kötelezettségvállalásai (túladósodás, Überschuldung) miatt rövid időn belül fizetésképtelenségi eljárás indul ellene, ha ennek elkerülésére nem történik intézkedés. |
| --- | --- |

(25)

A fenti kereskedelmi nehézségek nyomán 2000. október 31-i fordulónappal évközi mérleg készült, amelyet könyvvizsgálóval megvizsgáltattak. 2000. október 31-én a GfW kötelezettségei (15 670 155 EUR) 5 783 299 EUR-val meghaladták forgóeszközeit (9 886 856 EUR), és a GfW-nek az alábbi táblázat szerinti kötelezettségei voltak. A Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH könyvvizsgáló cég jelentése szerint a GfW arra számíthat, hogy eszközeit meghaladó kötelezettségvállalásai (túladósodás, Überschuldung) miatt rövid időn belül fizetésképtelenségi eljárás indul ellene, ha ennek elkerülésére nem történik intézkedés.

| (26) | 1.   táblázat







  (EUR-ban) |
| --- | --- |
| Kötelezettségek az alábbiakkal szemben | Összeg |
| WAK | 10 150 959 |
| Pénzintézetek | 726 892 |
| Beszállítók | 218 460 |
| Szőlőtermelő vállalkozások és kereskedők | 4 355 581 |
| Egyéb | 218 263 |
| Összesen | 15 670 155 |

(26)

1.   táblázat

(EUR-ban)

Kötelezettségek az alábbiakkal szemben

Összeg

WAK

10 150 959

Pénzintézetek

726 892

Beszállítók

218 460

Szőlőtermelő vállalkozások és kereskedők

4 355 581

Egyéb

218 263

Összesen

15 670 155

| (27) | A fizetésképtelenségre vonatkozó német jogszabály (Insolvenzordnung) 19. §-a értelmében fizetésképtelenségi eljárást indokolt megindítani, ha egy társaság kötelezettségei meghaladják eszközeit. Ezért a GfW igazgatótanácsát a GmbHG a.F. (a korlátolt felelősségű társaságokra vonatkozó törvény korábbi változata) 64. §-a az Insolvenzordnung 19. §-ával összefüggésben arra kötelezi, hogy a túladósodás fennállásának kezdetétől számított három héten belül fizetésképtelenségi eljárás megindítását kezdeményezze. |
| --- | --- |

(27)

A fizetésképtelenségre vonatkozó német jogszabály (Insolvenzordnung) 19. §-a értelmében fizetésképtelenségi eljárást indokolt megindítani, ha egy társaság kötelezettségei meghaladják eszközeit. Ezért a GfW igazgatótanácsát a GmbHG a.F. (a korlátolt felelősségű társaságokra vonatkozó törvény korábbi változata) 64. §-a az Insolvenzordnung 19. §-ával összefüggésben arra kötelezi, hogy a túladósodás fennállásának kezdetétől számított három héten belül fizetésképtelenségi eljárás megindítását kezdeményezze.

| (28) | A küszöbön álló fizetésképtelenség miatt a GfW arra kérte egyes hitelezőit (a WAK-ot, a szőlőtermelő vállalkozásokat és mintegy 130, a (18) preambulumbekezdés szerinti adásvételben érintett kereskedőt), hogy fennálló követeléseik egy részéről mondjanak le, és ezzel tegyék lehetővé, hogy a társaság tovább folytassa gazdasági tevékenységét. A szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők esetében ez azt jelentette volna, hogy a fennálló követeléseiknek mintegy 90 %-áról lemondanak, vagyis a megállapodás szerinti vételárnak csak további 2 %-át kapják meg. A veszteség fennmaradó részét a WAK-nak a hitelezői rangsorban való visszalépésével, illetőleg követeléseiről való lemondásával tervezték fedezni. |
| --- | --- |

(28)

A küszöbön álló fizetésképtelenség miatt a GfW arra kérte egyes hitelezőit (a WAK-ot, a szőlőtermelő vállalkozásokat és mintegy 130, a (18) preambulumbekezdés szerinti adásvételben érintett kereskedőt), hogy fennálló követeléseik egy részéről mondjanak le, és ezzel tegyék lehetővé, hogy a társaság tovább folytassa gazdasági tevékenységét. A szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők esetében ez azt jelentette volna, hogy a fennálló követeléseiknek mintegy 90 %-áról lemondanak, vagyis a megállapodás szerinti vételárnak csak további 2 %-át kapják meg. A veszteség fennmaradó részét a WAK-nak a hitelezői rangsorban való visszalépésével, illetőleg követeléseiről való lemondásával tervezték fedezni.

| (29) | Gyengébb biztosítéki pozíciójú fő hitelezőként (lásd 1. táblázat) a WAK-nak jelentős érdeke fűződött ahhoz, hogy elkerülje a küszöbön álló fizetésképtelenséget. Ezért megkísérelte a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket rávenni arra, hogy hajlandók legyenek lemondani követeléseik egy részéről. A WAK ezenkívül 2000. december 4-én írásbeli megállapodást kötött a GfW-vel, melynek értelmében fennálló követeléseinek egy, a GfW veszteségével megegyező részét hajlandó hátrébb sorolni a többi hitelező követeléseinek. A hátrébb sorolásra kerülő követelés minél kisebbre csökkentése érdekében annak végleges összegét a felek csak azután kívánták rögzíteni, hogy beérkeztek a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők követeléseire vonatkozó lemondó nyilatkozatok. A megállapodás értelmében a WAK a hátrébb sorolt követelésekkel azonos összegű követelésről hajlandó lemondani, amennyiben a későbbiekben ez szükségesnek bizonyulna a fizetésképtelenségi eljárás elkerüléséhez. |
| --- | --- |

(29)

Gyengébb biztosítéki pozíciójú fő hitelezőként (lásd 1. táblázat) a WAK-nak jelentős érdeke fűződött ahhoz, hogy elkerülje a küszöbön álló fizetésképtelenséget. Ezért megkísérelte a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket rávenni arra, hogy hajlandók legyenek lemondani követeléseik egy részéről. A WAK ezenkívül 2000. december 4-én írásbeli megállapodást kötött a GfW-vel, melynek értelmében fennálló követeléseinek egy, a GfW veszteségével megegyező részét hajlandó hátrébb sorolni a többi hitelező követeléseinek. A hátrébb sorolásra kerülő követelés minél kisebbre csökkentése érdekében annak végleges összegét a felek csak azután kívánták rögzíteni, hogy beérkeztek a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők követeléseire vonatkozó lemondó nyilatkozatok. A megállapodás értelmében a WAK a hátrébb sorolt követelésekkel azonos összegű követelésről hajlandó lemondani, amennyiben a későbbiekben ez szükségesnek bizonyulna a fizetésképtelenségi eljárás elkerüléséhez.

| (30) | A 2 700 szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő közül 1 700 hajlandóságát fejezte ki arra, hogy lemondjon maradék követeléseinek 90 %-áról; ez a csoport összes fennálló követelései 60 %-ának felelt meg. A többi szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő azonban vagy kifejezetten elutasította az ajánlatot, vagy nem adott rá választ. Egyértelmű volt, hogy közülük egyesek azért nem kívántak lemondani követeléseikről, mert kedvezőbb biztosítéki pozícióban voltak: néhányan meghosszabbított tulajdonjog-fenntartás jogosultjai voltak, és a kikötött vételár 80 %-a erejéig már előlegkifizetésben részesültek. Ebből kifolyólag fizetésképtelenségi eljárás lefolytatása esetén nagyobb megtérülésre számíthattak, mint a kikötött vételár megajánlott 2 %-a. |
| --- | --- |

(30)

A 2 700 szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő közül 1 700 hajlandóságát fejezte ki arra, hogy lemondjon maradék követeléseinek 90 %-áról; ez a csoport összes fennálló követelései 60 %-ának felelt meg. A többi szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő azonban vagy kifejezetten elutasította az ajánlatot, vagy nem adott rá választ. Egyértelmű volt, hogy közülük egyesek azért nem kívántak lemondani követeléseikről, mert kedvezőbb biztosítéki pozícióban voltak: néhányan meghosszabbított tulajdonjog-fenntartás jogosultjai voltak, és a kikötött vételár 80 %-a erejéig már előlegkifizetésben részesültek. Ebből kifolyólag fizetésképtelenségi eljárás lefolytatása esetén nagyobb megtérülésre számíthattak, mint a kikötött vételár megajánlott 2 %-a.

| (31) | Ezenkívül több szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő keresetet nyújtott be a GfW ellen, a bíróság pedig a kereseteket már elbírálta, és javaslatot tett vitarendezési megállapodásokra. A vitarendezési megállapodások értelmében a GfW köteles kiegyenlíteni a fennmaradó követelések 70 %-át, 30 %-át pedig elengedik. A bíróság továbbá úgy döntött, hogy a GfW viseli a perköltségek 80 %-át. Más bíróságok is hasonló vitarendezési megállapodásokat javasoltak, ennek ismeretében tehát a GfW nem számíthatott arra, hogy a többi szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő is hajlandó lesz lemondani fennmaradó követelései 90 %-áról. Ezenkívül ekkor több szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő már úgy nyilatkozott, hogy a fennmaradó 20 %-nak a teljes egészében történő kiegyenlítését fogja követelni. |
| --- | --- |

(31)

Ezenkívül több szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő keresetet nyújtott be a GfW ellen, a bíróság pedig a kereseteket már elbírálta, és javaslatot tett vitarendezési megállapodásokra. A vitarendezési megállapodások értelmében a GfW köteles kiegyenlíteni a fennmaradó követelések 70 %-át, 30 %-át pedig elengedik. A bíróság továbbá úgy döntött, hogy a GfW viseli a perköltségek 80 %-át. Más bíróságok is hasonló vitarendezési megállapodásokat javasoltak, ennek ismeretében tehát a GfW nem számíthatott arra, hogy a többi szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő is hajlandó lesz lemondani fennmaradó követelései 90 %-áról. Ezenkívül ekkor több szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő már úgy nyilatkozott, hogy a fennmaradó 20 %-nak a teljes egészében történő kiegyenlítését fogja követelni.

| (32) | A fizetésképtelenségre vonatkozó német jogszabály 305a. §-a értelmében az adósságrendezésre szolgáló peren kívüli megállapodás (außergerichtliche Einigung) sikertelennek tekintendő, amennyiben a peren kívüli megállapodásról szóló tárgyalások megkezdése után akár csak egy hitelező is a végrehajtás mellett dönt. |
| --- | --- |

(32)

A fizetésképtelenségre vonatkozó német jogszabály 305a. §-a értelmében az adósságrendezésre szolgáló peren kívüli megállapodás (außergerichtliche Einigung) sikertelennek tekintendő, amennyiben a peren kívüli megállapodásról szóló tárgyalások megkezdése után akár csak egy hitelező is a végrehajtás mellett dönt.

| (33) | Ezért eredeti szándékával ellentétben a GfW nem kérhette a szőlőtermelő vállalkozásoktól és a kereskedőktől követeléseik elengedését. Ehelyett 2001. február 21-i keltezéssel megállapodást írt alá a WAK-val arról, hogy a WAK teljes egészében hajlandó a GfW 2000. évi veszteségét fedezni azáltal, hogy 5 005 441,60 EUR összegű követeléséről lemond. A 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig esedékes adósság fennmaradó része után pedig nem számít fel kamatot. A megállapodás továbbá a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők fennmaradó követeléseinek maradéktalan kiegyenlítéséről rendelkezett. Ez garanciát jelentett a WAK hátrébb nem sorolt követeléseire nézve, pótolta a veszteséget, egyelőre elkerülhetővé tette a fizetésképtelenségi eljárást, és a GfW-nek lehetőséget adott gazdasági tevékenysége továbbfolytatására. |
| --- | --- |

(33)

Ezért eredeti szándékával ellentétben a GfW nem kérhette a szőlőtermelő vállalkozásoktól és a kereskedőktől követeléseik elengedését. Ehelyett 2001. február 21-i keltezéssel megállapodást írt alá a WAK-val arról, hogy a WAK teljes egészében hajlandó a GfW 2000. évi veszteségét fedezni azáltal, hogy 5 005 441,60 EUR összegű követeléséről lemond. A 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig esedékes adósság fennmaradó része után pedig nem számít fel kamatot. A megállapodás továbbá a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők fennmaradó követeléseinek maradéktalan kiegyenlítéséről rendelkezett. Ez garanciát jelentett a WAK hátrébb nem sorolt követeléseire nézve, pótolta a veszteséget, egyelőre elkerülhetővé tette a fizetésképtelenségi eljárást, és a GfW-nek lehetőséget adott gazdasági tevékenysége továbbfolytatására.

| (34) | A 2000. november 1-jétől2000. december 31-ig tartó időszakban a GfW 1 440 446,92 EUR kölcsönösszeget törlesztett a WAK felé. A 2001–2005-ös időszakban a GfW tovább folytatta tevékenységét, és az általa felvett kölcsönt rendszeresen – összesen 3 728 969,40 EUR összegben – törlesztette a WAK felé. Ezenkívül a 2001. évben a GfW összesen 149 757,16 EUR összegű kamatot fizetett a WAK-nak. |
| --- | --- |

(34)

A 2000. november 1-jétől2000. december 31-ig tartó időszakban a GfW 1 440 446,92 EUR kölcsönösszeget törlesztett a WAK felé. A 2001–2005-ös időszakban a GfW tovább folytatta tevékenységét, és az általa felvett kölcsönt rendszeresen – összesen 3 728 969,40 EUR összegben – törlesztette a WAK felé. Ezenkívül a 2001. évben a GfW összesen 149 757,16 EUR összegű kamatot fizetett a WAK-nak.

| (35) | Fő tevékenységi területeit érintő üzleti forgalmának visszaesése és nem megfelelő tőkésítettsége miatt a GfW 2004. december 31-ére úgy döntött, hogy minden tevékenységgel felhagy, és kezdeményezi saját felszámolását. A még meglévő tevékenységi területekhez kapcsolódó teljes árukészlet eladásra került. Minden bevétel a WAK-val szembeni kötelezettségek kiegyenlítésére került felhasználásra. A vásárlóval (egy magánszeméllyel) az a megállapodás született, hogy a 2004. december 31-i leltár szerinti fennmaradt árukészlet ellenértékét 2005 végén a WAK részére folyósítja. Ennek összegéül az eredeti felvásárlási árat, vagyis 79 579,79 EUR-t jelölték meg. |
| --- | --- |

(35)

Fő tevékenységi területeit érintő üzleti forgalmának visszaesése és nem megfelelő tőkésítettsége miatt a GfW 2004. december 31-ére úgy döntött, hogy minden tevékenységgel felhagy, és kezdeményezi saját felszámolását. A még meglévő tevékenységi területekhez kapcsolódó teljes árukészlet eladásra került. Minden bevétel a WAK-val szembeni kötelezettségek kiegyenlítésére került felhasználásra. A vásárlóval (egy magánszeméllyel) az a megállapodás született, hogy a 2004. december 31-i leltár szerinti fennmaradt árukészlet ellenértékét 2005 végén a WAK részére folyósítja. Ennek összegéül az eredeti felvásárlási árat, vagyis 79 579,79 EUR-t jelölték meg.

| (36) | A GfW-t végül 2005. június 1-jén felszámolták, és 2006 folyamán törölték a cégnyilvántartásból. A cég megszűnésével nem maradt jogutód vagy más olyan jogi személy, amelytől a támogatást vissza lehetne követelni. |
| --- | --- |

(36)

A GfW-t végül 2005. június 1-jén felszámolták, és 2006 folyamán törölték a cégnyilvántartásból. A cég megszűnésével nem maradt jogutód vagy más olyan jogi személy, amelytől a támogatást vissza lehetne követelni.

| (37) | 2005. december 31-ig9 897 154,65 EUR összegű kölcsön-visszafizetésre és 793 994,99 EUR összegű kamatbefizetésre került sor. A GfW fennmaradó vagyonának (87 079,79 EUR) felszámolása után a WAK mintegy 313 000 EUR összegű további fennálló követeléseit behajthatatlannak minősítették és veszteségként leírták. A kölcsönből tehát összesen 5 318 441,60 EUR (a kölcsönből eredetileg elengedett 5 005 441,60 EUR összeg, valamint a felszámolás után fennálló 313 000 EUR összegű követelés) soha nem került visszafizetésre. |
| --- | --- |

(37)

2005. december 31-ig9 897 154,65 EUR összegű kölcsön-visszafizetésre és 793 994,99 EUR összegű kamatbefizetésre került sor. A GfW fennmaradó vagyonának (87 079,79 EUR) felszámolása után a WAK mintegy 313 000 EUR összegű további fennálló követeléseit behajthatatlannak minősítették és veszteségként leírták. A kölcsönből tehát összesen 5 318 441,60 EUR (a kölcsönből eredetileg elengedett 5 005 441,60 EUR összeg, valamint a felszámolás után fennálló 313 000 EUR összegű követelés) soha nem került visszafizetésre.

II.7.   A támogatás jellege és intenzitása

| (38) | A WAK 1999-ben több részletben, 12–18 hónapos lejárattal 15 302 696,25 EUR összegben nyújtott kölcsönt a GfW-nek:






  (EUR-ban) |
| --- | --- |
| 1999. november 11. | 5 936 061,62 |
| 1999. november 25. | 6 868 777,04 |
| 1999. december 1. | 585 429,72 |
| 1999. december 13. | 112 110,66 |
| 1999. december 17. | 1 800 317,21 |
| Összesen | 15 302 696,25 |

(38)

A WAK 1999-ben több részletben, 12–18 hónapos lejárattal 15 302 696,25 EUR összegben nyújtott kölcsönt a GfW-nek:

(EUR-ban)

1999. november 11.

5 936 061,62

1999. november 25.

6 868 777,04

1999. december 1.

585 429,72

1999. december 13.

112 110,66

1999. december 17.

1 800 317,21

Összesen

15 302 696,25

| (39) | A felszámított kamatok a következők voltak:






  1999. negyedik negyedév | 3,28 % |
| --- | --- | --- |
| 2000. első negyedév | 3,51 % |
| 2000. második negyedév | 4,15 % |
| 2000. harmadik negyedév | 4,80 % |
| 2000. negyedik negyedév | 5,15 % |
| 2001 | 4,55–5,25 % |

(39)

A felszámított kamatok a következők voltak:

1999. negyedik negyedév

3,28 %

2000. első negyedév

3,51 %

2000. második negyedév

4,15 %

2000. harmadik negyedév

4,80 %

2000. negyedik negyedév

5,15 %

2001

4,55–5,25 %

| (40) | 1999. november 11-én a beszállítók a szerződés szerinti vételár 80 %-ának megfelelő előlegkifizetésben részesültek. Ezenkívül egyes beszállítók meghosszabbított – feldolgozás, elegyítés vagy keverés esetén is hatályban maradó – tulajdonjog-fenntartással rendelkeztek, így a készletek egy része az ő fennmaradó 20 %-os követelésük biztosítékát képezte. A készletek továbbá a WAK számára is fedezetül szolgáltak. A tulajdonjog-fenntartás következtében azonban a meghosszabbított tulajdonjog-fenntartás feloldásáig a WAK csak másodlagosan tarthatott igényt a készletek egy részére. Az áringadozás kockázatát tehát nagyobbrészt a GfW és hitelezői viselték, ez utóbbiak közül pedig a legjelentősebb a WAK volt. |
| --- | --- |

(40)

1999. november 11-én a beszállítók a szerződés szerinti vételár 80 %-ának megfelelő előlegkifizetésben részesültek. Ezenkívül egyes beszállítók meghosszabbított – feldolgozás, elegyítés vagy keverés esetén is hatályban maradó – tulajdonjog-fenntartással rendelkeztek, így a készletek egy része az ő fennmaradó 20 %-os követelésük biztosítékát képezte. A készletek továbbá a WAK számára is fedezetül szolgáltak. A tulajdonjog-fenntartás következtében azonban a meghosszabbított tulajdonjog-fenntartás feloldásáig a WAK csak másodlagosan tarthatott igényt a készletek egy részére. Az áringadozás kockázatát tehát nagyobbrészt a GfW és hitelezői viselték, ez utóbbiak közül pedig a legjelentősebb a WAK volt.

| (41) | A WAK korlátozott mértékű kamatra nyújtott kölcsönt a GfW-nek 1999. november 11-től1999. december 31-ig (3,28 %-os kamatláb), 2000. január 1-jétől2000. december 31-ig (3,51–5,15 %-os kamatláb) és 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig (4,55–5,25 %-os kamatláb). 2001. december 31. után további kamat nem került felszámításra. |
| --- | --- |

(41)

A WAK korlátozott mértékű kamatra nyújtott kölcsönt a GfW-nek 1999. november 11-től1999. december 31-ig (3,28 %-os kamatláb), 2000. január 1-jétől2000. december 31-ig (3,51–5,15 %-os kamatláb) és 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig (4,55–5,25 %-os kamatláb). 2001. december 31. után további kamat nem került felszámításra.

| (42) | Tekintettel arra a kockázatra, amelyet a WAK vállalt azáltal, hogy a GfW-nek pénzt kölcsönzött, a rendes kamaton felül hitelkockázati díjat is fel kellett volna számítani. Mivel a kamathoz nem számítottak hozzá hitelkockázati díjat, a kölcsön odaítélésekor támogatási elem mutatható ki. Ez a támogatási elem a felszámított kamatláb és a felszámítatlanul maradt hitelkockázati díjjal megnövelt piaci kamatláb különbségeként számítható ki. |
| --- | --- |

(42)

Tekintettel arra a kockázatra, amelyet a WAK vállalt azáltal, hogy a GfW-nek pénzt kölcsönzött, a rendes kamaton felül hitelkockázati díjat is fel kellett volna számítani. Mivel a kamathoz nem számítottak hozzá hitelkockázati díjat, a kölcsön odaítélésekor támogatási elem mutatható ki. Ez a támogatási elem a felszámított kamatláb és a felszámítatlanul maradt hitelkockázati díjjal megnövelt piaci kamatláb különbségeként számítható ki.

| (43) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módjáról szóló – a referencia- és diszkontráta megállapítására szolgáló módszer technikai kiigazításairól szóló bizottsági közleménnyel (8) módosított, az adott időszakra irányadó – bizottsági közlemény (9) Németország esetében 5,23 % és 6,33 % közötti referencia-alapkamatlábat állapít meg. A közlemény értelmében a megállapított referenciaráta minimális ráta, amely emelhető bizonyos, kockázattal járó esetekben (például nehéz helyzetben lévő vállalkozások esetében, vagy ha a bankok által rendszerint megkövetelt biztosíték nem áll rendelkezésre). Ilyen esetekben a felár elérheti, illetőleg – ha egyetlen magánbank sem adta volna meg az adott kölcsönt – meg is haladhatja a 400 bázispontot. |
| --- | --- |

(43)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módjáról szóló – a referencia- és diszkontráta megállapítására szolgáló módszer technikai kiigazításairól szóló bizottsági közleménnyel (8) módosított, az adott időszakra irányadó – bizottsági közlemény (9) Németország esetében 5,23 % és 6,33 % közötti referencia-alapkamatlábat állapít meg. A közlemény értelmében a megállapított referenciaráta minimális ráta, amely emelhető bizonyos, kockázattal járó esetekben (például nehéz helyzetben lévő vállalkozások esetében, vagy ha a bankok által rendszerint megkövetelt biztosíték nem áll rendelkezésre). Ilyen esetekben a felár elérheti, illetőleg – ha egyetlen magánbank sem adta volna meg az adott kölcsönt – meg is haladhatja a 400 bázispontot.

| (44) | Németország szerint ugyanabban az időszakban hasonló hitelekért német bankok 5,25 % és 6,50 % közötti (VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.), illetve 5,40 % és 6 % közötti (Die Kreissparkasse Bad Dürkheim) kamatot számítottak fel. |
| --- | --- |

(44)

Németország szerint ugyanabban az időszakban hasonló hitelekért német bankok 5,25 % és 6,50 % közötti (VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.), illetve 5,40 % és 6 % közötti (Die Kreissparkasse Bad Dürkheim) kamatot számítottak fel.

II.8.   Az intézkedés időtartama

| (45) | Egyszeri intézkedés. |
| --- | --- |

(45)

Egyszeri intézkedés.

II.9.   A hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezésének indokai

| (46) | A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése alapján hivatalos vizsgálati eljárást indított, mivel felmerült annak gyanúja, hogy a követelés hátrébb sorolása, illetve elengedése az EUMSZ 107. cikke szerinti állami támogatásnak minősülhet. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése alapján hivatalos vizsgálati eljárást indított, mivel felmerült annak gyanúja, hogy a követelés hátrébb sorolása, illetve elengedése az EUMSZ 107. cikke szerinti állami támogatásnak minősülhet.

| (47) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás kezdeti megindításakor rendelkezésre álló információk alapján különösen azt vizsgálta, hogy a követelések hátrébb sorolására, illetve elengedésére a magánhitelezői tesztnek megfelelően került-e sor. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás kezdeti megindításakor rendelkezésre álló információk alapján különösen azt vizsgálta, hogy a követelések hátrébb sorolására, illetve elengedésére a magánhitelezői tesztnek megfelelően került-e sor.

| (48) | A magánhitelezői teszt annak felmérésére szolgál, hogy azonos piaci körülmények között egy magánhitelező ugyanúgy járt volna-e el vagy járt-e el, mint a közhitelező. A szóban forgó esetben 2000. október 31-én magánhitelezőknek összesen 5,5 millió EUR összegben volt követelésük a GfW-vel szemben, ám egyikük sem engedte el követeléseit. Egy független könyvvizsgáló jelentése rámutatott arra, hogy a WAK szempontjából gazdaságilag ésszerű volt követelései egy részének hátrébb sorolása, illetve elengedése, arra azonban nem adott magyarázatot, hogy miért nem volt hajlandó egyetlen más hitelező sem lemondani követeléseiről. |
| --- | --- |

(48)

A magánhitelezői teszt annak felmérésére szolgál, hogy azonos piaci körülmények között egy magánhitelező ugyanúgy járt volna-e el vagy járt-e el, mint a közhitelező. A szóban forgó esetben 2000. október 31-én magánhitelezőknek összesen 5,5 millió EUR összegben volt követelésük a GfW-vel szemben, ám egyikük sem engedte el követeléseit. Egy független könyvvizsgáló jelentése rámutatott arra, hogy a WAK szempontjából gazdaságilag ésszerű volt követelései egy részének hátrébb sorolása, illetve elengedése, arra azonban nem adott magyarázatot, hogy miért nem volt hajlandó egyetlen más hitelező sem lemondani követeléseiről.

| (49) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az eljárás megindításakor nem lehetett kizárni annak lehetőségét, hogy a WAK követeléseinek (a GfW részére nyújtott kölcsön és az ahhoz kapcsolódó jövőbeli kamatfizetések) hátrébb sorolása és elengedése nem felelt meg a magánhitelezői tesztnek, mivel túlment a feltétlenül szükséges mértéken, és komoly előnyben részesítette nemcsak a GfW-t, hanem a többi hitelezőt is (elsősorban a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket), hiszen ők követeléseiket maradéktalanul be tudták hajtani. |
| --- | --- |

(49)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az eljárás megindításakor nem lehetett kizárni annak lehetőségét, hogy a WAK követeléseinek (a GfW részére nyújtott kölcsön és az ahhoz kapcsolódó jövőbeli kamatfizetések) hátrébb sorolása és elengedése nem felelt meg a magánhitelezői tesztnek, mivel túlment a feltétlenül szükséges mértéken, és komoly előnyben részesítette nemcsak a GfW-t, hanem a többi hitelezőt is (elsősorban a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket), hiszen ők követeléseiket maradéktalanul be tudták hajtani.

| (50) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását ezután magára a kölcsön odaítélésére is kiterjesztették. Így különösen annak kapcsán merült fel kétely, hogy a kölcsönt piaci feltételekkel ítélték-e oda (hitelkockázati díj felszámítása nélkül), és elegendő biztosítékot követeltek-e meg. |
| --- | --- |

(50)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását ezután magára a kölcsön odaítélésére is kiterjesztették. Így különösen annak kapcsán merült fel kétely, hogy a kölcsönt piaci feltételekkel ítélték-e oda (hitelkockázati díj felszámítása nélkül), és elegendő biztosítékot követeltek-e meg.

| (51) | A hivatalos vizsgálati eljárás kiterjesztése alkalmával ismét felmerült a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők esetleges támogatásának gyanúja. Az akkor rendelkezésre álló adatok arra látszottak utalni, hogy a must vételára magasabb volt a megfelelő piaci árnál, hogy az ügylet nem a profitmaximalizálásra, hanem a bor és a must piacának támogatására irányult, és hogy az adásvételi szerződés a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket a szokásosnál előnyösebb biztosítéki pozícióhoz juttatta. |
| --- | --- |

(51)

A hivatalos vizsgálati eljárás kiterjesztése alkalmával ismét felmerült a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők esetleges támogatásának gyanúja. Az akkor rendelkezésre álló adatok arra látszottak utalni, hogy a must vételára magasabb volt a megfelelő piaci árnál, hogy az ügylet nem a profitmaximalizálásra, hanem a bor és a must piacának támogatására irányult, és hogy az adásvételi szerződés a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket a szokásosnál előnyösebb biztosítéki pozícióhoz juttatta.

| (52) | A vételárral kapcsolatos kételyeket megerősítették azok a dokumentumok, amelyeket Németország az eljárás előszöri megindítása után nyújtott be, és amelyekből az derült ki, hogy 1999-ben a Pfalz-Rheinhessen borvidéki asztali bor literenkénti ára a legalacsonyabb 0,26 EUR-tól (október/november) 0,30 EUR (június–szeptember), illetve 0,35 EUR érintésével (április) 1,10 EUR-ig (február, június, november/december) terjedt. Az asztali bornak a kölcsön odaítélésekor elérhető minimális piaci ára tehát literenként 0,26 EUR volt. |
| --- | --- |

(52)

A vételárral kapcsolatos kételyeket megerősítették azok a dokumentumok, amelyeket Németország az eljárás előszöri megindítása után nyújtott be, és amelyekből az derült ki, hogy 1999-ben a Pfalz-Rheinhessen borvidéki asztali bor literenkénti ára a legalacsonyabb 0,26 EUR-tól (október/november) 0,30 EUR (június–szeptember), illetve 0,35 EUR érintésével (április) 1,10 EUR-ig (február, június, november/december) terjedt. Az asztali bornak a kölcsön odaítélésekor elérhető minimális piaci ára tehát literenként 0,26 EUR volt.

| (53) | A 0,38 EUR összegű literenkénti felvásárlási átlagár tehát meghaladta a 0,26 EUR körüli legalacsonyabb literenkénti piaci árat. |
| --- | --- |

(53)

A 0,38 EUR összegű literenkénti felvásárlási átlagár tehát meghaladta a 0,26 EUR körüli legalacsonyabb literenkénti piaci árat.

III.   HARMADIK FELEKTŐL BEÉRKEZETT PANASZOK ÉS INFORMÁCIÓK

| (54) | A Bizottsághoz arra utaló információk érkeztek, hogy a fenti követeléselengedést a WAK pénzforrásai révén finanszírozták. Értesülések szerint Rajna-vidék-Pfalz szövetségi tartomány – mint a WAK-ot finanszírozó közigazgatási szerv – a WAK tőkebázisának csekély volta miatt fontolóra vette a tőkeinjektálás lehetőségét, végül azonban elvetette azt. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottsághoz arra utaló információk érkeztek, hogy a fenti követeléselengedést a WAK pénzforrásai révén finanszírozták. Értesülések szerint Rajna-vidék-Pfalz szövetségi tartomány – mint a WAK-ot finanszírozó közigazgatási szerv – a WAK tőkebázisának csekély volta miatt fontolóra vette a tőkeinjektálás lehetőségét, végül azonban elvetette azt.

| (55) | A Bizottsághoz panasz érkezett a WAK követeléseinek elengedéséhez kapcsolódó állítólagos állami támogatást illetően. A panaszos állítása szerint a GfW a borpárlat-értékesítési verseny résztvevője volt, és a vele szembeni követelések elengedése folytán versenytársainak komoly nehézségei támadtak saját termékeik értékesítésében. A panaszos számos olyan újságcikket nyújtott be, amelyek információkat tartalmaznak a WAK-nak a GfW-vel szembeni követelései elengedéséről. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottsághoz panasz érkezett a WAK követeléseinek elengedéséhez kapcsolódó állítólagos állami támogatást illetően. A panaszos állítása szerint a GfW a borpárlat-értékesítési verseny résztvevője volt, és a vele szembeni követelések elengedése folytán versenytársainak komoly nehézségei támadtak saját termékeik értékesítésében. A panaszos számos olyan újságcikket nyújtott be, amelyek információkat tartalmaznak a WAK-nak a GfW-vel szembeni követelései elengedéséről.

| (56) | Ugyanez a panaszos eljuttatta a Bizottsághoz azt a levelet is, melyet a kaiserslauterni ügyészség központi gazdasági bűnügyi hivatalától kapott saját levelére válaszul. Levelében a kaiserslauterni ügyészség összefoglalja a panaszos által újságcikkek és állítások formájában rendelkezésre bocsátott információkat, és arról értesíti a panaszost, hogy az ügyészség tudomására jutott információk alapján nem indokolt bűnügyi nyomozást indítani (strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten). |
| --- | --- |

(56)

Ugyanez a panaszos eljuttatta a Bizottsághoz azt a levelet is, melyet a kaiserslauterni ügyészség központi gazdasági bűnügyi hivatalától kapott saját levelére válaszul. Levelében a kaiserslauterni ügyészség összefoglalja a panaszos által újságcikkek és állítások formájában rendelkezésre bocsátott információkat, és arról értesíti a panaszost, hogy az ügyészség tudomására jutott információk alapján nem indokolt bűnügyi nyomozást indítani (strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten).

IV.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (57) | A hivatalos vizsgálati eljárások keretében a Bizottsághoz nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(57)

A hivatalos vizsgálati eljárások keretében a Bizottsághoz nem érkezett észrevétel.

| (58) | A panaszostól az eljárás kezdeti megindítása óta kapott újabb levelek semmilyen új tényt vagy érvet nem tartalmaztak. |
| --- | --- |

(58)

A panaszostól az eljárás kezdeti megindítása óta kapott újabb levelek semmilyen új tényt vagy érvet nem tartalmaztak.

V.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

V.1.   Támogatási elem a kölcsön odaítélésekor

| (59) | Németország átfogó információkat bocsátott rendelkezésre a WAK által a GfW-nek nyújtott kölcsön feltételeiről: ezeket az intézkedés leírásáról szóló II. szakasz ismerteti. |
| --- | --- |

(59)

Németország átfogó információkat bocsátott rendelkezésre a WAK által a GfW-nek nyújtott kölcsön feltételeiről: ezeket az intézkedés leírásáról szóló II. szakasz ismerteti.

| (60) | Észrevételeiben Németország is úgy vélekedik, hogy a WAK a piaci átlag alatti kamatlábbal nyújtott kölcsönt a GfW-nek. Németország elismeri, hogy a piaci átlag szerinti és a felszámított kamatláb közötti különbség a GfW részére nyújtott támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(60)

Észrevételeiben Németország is úgy vélekedik, hogy a WAK a piaci átlag alatti kamatlábbal nyújtott kölcsönt a GfW-nek. Németország elismeri, hogy a piaci átlag szerinti és a felszámított kamatláb közötti különbség a GfW részére nyújtott támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (61) | Németország továbbá bizonyítékkal szolgált arról, hogy a GfW felszámolásra került és 2005. június 1-jével megszűnt. A még meglévő tevékenységi területekhez kapcsolódó teljes árukészlet eladásra került. Minden bevétel a WAK-val szembeni kötelezettségek kiegyenlítésére került felhasználásra. A vásárlóval (egy magánszeméllyel) az a megállapodás született, hogy a 2004. december 31-i leltár szerinti fennmaradt árukészlet ellenértékét 2005 végén a WAK részére folyósítja. Ennek összegéül az eredeti felvásárlási árat, vagyis 79 579,79 EUR-t jelölték meg. A GfW-t 2006 folyamán törölték a cégnyilvántartásból, és megszűnésével nem maradt jogutód vagy más olyan jogi személy, amelytől a támogatást vissza lehetne követelni. Ezért Németország – az állandó ítélkezési gyakorlattal (10) összhangban – úgy véli, hogy behajtásra nincs lehetőség. |
| --- | --- |

(61)

Németország továbbá bizonyítékkal szolgált arról, hogy a GfW felszámolásra került és 2005. június 1-jével megszűnt. A még meglévő tevékenységi területekhez kapcsolódó teljes árukészlet eladásra került. Minden bevétel a WAK-val szembeni kötelezettségek kiegyenlítésére került felhasználásra. A vásárlóval (egy magánszeméllyel) az a megállapodás született, hogy a 2004. december 31-i leltár szerinti fennmaradt árukészlet ellenértékét 2005 végén a WAK részére folyósítja. Ennek összegéül az eredeti felvásárlási árat, vagyis 79 579,79 EUR-t jelölték meg. A GfW-t 2006 folyamán törölték a cégnyilvántartásból, és megszűnésével nem maradt jogutód vagy más olyan jogi személy, amelytől a támogatást vissza lehetne követelni. Ezért Németország – az állandó ítélkezési gyakorlattal (10) összhangban – úgy véli, hogy behajtásra nincs lehetőség.

| (62) | Németország bizonyossággal állítja, hogy a GfW a szokásos üzleti gyakorlatnak megfelelően járt el, amikor a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket egyszerű, kiterjesztett, illetve meghosszabbított tulajdonjog-fenntartással ruházta fel a must értékesítése kapcsán. Németország azt is határozottan állítja, hogy a WAK is a szokásos üzleti gyakorlat szerint járt el, amikor a bejegyzett tulajdonjog-fenntartás ellenére beleegyezett abba, hogy a biztosított eszközök szolgáljanak a GfW-nek általa nyújtott kölcsön fedezetéül. |
| --- | --- |

(62)

Németország bizonyossággal állítja, hogy a GfW a szokásos üzleti gyakorlatnak megfelelően járt el, amikor a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket egyszerű, kiterjesztett, illetve meghosszabbított tulajdonjog-fenntartással ruházta fel a must értékesítése kapcsán. Németország azt is határozottan állítja, hogy a WAK is a szokásos üzleti gyakorlat szerint járt el, amikor a bejegyzett tulajdonjog-fenntartás ellenére beleegyezett abba, hogy a biztosított eszközök szolgáljanak a GfW-nek általa nyújtott kölcsön fedezetéül.

| (63) | Ezenkívül Németország állítása szerint 1999-ben a GfW a mustot piaci áron vásárolta, mivel az általa vásárolt must 60 %-a minőségi (legalább 60 Oechsle-fokos) must volt, nem pedig közönséges asztali bormust, ahogy azt az eljárás megindításakor feltételezték. Németország úgy véli, hogy a mustnak szigorúbb minőségi követelményeknek kell megfelelnie akkor, ha pezsgőt készítenek belőle, mint akkor, ha asztali bort (az előbbi esetben legalább 60, az utóbbiban legalább 44 Oechsle-fokosnak kell lennie). A must fennmaradó 40 %-a közönséges asztali bormust volt, melynek beszerzésére a megelőző lepárlás kedvező feltételeinek kihasználása érdekében került sor. |
| --- | --- |

(63)

Ezenkívül Németország állítása szerint 1999-ben a GfW a mustot piaci áron vásárolta, mivel az általa vásárolt must 60 %-a minőségi (legalább 60 Oechsle-fokos) must volt, nem pedig közönséges asztali bormust, ahogy azt az eljárás megindításakor feltételezték. Németország úgy véli, hogy a mustnak szigorúbb minőségi követelményeknek kell megfelelnie akkor, ha pezsgőt készítenek belőle, mint akkor, ha asztali bort (az előbbi esetben legalább 60, az utóbbiban legalább 44 Oechsle-fokosnak kell lennie). A must fennmaradó 40 %-a közönséges asztali bormust volt, melynek beszerzésére a megelőző lepárlás kedvező feltételeinek kihasználása érdekében került sor.

| (64) | Észrevételeiben Németország hangsúlyozza, hogy a készlet 60 %-át illetően a GfW értékesítési elképzelése az volt, hogy nagy mennyiségben szerez be minőségi mustot, majd annak feldolgozásával olyan, homogén alapbortételeket állít elő, amelyek a borászatok homogenitási és minőségi követelményeivel összhangban pezsgő alapanyagául szolgálhatnak (Sektgrundwein). Pezsgő csak csekély kén-dioxid-tartalmú, gyümölcssavakban gazdag alapborból készíthető. Ennek megvalósításához a mustot az őszi kiárusítási időszakban kellett beszerezni, és a GfW-nek magának kellett azt alapborrá feldolgoznia. |
| --- | --- |

(64)

Észrevételeiben Németország hangsúlyozza, hogy a készlet 60 %-át illetően a GfW értékesítési elképzelése az volt, hogy nagy mennyiségben szerez be minőségi mustot, majd annak feldolgozásával olyan, homogén alapbortételeket állít elő, amelyek a borászatok homogenitási és minőségi követelményeivel összhangban pezsgő alapanyagául szolgálhatnak (Sektgrundwein). Pezsgő csak csekély kén-dioxid-tartalmú, gyümölcssavakban gazdag alapborból készíthető. Ennek megvalósításához a mustot az őszi kiárusítási időszakban kellett beszerezni, és a GfW-nek magának kellett azt alapborrá feldolgoznia.

| (65) | A Németország által rendelkezésre bocsátott információk szerint a pezsgő alapanyagául szolgáló alapbor piacán a 60 Oechsle-fokos must literenkénti alapára 0,312 EUR volt. Minden további Oechsle-fokért (legfeljebb 80 Oechsle-fokig) literenként 0,005 EUR felárat fizettek. A szőlőtermelő vállalkozásoknak és a kereskedőknek a minőségi mustért – a felvásárolt must 60 %-áért – ezen elv szerint fizettek. |
| --- | --- |

(65)

A Németország által rendelkezésre bocsátott információk szerint a pezsgő alapanyagául szolgáló alapbor piacán a 60 Oechsle-fokos must literenkénti alapára 0,312 EUR volt. Minden további Oechsle-fokért (legfeljebb 80 Oechsle-fokig) literenként 0,005 EUR felárat fizettek. A szőlőtermelő vállalkozásoknak és a kereskedőknek a minőségi mustért – a felvásárolt must 60 %-áért – ezen elv szerint fizettek.

| (66) | Ezzel összefüggésben Németország az érintett piacra hivatkozik. Véleménye szerint a készletnek ezen 60 %-ára nézve nem tekinthető referenciának a közönséges asztali bor piacán mért ár, mivel a GfW esetében nem a közönséges asztali bor piaca, hanem a pezsgő előállításához használatos, annál jobb minőségű alapbor piaca az érintett piac. Németország ezenkívül hivatkozik a kereslethelyettesítés elméletére is, mely szerint két, egymással nem helyettesíthető terméknek akkor sem lehet ugyanaz a piaca, ha valamelyiknek az ára megváltozik. Jelen esetben a pezsgő előállítására szolgáló musttal és alapborral szemben támasztott különös követelmények lehetetlenné teszik annak közönséges asztali bormusttal, illetve borral való helyettesítését, még ha az asztali bor ára jelentősen csökkenne is. Ezért az asztali bor árának csökkenése nem befolyásolja a pezsgő előállítására szolgáló must árát, hiszen e két termék nem helyettesíthető egymással. |
| --- | --- |

(66)

Ezzel összefüggésben Németország az érintett piacra hivatkozik. Véleménye szerint a készletnek ezen 60 %-ára nézve nem tekinthető referenciának a közönséges asztali bor piacán mért ár, mivel a GfW esetében nem a közönséges asztali bor piaca, hanem a pezsgő előállításához használatos, annál jobb minőségű alapbor piaca az érintett piac. Németország ezenkívül hivatkozik a kereslethelyettesítés elméletére is, mely szerint két, egymással nem helyettesíthető terméknek akkor sem lehet ugyanaz a piaca, ha valamelyiknek az ára megváltozik. Jelen esetben a pezsgő előállítására szolgáló musttal és alapborral szemben támasztott különös követelmények lehetetlenné teszik annak közönséges asztali bormusttal, illetve borral való helyettesítését, még ha az asztali bor ára jelentősen csökkenne is. Ezért az asztali bor árának csökkenése nem befolyásolja a pezsgő előállítására szolgáló must árát, hiszen e két termék nem helyettesíthető egymással.

| (67) | A német szőlőtermelők egyesületének (Deutsche Weinbauverband) behozatali statisztikái szerint az 1998–2001. években a behozatalból származó – minőségénél fogva pezsgő előállítására alkalmas – fehér bor literenkénti piaci ára 0,38 EUR volt, vagyis jelentősen magasabb volt, mint az asztali borért fizetendő literenkénti 0,26 EUR. Észrevételeiben Németország azt a következtetést vonja le, hogy két külön piac létezik: az egyik a közönséges asztali boré és asztali bormusté, a másik pedig a pezsgő előállítására szánt minőségi alapboré és minőségi musté. |
| --- | --- |

(67)

A német szőlőtermelők egyesületének (Deutsche Weinbauverband) behozatali statisztikái szerint az 1998–2001. években a behozatalból származó – minőségénél fogva pezsgő előállítására alkalmas – fehér bor literenkénti piaci ára 0,38 EUR volt, vagyis jelentősen magasabb volt, mint az asztali borért fizetendő literenkénti 0,26 EUR. Észrevételeiben Németország azt a következtetést vonja le, hogy két külön piac létezik: az egyik a közönséges asztali boré és asztali bormusté, a másik pedig a pezsgő előállítására szánt minőségi alapboré és minőségi musté.

| (68) | Németország szerint tehát mindez arra utal, hogy a nem lepárlásra szánt bor esetében az érintett piac a pezsgő előállítására szánt minőségi alapbor piaca, ott pedig sokkal magasabb eladási ár (literenként 0,38 EUR) érhető el, mint a közönséges asztali bor piacán (literenként 0,26 EUR). Németország okfejtése szerint tehát a GfW által fizetett vételár összhangban volt az érintett piacon mért piaci árral, és megfelelő mértékű haszonkulcsot is magában foglalt. |
| --- | --- |

(68)

Németország szerint tehát mindez arra utal, hogy a nem lepárlásra szánt bor esetében az érintett piac a pezsgő előállítására szánt minőségi alapbor piaca, ott pedig sokkal magasabb eladási ár (literenként 0,38 EUR) érhető el, mint a közönséges asztali bor piacán (literenként 0,26 EUR). Németország okfejtése szerint tehát a GfW által fizetett vételár összhangban volt az érintett piacon mért piaci árral, és megfelelő mértékű haszonkulcsot is magában foglalt.

| (69) | A GfW ezenkívül az uniós tárolási és lepárlási programokban is részt kívánt venni (a GfW ilyen szolgáltatásokat már korábban is nyújtott szőlőtermelőknek). A készletek 20 %-a után literenként 0,06 EUR összeget fizettek a tárolási program keretében: ezt később pezsgő előállítására szánt alapborként tervezték értékesíteni. A lepárlási program keretében literenként 0,50–0,55 EUR-t fizettek a készlet lepárlásra szánt 40 %-os hányadáért. |
| --- | --- |

(69)

A GfW ezenkívül az uniós tárolási és lepárlási programokban is részt kívánt venni (a GfW ilyen szolgáltatásokat már korábban is nyújtott szőlőtermelőknek). A készletek 20 %-a után literenként 0,06 EUR összeget fizettek a tárolási program keretében: ezt később pezsgő előállítására szánt alapborként tervezték értékesíteni. A lepárlási program keretében literenként 0,50–0,55 EUR-t fizettek a készlet lepárlásra szánt 40 %-os hányadáért.

| (70) | Németország álláspontja szerint akkor, amikor a WAK a kölcsönt a GfW-nek odaítélte, e tevékenységekkel lehetséges volt a profittermelés. A GfW-nek egyfelől az volt a szándéka, hogy a beszerzett must 40 %-át 1999 decemberében megelőző lepárlásra fordítja, a felvásárlási árnál jelentősen magasabb lepárlási ár (0,50–0,55 EUR/l) fejében. Másfelől az előrejelzések szerint a pezsgőtermelők viszonylag jó áron (0,36–0,41 EUR/l) vásároltak volna nagy tételben egyenletes, garantált minőségű alapbort. Németország okfejtése szerint a GfW átlagosan 0,44–0,46 EUR/l árbevételre tehetett volna szert, vagyis számottevően többre, mint a szőlőtermelő vállalkozásoknak és a kereskedőknek átlagosan kifizetett 0,38 EUR/l. |
| --- | --- |

(70)

Németország álláspontja szerint akkor, amikor a WAK a kölcsönt a GfW-nek odaítélte, e tevékenységekkel lehetséges volt a profittermelés. A GfW-nek egyfelől az volt a szándéka, hogy a beszerzett must 40 %-át 1999 decemberében megelőző lepárlásra fordítja, a felvásárlási árnál jelentősen magasabb lepárlási ár (0,50–0,55 EUR/l) fejében. Másfelől az előrejelzések szerint a pezsgőtermelők viszonylag jó áron (0,36–0,41 EUR/l) vásároltak volna nagy tételben egyenletes, garantált minőségű alapbort. Németország okfejtése szerint a GfW átlagosan 0,44–0,46 EUR/l árbevételre tehetett volna szert, vagyis számottevően többre, mint a szőlőtermelő vállalkozásoknak és a kereskedőknek átlagosan kifizetett 0,38 EUR/l.

| (71) | A tervezés során a következő várható árakkal számoltak: | Mennyiség | Ár (EUR/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lepárlás | 40 % | 0,50–0,55 |
| A bor, illetve must tárolása (1 év) után járó támogatás (0,06 EUR/l), majd az alapbor pezsgő előállítása céljára történő értékesítése | 20 % | 0,435 |
| Alapbor értékesítése pezsgő előállítása céljára | 40 % | 0,375 |

(71)

A tervezés során a következő várható árakkal számoltak:

Mennyiség

Ár (EUR/l)

Lepárlás

40 %

0,50–0,55

A bor, illetve must tárolása (1 év) után járó támogatás (0,06 EUR/l), majd az alapbor pezsgő előállítása céljára történő értékesítése

20 %

0,435

Alapbor értékesítése pezsgő előállítása céljára

40 %

0,375

| (72) | A fenti feltételezésekből kiindulva 0,44–0,46 EUR/l átlagos árbevételre lehetett számítani. |
| --- | --- |

(72)

A fenti feltételezésekből kiindulva 0,44–0,46 EUR/l átlagos árbevételre lehetett számítani.

| (73) | A fenti értékesítési előrejelzésből a következő nyereségszámítás következik: | Ár (EUR/l) |
| --- | --- | --- |
| Felvásárlási ár és feldolgozás | 0,37–0,38 |
| Az alapbor pezsgő előállítása céljára történő értékesítéséből, illetve lepárlásából, valamint a tárolási támogatásból befolyó bevétel | 0,44–0,46 |
| Várható haszon | 0,06–0,09 |

(73)

A fenti értékesítési előrejelzésből a következő nyereségszámítás következik:

Ár (EUR/l)

Felvásárlási ár és feldolgozás

0,37–0,38

Az alapbor pezsgő előállítása céljára történő értékesítéséből, illetve lepárlásából, valamint a tárolási támogatásból befolyó bevétel

0,44–0,46

Várható haszon

0,06–0,09

| (74) | 44 millió liter összmennyiség alapulvételével összesen 2,64–3,96 millió EUR haszonra lehetett számítani. |
| --- | --- |

(74)

44 millió liter összmennyiség alapulvételével összesen 2,64–3,96 millió EUR haszonra lehetett számítani.

| (75) | Németország továbbá arra is utalást tesz, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatában az Európai Bizottság az asztali bornak az 1999 novemberében tapasztalt legalacsonyabb árfolyamát (0,26 EUR/l) vette alapul. Az asztali bor piaci ára 1999 novemberének egész tartama alatt 0,26 EUR/l és 0,56 EUR/l között alakult. Ez volt egyúttal az 1999. évre vetítve is a teljes ártartomány. 2000-ben az ártartomány 0,20–0,41 EUR/l volt. Németország azt is hangsúlyozza, hogy a GfW által felvásárolt must 60 %-a átlagosan 81 Oechsle-fokos volt, messze túlteljesítve az asztali bor esetében megkövetelt 44 Oechsle-fokot, ami értelemszerűen megnyilvánult a GfW által kifizetett vételárban is. |
| --- | --- |

(75)

Németország továbbá arra is utalást tesz, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatában az Európai Bizottság az asztali bornak az 1999 novemberében tapasztalt legalacsonyabb árfolyamát (0,26 EUR/l) vette alapul. Az asztali bor piaci ára 1999 novemberének egész tartama alatt 0,26 EUR/l és 0,56 EUR/l között alakult. Ez volt egyúttal az 1999. évre vetítve is a teljes ártartomány. 2000-ben az ártartomány 0,20–0,41 EUR/l volt. Németország azt is hangsúlyozza, hogy a GfW által felvásárolt must 60 %-a átlagosan 81 Oechsle-fokos volt, messze túlteljesítve az asztali bor esetében megkövetelt 44 Oechsle-fokot, ami értelemszerűen megnyilvánult a GfW által kifizetett vételárban is.

V.2.   Támogatási elem a követelések hátrébb sorolásakor, illetve elengedésekor

| (76) | Németország szerint a GfW fizetésképtelensége annak nyomán került megállapításra, hogy 2000 novemberében évközi mérleg készült. A GfW mérleg szerinti vesztesége akkor mintegy 6 millió EUR volt, ezt a 2000. évi éves mérleg megerősítette. A veszteség annak volt betudható, hogy a még a GfW birtokában lévő árukészlet értéke a piaci árak jelentős visszaesése következtében csökkent, vagyis a GfW csak az eredetileg vártnál alacsonyabb áron tudta volna értékesíteni árukészletét. |
| --- | --- |

(76)

Németország szerint a GfW fizetésképtelensége annak nyomán került megállapításra, hogy 2000 novemberében évközi mérleg készült. A GfW mérleg szerinti vesztesége akkor mintegy 6 millió EUR volt, ezt a 2000. évi éves mérleg megerősítette. A veszteség annak volt betudható, hogy a még a GfW birtokában lévő árukészlet értéke a piaci árak jelentős visszaesése következtében csökkent, vagyis a GfW csak az eredetileg vártnál alacsonyabb áron tudta volna értékesíteni árukészletét.

| (77) | A Németország által benyújtott információk szerint 2000. október 31-én a WAK-nak még mindig mintegy 10 millió EUR összegű követelése volt a GfW-vel szemben. Fedezetként a WAK a GfW biztosított eszközeire tarthatott igényt, amelyek akkori értéke 5,7 millió EUR volt. Ezen eszközökre nézve a szőlőtermelő vállalkozásoknak és a kereskedőknek (egyszerű, kiterjesztett vagy meghosszabbított) tulajdonjog-fenntartása volt, vagyis Németország szerint fizetésképtelenség esetén elsősorban ők számíthattak kielégítésre. Németország szerint tehát fizetésképtelenségi eljárás esetén a GfW-nek rendeznie kellett volna a szőlőtermelő vállalkozásokkal és a kereskedőkkel szembeni – mintegy 3,5 millió EUR összegű – tartozását, mielőtt bármely másik hitelezője részére kifizetést teljesíthetett volna. |
| --- | --- |

(77)

A Németország által benyújtott információk szerint 2000. október 31-én a WAK-nak még mindig mintegy 10 millió EUR összegű követelése volt a GfW-vel szemben. Fedezetként a WAK a GfW biztosított eszközeire tarthatott igényt, amelyek akkori értéke 5,7 millió EUR volt. Ezen eszközökre nézve a szőlőtermelő vállalkozásoknak és a kereskedőknek (egyszerű, kiterjesztett vagy meghosszabbított) tulajdonjog-fenntartása volt, vagyis Németország szerint fizetésképtelenség esetén elsősorban ők számíthattak kielégítésre. Németország szerint tehát fizetésképtelenségi eljárás esetén a GfW-nek rendeznie kellett volna a szőlőtermelő vállalkozásokkal és a kereskedőkkel szembeni – mintegy 3,5 millió EUR összegű – tartozását, mielőtt bármely másik hitelezője részére kifizetést teljesíthetett volna.

| (78) | Azonnali intézkedésre volt szükség a túladósodás kellő időben történő orvoslásához és annak elkerüléséhez, hogy a GmbHG a.F. 64. §-ának az Insolvenzordnung 19. §-ával összefüggésben történő alkalmazásával fizetésképtelenségi eljárás induljon. |
| --- | --- |

(78)

Azonnali intézkedésre volt szükség a túladósodás kellő időben történő orvoslásához és annak elkerüléséhez, hogy a GmbHG a.F. 64. §-ának az Insolvenzordnung 19. §-ával összefüggésben történő alkalmazásával fizetésképtelenségi eljárás induljon.

| (79) | Németország rámutat, hogy gyengébb biztosítéki pozíciójú fő hitelezőként a WAK-nak jelentős érdeke fűződött ahhoz, hogy elkerülje a küszöbön álló fizetésképtelenséget. Ezért a WAK megkísérelte rávenni a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket arra, hogy követeléseik egy részéről lemondjanak, a GfW-vel pedig 2000. december 4-én a következőkben állapodott meg:






  — | a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők fennálló követelései 90 %-ának elengedése után fennmaradó veszteséggel azonos összegű követelés hátrébb sorolása, |
| --- | --- | --- |

(79)

Németország rámutat, hogy gyengébb biztosítéki pozíciójú fő hitelezőként a WAK-nak jelentős érdeke fűződött ahhoz, hogy elkerülje a küszöbön álló fizetésképtelenséget. Ezért a WAK megkísérelte rávenni a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket arra, hogy követeléseik egy részéről lemondjanak, a GfW-vel pedig 2000. december 4-én a következőkben állapodott meg:

—

a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők fennálló követelései 90 %-ának elengedése után fennmaradó veszteséggel azonos összegű követelés hátrébb sorolása,

| — | kizárólag szükség esetén az ilyen módon hátrébb sorolt követelés elengedése. |
| --- | --- |

—

kizárólag szükség esetén az ilyen módon hátrébb sorolt követelés elengedése.

| (80) | A GfW kezdetben sikeresen tárgyalt a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők nagy részével a követeléseik elengedéséről, ám célját végül mégsem érhette el egyes szőlőtermelő vállalkozásoknak, kereskedőknek és azok ügyvédeinek összehangolt fellépése következtében. Ők ugyanis nem voltak hajlandók követeléseikről lemondani, mivel kiterjesztett vagy meghosszabbított tulajdonjog-fenntartásuknak köszönhetően kedvezőbb biztosítéki pozícióban voltak, és kereseteket nyújtottak be. A kereseteket a bíróság elbírálta, és vitarendezési megállapodásokat javasolt. A vitarendezési megállapodások értelmében a GfW köteles a fennmaradó követelések 70 %-át kiegyenlíteni, 30 %-ukat pedig elengedik. A bíróság továbbá úgy döntött, hogy a GfW viseli a perköltségek 80 %-át. Más bíróságok is hasonló vitarendezési megállapodásokat javasoltak. Ennek ismeretében tehát a GfW nem számíthatott arra, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők hajlandók lesznek lemondani fennmaradó követeléseik 90 %-áról. Ezenkívül ekkor több szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő már úgy nyilatkozott, hogy a fennmaradó 20 %-nak a teljes egészében történő kiegyenlítését fogja követelni. Bár 2 700 szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő közül 1 700 hajlandóságát fejezte ki arra, hogy lemondjon követeléseinek egy részéről, ennek ekkor már nem volt jelentősége, a fizetésképtelenségre vonatkozó német jogszabály 305a. §-a értelmében ugyanis az adósságrendezésre szolgáló peren kívüli megállapodás (außergerichtliche Einigung) sikertelennek tekintendő, amennyiben a peren kívüli megállapodásról szóló tárgyalások megkezdése után akár csak egy hitelező is a végrehajtás mellett dönt. |
| --- | --- |

(80)

A GfW kezdetben sikeresen tárgyalt a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők nagy részével a követeléseik elengedéséről, ám célját végül mégsem érhette el egyes szőlőtermelő vállalkozásoknak, kereskedőknek és azok ügyvédeinek összehangolt fellépése következtében. Ők ugyanis nem voltak hajlandók követeléseikről lemondani, mivel kiterjesztett vagy meghosszabbított tulajdonjog-fenntartásuknak köszönhetően kedvezőbb biztosítéki pozícióban voltak, és kereseteket nyújtottak be. A kereseteket a bíróság elbírálta, és vitarendezési megállapodásokat javasolt. A vitarendezési megállapodások értelmében a GfW köteles a fennmaradó követelések 70 %-át kiegyenlíteni, 30 %-ukat pedig elengedik. A bíróság továbbá úgy döntött, hogy a GfW viseli a perköltségek 80 %-át. Más bíróságok is hasonló vitarendezési megállapodásokat javasoltak. Ennek ismeretében tehát a GfW nem számíthatott arra, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők hajlandók lesznek lemondani fennmaradó követeléseik 90 %-áról. Ezenkívül ekkor több szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő már úgy nyilatkozott, hogy a fennmaradó 20 %-nak a teljes egészében történő kiegyenlítését fogja követelni. Bár 2 700 szőlőtermelő vállalkozás és kereskedő közül 1 700 hajlandóságát fejezte ki arra, hogy lemondjon követeléseinek egy részéről, ennek ekkor már nem volt jelentősége, a fizetésképtelenségre vonatkozó német jogszabály 305a. §-a értelmében ugyanis az adósságrendezésre szolgáló peren kívüli megállapodás (außergerichtliche Einigung) sikertelennek tekintendő, amennyiben a peren kívüli megállapodásról szóló tárgyalások megkezdése után akár csak egy hitelező is a végrehajtás mellett dönt.

| (81) | Ezért 2001. február 21-én a WAK abban állapodott meg a GfW-vel, hogy a GfW 2000. évi veszteségét 5 005 441,60 EUR összegű követelés elengedésével pótolja, a maradék tartozás után nem számít fel kamatot a 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig tartó időszakra, és a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők követeléseit maradéktalanul teljesíti. A hátrébb nem sorolt követelések fedezete biztosítva volt. A GfW veszteséges helyzete ezzel megoldódott, a fizetésképtelenségi eljárás elhárult, és a GfW tovább folytathatta gazdasági tevékenységét. |
| --- | --- |

(81)

Ezért 2001. február 21-én a WAK abban állapodott meg a GfW-vel, hogy a GfW 2000. évi veszteségét 5 005 441,60 EUR összegű követelés elengedésével pótolja, a maradék tartozás után nem számít fel kamatot a 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig tartó időszakra, és a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők követeléseit maradéktalanul teljesíti. A hátrébb nem sorolt követelések fedezete biztosítva volt. A GfW veszteséges helyzete ezzel megoldódott, a fizetésképtelenségi eljárás elhárult, és a GfW tovább folytathatta gazdasági tevékenységét.

| (82) | Németország úgy véli, hogy a követelések hátrébb sorolása és elengedése egyaránt megfelel a magánhitelezői tesztnek. Ennek alátámasztására Németország a vonatkozó ítélkezési gyakorlatra hivatkozik. |
| --- | --- |

(82)

Németország úgy véli, hogy a követelések hátrébb sorolása és elengedése egyaránt megfelel a magánhitelezői tesztnek. Ennek alátámasztására Németország a vonatkozó ítélkezési gyakorlatra hivatkozik.

| (83) | A ténylegesen behajtható összeg növeléséhez szükség lehet a követelés egy részének elengedésére (11). Így tenne egy magánhitelező is, hogy veszteségeit minél kisebbre csökkentse. Amennyiben egy követelésre nincs kellő fedezet, a visszafizetés elhalasztása növeli a veszteség nélküli visszafizetés esélyét, hiszen az adós így lehetőséget kap arra, hogy túljusson a válságon és javítson helyzetén (12). A HAMSA ügyben hozott ítéletében az Elsőfokú Bíróság elveti a Bizottság korábbi gyakorlatát, mely szerint a magán- és a közhitelezőktől követeléseiknek a hitelrészükhöz mérten egyforma arányú elengedését követelte meg. Ehelyett a Bíróság megállapítja, hogy a magánhitelezői teszt akkor is alkalmazható, ha a különböző hitelezők más-más arányban engedik el követeléseiket. Az Elsőfokú Bíróság hangsúlyozza annak döntő fontosságát, hogy a hitelezőknek fedezettel bíró, elsőbbségi vagy közönséges követelése áll-e fenn, vagyis hogy mi az egyes hitelezők kielégítésének rangsora. Az Elsőfokú Bíróság megállapította, hogy magánhitelezőhöz hasonlóan jár el az a közhitelező, amely a követelései egy részének elengedése mellett dönt, miután alaposan és ésszerűen felmérte, hogy követeléseiből mennyit tud behajtani, és mekkora a felszámolás kockázata, illetőleg a cég gazdasági életképessége helyreállításának esélye (13). Végezetül Németország utal a Huta Cynku ügyben hozott bizottsági határozatra, melyben a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szó előnyről, és így állami támogatásról sem akkor, ha a szerkezetátalakítás jobb eredménnyel jár, mint a felszámolás (14). |
| --- | --- |

(83)

A ténylegesen behajtható összeg növeléséhez szükség lehet a követelés egy részének elengedésére (11). Így tenne egy magánhitelező is, hogy veszteségeit minél kisebbre csökkentse. Amennyiben egy követelésre nincs kellő fedezet, a visszafizetés elhalasztása növeli a veszteség nélküli visszafizetés esélyét, hiszen az adós így lehetőséget kap arra, hogy túljusson a válságon és javítson helyzetén (12). A HAMSA ügyben hozott ítéletében az Elsőfokú Bíróság elveti a Bizottság korábbi gyakorlatát, mely szerint a magán- és a közhitelezőktől követeléseiknek a hitelrészükhöz mérten egyforma arányú elengedését követelte meg. Ehelyett a Bíróság megállapítja, hogy a magánhitelezői teszt akkor is alkalmazható, ha a különböző hitelezők más-más arányban engedik el követeléseiket. Az Elsőfokú Bíróság hangsúlyozza annak döntő fontosságát, hogy a hitelezőknek fedezettel bíró, elsőbbségi vagy közönséges követelése áll-e fenn, vagyis hogy mi az egyes hitelezők kielégítésének rangsora. Az Elsőfokú Bíróság megállapította, hogy magánhitelezőhöz hasonlóan jár el az a közhitelező, amely a követelései egy részének elengedése mellett dönt, miután alaposan és ésszerűen felmérte, hogy követeléseiből mennyit tud behajtani, és mekkora a felszámolás kockázata, illetőleg a cég gazdasági életképessége helyreállításának esélye (13). Végezetül Németország utal a Huta Cynku ügyben hozott bizottsági határozatra, melyben a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szó előnyről, és így állami támogatásról sem akkor, ha a szerkezetátalakítás jobb eredménnyel jár, mint a felszámolás (14).

| (84) | Mindezek alapján Németország úgy érvel, hogy figyelembe véve a WAK fő hitelezői szerepét, valamint a szőlőtermelő vállalkozásokhoz és a kereskedőkhöz képest gyengébb biztosítéki pozícióját, a követeléseknek mind a hátrébb sorolása, mind az elengedése megfelelt a magánhitelezői tesznek, vagyis nem képez állami támogatást. Fizetésképtelenségi eljárás lefolytatása esetén a WAK a fennmaradó követeléseinek legalább ekkora, de valószínűleg még sokkal nagyobb részét elveszítette volna. |
| --- | --- |

(84)

Mindezek alapján Németország úgy érvel, hogy figyelembe véve a WAK fő hitelezői szerepét, valamint a szőlőtermelő vállalkozásokhoz és a kereskedőkhöz képest gyengébb biztosítéki pozícióját, a követeléseknek mind a hátrébb sorolása, mind az elengedése megfelelt a magánhitelezői tesznek, vagyis nem képez állami támogatást. Fizetésképtelenségi eljárás lefolytatása esetén a WAK a fennmaradó követeléseinek legalább ekkora, de valószínűleg még sokkal nagyobb részét elveszítette volna.

| (85) | A WAK csak a GfW fizetésképtelenségének elkerülésével, továbbá a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők maradék követeléseinek kielégítésével érhette el, hogy a fennmaradó árukészletre igényt tarthasson, és így a még fennálló követelései nagyobb arányban térüljenek meg, mint fizetésképtelenség esetén. |
| --- | --- |

(85)

A WAK csak a GfW fizetésképtelenségének elkerülésével, továbbá a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők maradék követeléseinek kielégítésével érhette el, hogy a fennmaradó árukészletre igényt tarthasson, és így a még fennálló követelései nagyobb arányban térüljenek meg, mint fizetésképtelenség esetén.

| (86) | Ex ante szemszögből nézve a WAK Németország szerint helyesen járt el, különösen mivel nagyobb megtérülést sikerült elérnie azáltal, hogy gyenge biztosítéki pozícióját elsőbbségi hitelezői helyzetté alakította át, és elkerülte a GfW küszöbön álló fizetésképtelenségét. Németország szerint bármelyik magánbank ugyanígy járt volna el ilyen helyzetben. |
| --- | --- |

(86)

Ex ante szemszögből nézve a WAK Németország szerint helyesen járt el, különösen mivel nagyobb megtérülést sikerült elérnie azáltal, hogy gyenge biztosítéki pozícióját elsőbbségi hitelezői helyzetté alakította át, és elkerülte a GfW küszöbön álló fizetésképtelenségét. Németország szerint bármelyik magánbank ugyanígy járt volna el ilyen helyzetben.

| (87) | A német hatóságok szerint a GfW mérlegének előzetes értékelése azt mutatta volna ki, hogy a GfW tevékenységének továbbfolytatása 5 112 918,81 millió EUR visszafizetését teszi lehetővé. Másfelől, ha a GfW ellen fizetésképtelenségi eljárás indult volna, a WAK legfeljebb 2,4 millió EUR visszafizetését eszközölhette volna ki. Vagyis a különbség legalább 2,7 millió EUR. |
| --- | --- |

(87)

A német hatóságok szerint a GfW mérlegének előzetes értékelése azt mutatta volna ki, hogy a GfW tevékenységének továbbfolytatása 5 112 918,81 millió EUR visszafizetését teszi lehetővé. Másfelől, ha a GfW ellen fizetésképtelenségi eljárás indult volna, a WAK legfeljebb 2,4 millió EUR visszafizetését eszközölhette volna ki. Vagyis a különbség legalább 2,7 millió EUR.

| (88) | Ezt megerősítette egy független könyvvizsgáló cég (15)2003. február 3-i jelentése, amely a WAK megbízásából készült, és amelyet benyújtottak a német hatóságoknak. A jelentés következtetése szerint gazdaságilag ésszerű volt a WAK részéről, hogy követeléseit hátrébb sorolta, követeléseinek egy részét (a fent említett összegig) elengedte, és lemondott a jövőbeli kamatfizetésekről. Az e következtetést alátámasztó indokokat a német hatóságok a Bizottság elé tárták. Ezek a következők:






  — | Ha a WAK nem sorolta volna hátrébb követeléseit, illetőleg nem mondott volna le azokról, valamint a kamatfizetésekről, a GfW-nek kezdeményeznie kellett volna fizetésképtelenné nyilvánítását, és a GfW felszámolásra került volna. A GfW árukészleteinek értékesítéséből nem lehetett volna kielégíteni a WAK követeléseit. |
| --- | --- | --- |

(88)

Ezt megerősítette egy független könyvvizsgáló cég (15)2003. február 3-i jelentése, amely a WAK megbízásából készült, és amelyet benyújtottak a német hatóságoknak. A jelentés következtetése szerint gazdaságilag ésszerű volt a WAK részéről, hogy követeléseit hátrébb sorolta, követeléseinek egy részét (a fent említett összegig) elengedte, és lemondott a jövőbeli kamatfizetésekről. Az e következtetést alátámasztó indokokat a német hatóságok a Bizottság elé tárták. Ezek a következők:

—

Ha a WAK nem sorolta volna hátrébb követeléseit, illetőleg nem mondott volna le azokról, valamint a kamatfizetésekről, a GfW-nek kezdeményeznie kellett volna fizetésképtelenné nyilvánítását, és a GfW felszámolásra került volna. A GfW árukészleteinek értékesítéséből nem lehetett volna kielégíteni a WAK követeléseit.

| — | A GfW felszámolása esetén árukészleteinek értéke visszaesett volna. Az árukészlet értékesítéséből tehát mindössze a könyv szerinti érték 50–70 %-ának megfelelő összeg folyt volna be. Így a bevétel – figyelembe véve a biztosítéki jogokat – 1,84 millió EUR és 2,4 millió EUR között alakult volna. |
| --- | --- |

—

A GfW felszámolása esetén árukészleteinek értéke visszaesett volna. Az árukészlet értékesítéséből tehát mindössze a könyv szerinti érték 50–70 %-ának megfelelő összeg folyt volna be. Így a bevétel – figyelembe véve a biztosítéki jogokat – 1,84 millió EUR és 2,4 millió EUR között alakult volna.

| — | A fizetésképtelenségi eljárás költséges. |
| --- | --- |

—

A fizetésképtelenségi eljárás költséges.

| — | A fizetésképtelenségre vonatkozó német törvény (InsO) jogot ad a tulajdonjog-fenntartás hatálya alatt álló áru elkülönítésére; erre azonban aszerint kerülhet sor, hogy a fizetésképtelenségi gondnok a szerződés teljesítése vagy a vagyon különválasztása mellett dönt (az InsO 103. §-a). A vagyon különválasztására csak akkor van lehetőség, ha a fizetésképtelenségi gondnok megtagadja a szerződés teljesítését: ekkor a hitelező a szerződést felmondhatja, és kérheti a vagyon különválasztását, a szerződés nem teljesítéséért pedig kártérítésre tarthat igényt. A kifizetett előlegek beszámíthatók. Ennek fejében a GfW követelheti a már kifizetett összegek visszafizetését, illetőleg beszámítását a szerződés nem teljesítéséért járó kártérítés összegébe. |
| --- | --- |

—

A fizetésképtelenségre vonatkozó német törvény (InsO) jogot ad a tulajdonjog-fenntartás hatálya alatt álló áru elkülönítésére; erre azonban aszerint kerülhet sor, hogy a fizetésképtelenségi gondnok a szerződés teljesítése vagy a vagyon különválasztása mellett dönt (az InsO 103. §-a). A vagyon különválasztására csak akkor van lehetőség, ha a fizetésképtelenségi gondnok megtagadja a szerződés teljesítését: ekkor a hitelező a szerződést felmondhatja, és kérheti a vagyon különválasztását, a szerződés nem teljesítéséért pedig kártérítésre tarthat igényt. A kifizetett előlegek beszámíthatók. Ennek fejében a GfW követelheti a már kifizetett összegek visszafizetését, illetőleg beszámítását a szerződés nem teljesítéséért járó kártérítés összegébe.

| — | Ezzel szemben a WAK követeléseinek hátrébb sorolása után jogilag lehetővé vált, hogy a GfW ellen ne induljon fizetésképtelenségi eljárás. Azután pedig, hogy a WAK elengedte követelései egy részét és a kamatfizetést, a WAK-nak 5,15 millió EUR összegben olyan követelése állt fenn, amelynek behajtására esélyt láthatott a GfW gazdasági tevékenységének továbbfolytatása következtében. |
| --- | --- |

—

Ezzel szemben a WAK követeléseinek hátrébb sorolása után jogilag lehetővé vált, hogy a GfW ellen ne induljon fizetésképtelenségi eljárás. Azután pedig, hogy a WAK elengedte követelései egy részét és a kamatfizetést, a WAK-nak 5,15 millió EUR összegben olyan követelése állt fenn, amelynek behajtására esélyt láthatott a GfW gazdasági tevékenységének továbbfolytatása következtében.

| — | A jelentés arra is rámutatott, hogy fizetésképtelenségi eljárás megindítása esetén a fizetésképtelenségre vonatkozó szabályok alapján a GfW vitathatta volna azon 1 440 476,92 EUR összegű kölcsön-visszafizetést, amelyet a 2000. november 1-jétől2000. december 31-ig tartó időszakban teljesített a WAK felé. Ennek következtében a WAK kénytelen lett volna visszafizetni ezt az összeget. |
| --- | --- |

—

A jelentés arra is rámutatott, hogy fizetésképtelenségi eljárás megindítása esetén a fizetésképtelenségre vonatkozó szabályok alapján a GfW vitathatta volna azon 1 440 476,92 EUR összegű kölcsön-visszafizetést, amelyet a 2000. november 1-jétől2000. december 31-ig tartó időszakban teljesített a WAK felé. Ennek következtében a WAK kénytelen lett volna visszafizetni ezt az összeget.

| (89) | Németország hangsúlyozza, hogy az utólagos értékelés alapján gazdaságilag célszerűbbnek bizonyult a követelések hátrébb sorolása és elengedése, mivel a GfW fizetésképtelenségének elkerülése révén 4 670 517,65 EUR vált behajthatóvá, ami több, mint a fizetésképtelenségi eljárás lefolytatásával maximálisan elérhető 2,4 millió EUR. |
| --- | --- |

(89)

Németország hangsúlyozza, hogy az utólagos értékelés alapján gazdaságilag célszerűbbnek bizonyult a követelések hátrébb sorolása és elengedése, mivel a GfW fizetésképtelenségének elkerülése révén 4 670 517,65 EUR vált behajthatóvá, ami több, mint a fizetésképtelenségi eljárás lefolytatásával maximálisan elérhető 2,4 millió EUR.

| (90) | Németország tehát azt a következtetést vonja le, hogy mivel a követelések hátrébb sorolása és elengedése megfelelt a magánhitelezői tesztnek, a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők nem részesültek támogatásban a WAK követeléseinek hátrébb sorolásakor és elengedésekor. |
| --- | --- |

(90)

Németország tehát azt a következtetést vonja le, hogy mivel a követelések hátrébb sorolása és elengedése megfelelt a magánhitelezői tesztnek, a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők nem részesültek támogatásban a WAK követeléseinek hátrébb sorolásakor és elengedésekor.

VI.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

VI.1.   Közös piacszervezés

| (91) | A borpiac közös szervezéséről szóló, 2008. április 29-i 479/2008/EK tanácsi rendelet (16) hatálybalépéséig a bortermelés és -feldolgozás az 1493/1999/EK rendelet hatálya alá tartozott. Az 1493/1999/EK rendelet 71. cikke értelmében a Szerződés 87., 88. és 89. cikkét (jelenleg az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét) kell alkalmazni az említett rendelet hatálya alá tartozó termékek előállítására és kereskedelmére. 2000. július 31-ét megelőzően a bortermelés és -feldolgozás a 822/87/EGK rendelet hatálya alá tartozott. A 822/87/EGK rendelet 76. cikke értelmében a Szerződés 92., 93. és 94. cikkét (jelenleg az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét) kell alkalmazni az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékek előállítására és kereskedelmére. Következésképpen a szóban forgó intézkedéseket meg kell vizsgálni az állami támogatásokra vonatkozó szabályok fényében. |
| --- | --- |

(91)

A borpiac közös szervezéséről szóló, 2008. április 29-i 479/2008/EK tanácsi rendelet (16) hatálybalépéséig a bortermelés és -feldolgozás az 1493/1999/EK rendelet hatálya alá tartozott. Az 1493/1999/EK rendelet 71. cikke értelmében a Szerződés 87., 88. és 89. cikkét (jelenleg az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét) kell alkalmazni az említett rendelet hatálya alá tartozó termékek előállítására és kereskedelmére. 2000. július 31-ét megelőzően a bortermelés és -feldolgozás a 822/87/EGK rendelet hatálya alá tartozott. A 822/87/EGK rendelet 76. cikke értelmében a Szerződés 92., 93. és 94. cikkét (jelenleg az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét) kell alkalmazni az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékek előállítására és kereskedelmére. Következésképpen a szóban forgó intézkedéseket meg kell vizsgálni az állami támogatásokra vonatkozó szabályok fényében.

VI.2.   Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás megléte

| (92) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében tilos a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott minden olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(92)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében tilos a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott minden olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (93) | A WAK közjogi jogi személy, és finanszírozása részben a Rajna-vidék-Pfalz szövetségi tartomány forrásaiból, részben adójellegű bevételekből történik. Az intézkedést ezért állami forrásból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(93)

A WAK közjogi jogi személy, és finanszírozása részben a Rajna-vidék-Pfalz szövetségi tartomány forrásaiból, részben adójellegű bevételekből történik. Az intézkedést ezért állami forrásból finanszírozzák.

| (94) | Egy vállalkozásnak nyújtott támogatás akkor befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet, ha ez a vállalkozás az Unión belüli kereskedelem számára nyitott piacon működik (17). A mezőgazdasági termékek esetében jelentős az Unión belüli kereskedelem. A szóban forgó támogatás ezért alkalmas a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására (18). |
| --- | --- |

(94)

Egy vállalkozásnak nyújtott támogatás akkor befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet, ha ez a vállalkozás az Unión belüli kereskedelem számára nyitott piacon működik (17). A mezőgazdasági termékek esetében jelentős az Unión belüli kereskedelem. A szóban forgó támogatás ezért alkalmas a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására (18).

| (95) | A Bíróság kimondta, hogy annak megállapítása érdekében, hogy valamely állami intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg (19), és/vagy azt, hogy az intézkedés lehetővé tette-e a vállalkozás számára, hogy ne fizessen olyan terheket, amelyeket rendes körülmények között saját költségvetéséből kellett volna állnia (20). Ez valóban elegendő lenne ahhoz, hogy a verseny esetleges torzulását jelezze (21). |
| --- | --- |

(95)

A Bíróság kimondta, hogy annak megállapítása érdekében, hogy valamely állami intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg (19), és/vagy azt, hogy az intézkedés lehetővé tette-e a vállalkozás számára, hogy ne fizessen olyan terheket, amelyeket rendes körülmények között saját költségvetéséből kellett volna állnia (20). Ez valóban elegendő lenne ahhoz, hogy a verseny esetleges torzulását jelezze (21).

VI.2.1.   A Gesellschaft für Weinabsatz (GfW) számára nyújtott támogatás megléte

VI.2.1.a.   A WAK által nyújtott kölcsön

| (96) | A 15 302 696,25 EUR összeget kitevő WAK-kölcsön nyújtására 1999 őszén került sor. A GfW-nek a kölcsön időtartamára 3,28 % és 5,25 % közötti kamatlábat számítottak fel. Kockázati felárat nem számítottak fel. A Németország számára erre az időszakra irányadó referencia-kamatláb 5,23 % és 6,33 % között volt. |
| --- | --- |

(96)

A 15 302 696,25 EUR összeget kitevő WAK-kölcsön nyújtására 1999 őszén került sor. A GfW-nek a kölcsön időtartamára 3,28 % és 5,25 % közötti kamatlábat számítottak fel. Kockázati felárat nem számítottak fel. A Németország számára erre az időszakra irányadó referencia-kamatláb 5,23 % és 6,33 % között volt.

| (97) | Németország egyetért a Bizottság azon álláspontjával, miszerint a kölcsön odaítélése nem piaci feltételek mellett történt. Amennyiben a kölcsönt piaci feltételek mellett nyújtották volna, magasabb alapkamatot, továbbá kockázati felárat számítottak volna fel, mivel a kölcsönfedezet korlátozott biztosítékot nyújtott. |
| --- | --- |

(97)

Németország egyetért a Bizottság azon álláspontjával, miszerint a kölcsön odaítélése nem piaci feltételek mellett történt. Amennyiben a kölcsönt piaci feltételek mellett nyújtották volna, magasabb alapkamatot, továbbá kockázati felárat számítottak volna fel, mivel a kölcsönfedezet korlátozott biztosítékot nyújtott.

| (98) | Ebből az következik, hogy a GfW számára nyújtott kölcsön az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatási elemet tartalmazott, mivel a GfW olyan gazdasági előnyben részesült, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg. A támogatási elem a felszámított kamat, valamint a referencia-kamatláb és egy megfelelő kockázati felár összege közötti különbségként számítható ki. |
| --- | --- |

(98)

Ebből az következik, hogy a GfW számára nyújtott kölcsön az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatási elemet tartalmazott, mivel a GfW olyan gazdasági előnyben részesült, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg. A támogatási elem a felszámított kamat, valamint a referencia-kamatláb és egy megfelelő kockázati felár összege közötti különbségként számítható ki.

| (99) | Támogatás esetleges továbbadása jogutódoknak |
| --- | --- |

(99)

Támogatás esetleges továbbadása jogutódoknak

| (100) | Németország szerint a GfW-t 2005. június 1-jével felszámolták és megszüntették. A fennmaradó üzletágak fennmaradó teljes árukészletét értékesítették. Az eladásból származó bevétel teljes összegét a WAK számára történő visszafizetésre fordították. A vásárlóval (egy magánszeméllyel) az a megállapodás született, hogy a 2004. december 31-i leltár szerinti fennmaradt árukészlet ellenértékét 2005 végén a WAK részére folyósítja. Ennek összegéül az eredeti felvásárlási árat, vagyis 79 579,79 EUR-t jelölték meg. A GfW-t 2006 folyamán törölték a cégnyilvántartásból, és nincs olyan jogutód vagy jogi személy, amellyel a támogatást vissza lehetne fizettetni. Németország szerint az állandó ítélkezési gyakorlat (22) alapján ezért a visszafizettetés nem lehetséges. |
| --- | --- |

(100)

Németország szerint a GfW-t 2005. június 1-jével felszámolták és megszüntették. A fennmaradó üzletágak fennmaradó teljes árukészletét értékesítették. Az eladásból származó bevétel teljes összegét a WAK számára történő visszafizetésre fordították. A vásárlóval (egy magánszeméllyel) az a megállapodás született, hogy a 2004. december 31-i leltár szerinti fennmaradt árukészlet ellenértékét 2005 végén a WAK részére folyósítja. Ennek összegéül az eredeti felvásárlási árat, vagyis 79 579,79 EUR-t jelölték meg. A GfW-t 2006 folyamán törölték a cégnyilvántartásból, és nincs olyan jogutód vagy jogi személy, amellyel a támogatást vissza lehetne fizettetni. Németország szerint az állandó ítélkezési gyakorlat (22) alapján ezért a visszafizettetés nem lehetséges.

| (101) | Mivel a GfW fennmaradó vagyoni eszközeit kiárusították, az azokat megvásároló személynek előnye származhatott a GfW számára nyújtott támogatásból. Mivel az említett személy az eredeti vételárat fizette ki, és az eltelt évek alatt a piacon recesszió alakult ki, egyértelmű, hogy a vevő által kifizetett ár legalábbis elérte a piaci árat. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a GfW fennmaradó árukészletének vevője részére támogatás nem került továbbadásra. Ezzel együtt a GfW megszűnt, és ezért nincsen visszafizettetendő támogatás. |
| --- | --- |

(101)

Mivel a GfW fennmaradó vagyoni eszközeit kiárusították, az azokat megvásároló személynek előnye származhatott a GfW számára nyújtott támogatásból. Mivel az említett személy az eredeti vételárat fizette ki, és az eltelt évek alatt a piacon recesszió alakult ki, egyértelmű, hogy a vevő által kifizetett ár legalábbis elérte a piaci árat. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a GfW fennmaradó árukészletének vevője részére támogatás nem került továbbadásra. Ezzel együtt a GfW megszűnt, és ezért nincsen visszafizettetendő támogatás.

VI.2.1.b.   A WAK követeléseinek hátrébb sorolása és elengedése

| (102) | A követelések hátrébb sorolását, a követelések és a kamatfizetések elengedését a WAK saját forrásaiból, valamint a WAK által felvett kapcsolódó kölcsönből finanszírozták, és így e finanszírozás állami forrásokon keresztül megvalósuló finanszírozásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(102)

A követelések hátrébb sorolását, a követelések és a kamatfizetések elengedését a WAK saját forrásaiból, valamint a WAK által felvett kapcsolódó kölcsönből finanszírozták, és így e finanszírozás állami forrásokon keresztül megvalósuló finanszírozásnak tekintendő.

| (103) | Annak megállapítása érdekében, hogy a követelések hátrébb sorolása, a követelések és a kamatfizetések elengedése az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett, a GfW számára nyújtott állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a GfW részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg, és/vagy azt, hogy az intézkedés lehetővé tette-e a GfW számára, hogy ne fizessen olyan terheket, amelyeket rendes körülmények között saját költségvetéséből kellett volna állnia. Ezt az értékelést a magánhitelezői teszt alkalmazásával kell elvégezni. A magánhitelezői teszt megállapítja, hogy ugyanazon piaci feltételek mellett egy magánhitelező az állami hitelezőhöz hasonlóan járt-e el vagy járt volna el. |
| --- | --- |

(103)

Annak megállapítása érdekében, hogy a követelések hátrébb sorolása, a követelések és a kamatfizetések elengedése az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett, a GfW számára nyújtott állami támogatásnak minősül-e, meg kell határozni, hogy a GfW részesül-e olyan gazdasági előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg, és/vagy azt, hogy az intézkedés lehetővé tette-e a GfW számára, hogy ne fizessen olyan terheket, amelyeket rendes körülmények között saját költségvetéséből kellett volna állnia. Ezt az értékelést a magánhitelezői teszt alkalmazásával kell elvégezni. A magánhitelezői teszt megállapítja, hogy ugyanazon piaci feltételek mellett egy magánhitelező az állami hitelezőhöz hasonlóan járt-e el vagy járt volna el.

| (104) | Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében a követelés egy részének elengedését feltételül lehet szabni a ténylegesen visszafizetett összeg mértékének növelése érdekében. A magánhitelező így járna el veszteségeinek minimalizálása érdekében (23). Amennyiben egy követelés mögött nincs megfelelő biztosíték, a visszafizetés elhalasztására vonatkozó egyezség növeli a veszteség nélküli visszafizetés esélyeit, mivel az adósnak lehetősége van leküzdeni a válságot és javítani helyzetén (24). |
| --- | --- |

(104)

Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében a követelés egy részének elengedését feltételül lehet szabni a ténylegesen visszafizetett összeg mértékének növelése érdekében. A magánhitelező így járna el veszteségeinek minimalizálása érdekében (23). Amennyiben egy követelés mögött nincs megfelelő biztosíték, a visszafizetés elhalasztására vonatkozó egyezség növeli a veszteség nélküli visszafizetés esélyeit, mivel az adósnak lehetősége van leküzdeni a válságot és javítani helyzetén (24).

| (105) | A HAMSA-ügyben (25) hozott ítéletében az Elsőfokú Bíróság elveti a Bizottság korábbi gyakorlatát, mely szerint a magán- és az állami hitelezőktől követeléseiknek a hitelrészükhöz mérten egyforma arányú elengedését követelte meg. Ehelyett a Bíróság megállapította, hogy a magánhitelezői teszt akkor is alkalmazható, ha a különböző hitelezők más-más arányban engedik el követeléseiket. Az ítélet 168. és 169. pontja kimondja:






  „168. | Amikor egy komolyan megromlott gazdasági helyzetben lévő vállalkozás a hitelezőinek adósságrendezési megállapodást vagy megállapodásokat javasol, hogy javítson a helyzetén és elkerülje a felszámolást, minden hitelezőnek választania kell azon összeg között, amit a javasolt megállapodás keretei között kaphatna, és aközött, amihez megítélése szerint a vállalkozás felszámolása révén juthatna. A hitelező mérlegelését sok tényező befolyásolja, többek között a hitelező követeléseinek fajtája (biztosított, kedvezményes, vagy közönséges követelés), a meglévő biztosíték jellege és kiterjedése, az összeg, amihez hozzájut felszámolás esetén, és az, hogyan látja a hitelező a vállalkozás esélyeit az újra jövedelmezővé válásra. Ha például az derülne ki, hogy a vállalkozás felszámolása esetén az eszközeinek vételára csak a jelzálogot és a kedvezményes követeléseket fedezné, a közönséges követeléseknek nem lenne értéke. Ilyen esetben az, hogy egy közönséges hitelező elfogadja a követelése nagy részének eltörlését, nem igazán lenne áldozat. |
| --- | --- | --- |

(105)

A HAMSA-ügyben (25) hozott ítéletében az Elsőfokú Bíróság elveti a Bizottság korábbi gyakorlatát, mely szerint a magán- és az állami hitelezőktől követeléseiknek a hitelrészükhöz mérten egyforma arányú elengedését követelte meg. Ehelyett a Bíróság megállapította, hogy a magánhitelezői teszt akkor is alkalmazható, ha a különböző hitelezők más-más arányban engedik el követeléseiket. Az ítélet 168. és 169. pontja kimondja:

„168.

| 169. | Ebből az következik, hogy a hitelezőknek ajánlott lehetőségek megfelelő összegeit meghatározó tényezőkre vonatkozó ismeret hiányában a puszta tény, hogy a különböző hitelezők által leírt összegek nyilvánvalóan nincsenek arányban egymással, önmagában nem bizonyító erejű az ajánlott adósságelengedés általuk történő elfogadásához vezető okokat illetően.” |
| --- | --- |

169.

| (106) | Emellett az Elsőfokú Bíróság a HAMSA-ügyben (26) kimondta, hogy az állami hitelező magánhitelezőként jár el abban az esetben, ha úgy határoz, lemond követeléseinek egy részéről azt követően, hogy alapos és ésszerű módon felmérte, mekkora összeget tudna visszaszerezni, továbbá értékelte a felszámolás kockázatát, illetve a vállalkozás esélyeit, hogy újra jövedelmezővé váljon. Végezetül a Bizottság a Huta Cynku ügyre vonatkozó határozatában (27) úgy határozott, sem előnyről, sem pedig állami támogatásról nincs szó, amennyiben a szerkezetátalakítás jobb eredménnyel jár, mint a felszámolás. |
| --- | --- |

(106)

Emellett az Elsőfokú Bíróság a HAMSA-ügyben (26) kimondta, hogy az állami hitelező magánhitelezőként jár el abban az esetben, ha úgy határoz, lemond követeléseinek egy részéről azt követően, hogy alapos és ésszerű módon felmérte, mekkora összeget tudna visszaszerezni, továbbá értékelte a felszámolás kockázatát, illetve a vállalkozás esélyeit, hogy újra jövedelmezővé váljon. Végezetül a Bizottság a Huta Cynku ügyre vonatkozó határozatában (27) úgy határozott, sem előnyről, sem pedig állami támogatásról nincs szó, amennyiben a szerkezetátalakítás jobb eredménnyel jár, mint a felszámolás.

| (107) | A fent idézett ítélkezési gyakorlat alapján annak értékelésekor, hogy egy magánhitelező a WAK-hoz hasonló módon járt volna el vagy járt el, meg kell vizsgálni a WAK számára akkor rendelkezésre álló lehetőségeket, amikor megállapítást nyert, hogy a GfW-t fizetésképtelenség fenyegeti, valamint azt, hogy milyen gazdasági következményei lettek volna e lehetőségeknek. Második lépésben ugyanezt a vizsgálatot el kell végezni a szőlőtermelő vállalkozásokra és a kereskedőkre vonatkozóan is, majd fel kell mérni, hogy a WAK előtt álló helyzetet össze lehet-e vetni a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők helyzetével, illetve értékelni lehet-e az alapján. |
| --- | --- |

(107)

A fent idézett ítélkezési gyakorlat alapján annak értékelésekor, hogy egy magánhitelező a WAK-hoz hasonló módon járt volna el vagy járt el, meg kell vizsgálni a WAK számára akkor rendelkezésre álló lehetőségeket, amikor megállapítást nyert, hogy a GfW-t fizetésképtelenség fenyegeti, valamint azt, hogy milyen gazdasági következményei lettek volna e lehetőségeknek. Második lépésben ugyanezt a vizsgálatot el kell végezni a szőlőtermelő vállalkozásokra és a kereskedőkre vonatkozóan is, majd fel kell mérni, hogy a WAK előtt álló helyzetet össze lehet-e vetni a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők helyzetével, illetve értékelni lehet-e az alapján.

| (108) | A WAK két lehetőség közül választhatott, amikor értesült a GfW-t fenyegető fizetésképtelenségről. Hagyhatta a fizetésképtelenségi eljárás megindítását, vagy ezt elkerülendő megpróbálhatott olyan megállapodásra jutni a GfW-vel, amely lehetővé teszi annak további működését. A Németország által benyújtott, és egy független könyvvizsgáló által készített 2003. február 3-i jelentéssel (lásd a (88) preambulumbekezdést) alátámasztott információk alapján Németország szerint az e két döntéshez kapcsolódó gazdasági következmények a következők. Ex ante szemszögből nézve fizetésképtelenségi eljárás esetén a WAK követeléseiből maximum mintegy 2,4 millió EUR összeg visszafizetésére számíthatott. Amennyiben a WAK megállapodást írt volna alá a GfW-vel, elengedve követeléseinek egy részét és ezáltal lehetővé téve a GfW további működését, a WAK követeléseiből ex ante szemszögből nézve mintegy 5,1 millió EUR összeg visszafizetésére számíthatott volna. Ez 2,7 millió EUR eltérést jelent azon megoldás javára, amely lehetővé teszi a GfW számára a fizetésképtelenségi eljárás elkerülését. Az, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők hajlandóak lennének-e ugyanezt megtenni, kismértékben ugyan befolyásolná a visszafizetésre vonatkozó számításokat, de nem változtatná meg a két alternatíva összehasonlításának eredményét. |
| --- | --- |

(108)

A WAK két lehetőség közül választhatott, amikor értesült a GfW-t fenyegető fizetésképtelenségről. Hagyhatta a fizetésképtelenségi eljárás megindítását, vagy ezt elkerülendő megpróbálhatott olyan megállapodásra jutni a GfW-vel, amely lehetővé teszi annak további működését. A Németország által benyújtott, és egy független könyvvizsgáló által készített 2003. február 3-i jelentéssel (lásd a (88) preambulumbekezdést) alátámasztott információk alapján Németország szerint az e két döntéshez kapcsolódó gazdasági következmények a következők. Ex ante szemszögből nézve fizetésképtelenségi eljárás esetén a WAK követeléseiből maximum mintegy 2,4 millió EUR összeg visszafizetésére számíthatott. Amennyiben a WAK megállapodást írt volna alá a GfW-vel, elengedve követeléseinek egy részét és ezáltal lehetővé téve a GfW további működését, a WAK követeléseiből ex ante szemszögből nézve mintegy 5,1 millió EUR összeg visszafizetésére számíthatott volna. Ez 2,7 millió EUR eltérést jelent azon megoldás javára, amely lehetővé teszi a GfW számára a fizetésképtelenségi eljárás elkerülését. Az, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők hajlandóak lennének-e ugyanezt megtenni, kismértékben ugyan befolyásolná a visszafizetésre vonatkozó számításokat, de nem változtatná meg a két alternatíva összehasonlításának eredményét.

| (109) | A jelentésben szereplő, a fizetésképtelenség esetére vonatkozó 2,4 millió EUR összegű visszafizetési arány becslése azon a német feltételezésen alapul, miszerint a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők 4,4 millió EUR-t kitevő követeléseit a WAK követeléseit megelőzően szükséges rendezni. Az Európai Bizottság szerint azonban a fizetésképtelenségre vonatkozó német törvény értelmében csak a meghosszabbított tulajdonjog-fenntartással rendelkező szőlőtermelő vállalkozások és kereskedők felé kell a tartozást a WAK adósságai előtt rendezni. A többi adósság a WAK adósságaival azonos rangsorolású lenne. Az Európai Bizottság saját számításai azonban azt mutatják, hogy a WAK fizetésképtelenség esetén még akkor is számíthatna a teljes 4,7 millió EUR összeg visszafizetésére, ha a WAK és a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők minden követelése azonos helyzetben lenne (a fizetésképtelenség esetén összesen maximum 6,8 millió EUR összegű visszafizetés és annak alapján, hogy a WAK és a szőlőtermelő vállalkozások követeléseik arányában részesülnének visszafizetésben – a tartozás teljes összege a WAK-val szemben 10 millió EUR, míg a szőlőtermelő vállalkozásokkal és a kereskedőkkel szemben 4,4 millió EUR volt). Ebből következően megállapítható, hogy a WAK számára ex ante szemszögből nézve az lett volna a megfelelőbb megoldás, ha lehetővé teszi a GfW számára a fizetésképtelenség elkerülését. |
| --- | --- |

(109)

A jelentésben szereplő, a fizetésképtelenség esetére vonatkozó 2,4 millió EUR összegű visszafizetési arány becslése azon a német feltételezésen alapul, miszerint a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők 4,4 millió EUR-t kitevő követeléseit a WAK követeléseit megelőzően szükséges rendezni. Az Európai Bizottság szerint azonban a fizetésképtelenségre vonatkozó német törvény értelmében csak a meghosszabbított tulajdonjog-fenntartással rendelkező szőlőtermelő vállalkozások és kereskedők felé kell a tartozást a WAK adósságai előtt rendezni. A többi adósság a WAK adósságaival azonos rangsorolású lenne. Az Európai Bizottság saját számításai azonban azt mutatják, hogy a WAK fizetésképtelenség esetén még akkor is számíthatna a teljes 4,7 millió EUR összeg visszafizetésére, ha a WAK és a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők minden követelése azonos helyzetben lenne (a fizetésképtelenség esetén összesen maximum 6,8 millió EUR összegű visszafizetés és annak alapján, hogy a WAK és a szőlőtermelő vállalkozások követeléseik arányában részesülnének visszafizetésben – a tartozás teljes összege a WAK-val szemben 10 millió EUR, míg a szőlőtermelő vállalkozásokkal és a kereskedőkkel szemben 4,4 millió EUR volt). Ebből következően megállapítható, hogy a WAK számára ex ante szemszögből nézve az lett volna a megfelelőbb megoldás, ha lehetővé teszi a GfW számára a fizetésképtelenség elkerülését.

| (110) | A szőlőtermelő vállalkozásokra és a kereskedőkre vonatkozó számítás azonban ettől nagyon eltérő képet mutat. Először is már megkapták a leszállított áru utáni kifizetés 80 %-át. Másodsorban a GfW ajánlata alapján a fennmaradó 20 %-nyi tartozás 10 %-át kapnák csak meg. Végeredményben ez azt jelentené, hogy a megállapodás aláírása esetén a rögzített vételár csak további 2 %-át kapnák kézhez. Függetlenül biztosítéki helyzetüktől (egyszerű, kiterjesztett vagy meghosszabbított tulajdonjog-fenntartás), ez mindenképpen kevesebb annál, amire fizetésképtelenségi eljárás esetén számíthatnak. Fennmaradó követeléseik átlagosan 48 %-ára számíthatnának (az összesen 4,4 millió EUR összegű tartozásból 2,1 millió EUR-ra). Ezért nem meglepő, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők némelyike nem fogadta el a GfW ajánlatát. Harmadsorban egyértelműnek kellett lennie annak, hogy a WAK érdekei a követelései egy részének elengedését és a fizetésképtelenség elkerülését diktálják, még abban az esetben is, ha a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők nem így cselekszenek, ami ugyancsak lehetővé tenné a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára, hogy a felajánlott 10 %-nál nagyobb részt kapjanak vissza fennmaradó követeléseikből. Negyedsorban számos termelő és kereskedő már beperelte a GfW-t, és a bíróság számukra kedvező ítéletet hozott, arra kötelezve a GfW-t, hogy rendezze a fennmaradó követelések 80 %-át. |
| --- | --- |

(110)

A szőlőtermelő vállalkozásokra és a kereskedőkre vonatkozó számítás azonban ettől nagyon eltérő képet mutat. Először is már megkapták a leszállított áru utáni kifizetés 80 %-át. Másodsorban a GfW ajánlata alapján a fennmaradó 20 %-nyi tartozás 10 %-át kapnák csak meg. Végeredményben ez azt jelentené, hogy a megállapodás aláírása esetén a rögzített vételár csak további 2 %-át kapnák kézhez. Függetlenül biztosítéki helyzetüktől (egyszerű, kiterjesztett vagy meghosszabbított tulajdonjog-fenntartás), ez mindenképpen kevesebb annál, amire fizetésképtelenségi eljárás esetén számíthatnak. Fennmaradó követeléseik átlagosan 48 %-ára számíthatnának (az összesen 4,4 millió EUR összegű tartozásból 2,1 millió EUR-ra). Ezért nem meglepő, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők némelyike nem fogadta el a GfW ajánlatát. Harmadsorban egyértelműnek kellett lennie annak, hogy a WAK érdekei a követelései egy részének elengedését és a fizetésképtelenség elkerülését diktálják, még abban az esetben is, ha a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők nem így cselekszenek, ami ugyancsak lehetővé tenné a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára, hogy a felajánlott 10 %-nál nagyobb részt kapjanak vissza fennmaradó követeléseikből. Negyedsorban számos termelő és kereskedő már beperelte a GfW-t, és a bíróság számukra kedvező ítéletet hozott, arra kötelezve a GfW-t, hogy rendezze a fennmaradó követelések 80 %-át.

| (111) | Annak ellenére, hogy a szőlőtermelő vállalkozások, a kereskedők és a WAK mind a GfW hitelezői voltak, a WAK, illetve a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők rendelkezésére álló lehetőségek és azok eredményei olyan eltérőek, hogy nem hasonlíthatók össze. Az a tény, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők úgy határoztak, nem mondanak le követeléseikről, nem szabad, hogy negatívan befolyásolja annak értékelését, hogy a WAK a magánhitelezői teszttel összhangban járt-e el. |
| --- | --- |

(111)

Annak ellenére, hogy a szőlőtermelő vállalkozások, a kereskedők és a WAK mind a GfW hitelezői voltak, a WAK, illetve a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők rendelkezésére álló lehetőségek és azok eredményei olyan eltérőek, hogy nem hasonlíthatók össze. Az a tény, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők úgy határoztak, nem mondanak le követeléseikről, nem szabad, hogy negatívan befolyásolja annak értékelését, hogy a WAK a magánhitelezői teszttel összhangban járt-e el.

| (112) | A WAK rendelkezésére álló különböző lehetőségek összevetését követően a Bizottság megállapítja, hogy a követelések részleges hátrébb sorolása és elengedése 2000. december 4-én és 2001. február 21-én5 005 441,60 EUR összeg értékben, valamint a kamatfizetés elengedése 2000. december 31-től a WAK számára a legkedvezőbb lehetőség volt, és így az összhangban van a magánhitelezői teszttel. A követelések hátrébb sorolása és elengedése a tartozás visszafizetésének elhalasztását jelenti, amely a felszámoláshoz képest kedvezőbb a hitelező számára. Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében (28) az állami hitelezőnek szembe kell állítania egymással a szerkezetátalakítási terv keretein belül felajánlott összeg megszerzésével kapcsolatos előnyt és azt az összeget, amelynek visszafizetésére a cég esetleges felszámolása esetén számíthatna. Ennélfogva a GfW nem részesült olyan előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg, és így a GfW számára nem ítéltek oda állami támogatást a WAK arra vonatkozó döntéséből kifolyólag, hogy hátrébb sorolja, illetve elengedi követeléseinek egy részét. |
| --- | --- |

(112)

A WAK rendelkezésére álló különböző lehetőségek összevetését követően a Bizottság megállapítja, hogy a követelések részleges hátrébb sorolása és elengedése 2000. december 4-én és 2001. február 21-én5 005 441,60 EUR összeg értékben, valamint a kamatfizetés elengedése 2000. december 31-től a WAK számára a legkedvezőbb lehetőség volt, és így az összhangban van a magánhitelezői teszttel. A követelések hátrébb sorolása és elengedése a tartozás visszafizetésének elhalasztását jelenti, amely a felszámoláshoz képest kedvezőbb a hitelező számára. Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében (28) az állami hitelezőnek szembe kell állítania egymással a szerkezetátalakítási terv keretein belül felajánlott összeg megszerzésével kapcsolatos előnyt és azt az összeget, amelynek visszafizetésére a cég esetleges felszámolása esetén számíthatna. Ennélfogva a GfW nem részesült olyan előnyben, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg, és így a GfW számára nem ítéltek oda állami támogatást a WAK arra vonatkozó döntéséből kifolyólag, hogy hátrébb sorolja, illetve elengedi követeléseinek egy részét.

| (113) | Az eljárás megindításakor kétség merült fel azt illetően, hogy a WAK a szigorú minimumra korlátozta-e a követelések hátrább sorolását és elengedését. Németország észrevételei értelmében azonban a WAK követeléseinek arról a részéről mondott le, amely a GfW 2000. évi hiányának fedezéséhez kellett, ami a fizetésképtelenségre vonatkozó német törvény értelmében szükséges annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a fizetésképtelenségi eljárás és a GfW tovább folytathassa működését (lásd a (25) preambulumbekezdést). A GfW és WAK között létrejött első (2000. december 4-én aláírt) szerződésben – a GfW fizetésképtelenségének elkerülése érdekében – a WAK megállapodott a GfW-vel arról, hogy követeléseit a GfW hiányával megegyező összegben hátrébb sorolja abban az esetben, ha a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők beleegyeznek fennmaradó követeléseik 90 %-ának elengedésébe, valamint arról, hogy szükség esetén lemond a megállapodás szerint hátrébb sorolandó követelés összegéről (lásd a (79) és (80) preambulumbekezdést). A követelés-elengedés mértéke azért lett nagyobb az eredetileg vártnál, mivel annak ellenére, hogy a WAK és a GfW törekedett meggyőzni a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket arról, hogy részükkel segítsék azt, hogy a GfW elkerülhesse a fizetésképtelenséget (lásd Németország észrevételeinek (79) és (80) preambulumbekezdését), a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők a (110) preambulumbekezdésben említett okok miatt úgy döntöttek, nem mondanak le követeléseikről. Ahogy az a (108) preambulumbekezdésben is szerepel, a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők arra irányuló döntése, hogy nem mondanak le fennmaradó követeléseik egy részéről, csak kis mértékben befolyásolta a WAK gazdasági értékelését, és nem változtatta meg az említett értékelés eredményét, vagyis azt, hogy a WAK számára gazdaságilag kedvezőbb volt a GfW számára lehetővé tenni a fizetésképtelenségi eljárás elkerülését. |
| --- | --- |

(113)

Az eljárás megindításakor kétség merült fel azt illetően, hogy a WAK a szigorú minimumra korlátozta-e a követelések hátrább sorolását és elengedését. Németország észrevételei értelmében azonban a WAK követeléseinek arról a részéről mondott le, amely a GfW 2000. évi hiányának fedezéséhez kellett, ami a fizetésképtelenségre vonatkozó német törvény értelmében szükséges annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a fizetésképtelenségi eljárás és a GfW tovább folytathassa működését (lásd a (25) preambulumbekezdést). A GfW és WAK között létrejött első (2000. december 4-én aláírt) szerződésben – a GfW fizetésképtelenségének elkerülése érdekében – a WAK megállapodott a GfW-vel arról, hogy követeléseit a GfW hiányával megegyező összegben hátrébb sorolja abban az esetben, ha a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők beleegyeznek fennmaradó követeléseik 90 %-ának elengedésébe, valamint arról, hogy szükség esetén lemond a megállapodás szerint hátrébb sorolandó követelés összegéről (lásd a (79) és (80) preambulumbekezdést). A követelés-elengedés mértéke azért lett nagyobb az eredetileg vártnál, mivel annak ellenére, hogy a WAK és a GfW törekedett meggyőzni a szőlőtermelő vállalkozásokat és a kereskedőket arról, hogy részükkel segítsék azt, hogy a GfW elkerülhesse a fizetésképtelenséget (lásd Németország észrevételeinek (79) és (80) preambulumbekezdését), a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők a (110) preambulumbekezdésben említett okok miatt úgy döntöttek, nem mondanak le követeléseikről. Ahogy az a (108) preambulumbekezdésben is szerepel, a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők arra irányuló döntése, hogy nem mondanak le fennmaradó követeléseik egy részéről, csak kis mértékben befolyásolta a WAK gazdasági értékelését, és nem változtatta meg az említett értékelés eredményét, vagyis azt, hogy a WAK számára gazdaságilag kedvezőbb volt a GfW számára lehetővé tenni a fizetésképtelenségi eljárás elkerülését.

| (114) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy az, hogy a WAK a követeléseket részlegesen hátrébb sorolta és elengedte, a legkedvezőbb lehetőség volt számára, és ezért az összhangban van a magánhitelezői elvvel, vagyis nem kell a GfW-nek nyújtott, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak tekinteni. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy az, hogy a WAK a követeléseket részlegesen hátrébb sorolta és elengedte, a legkedvezőbb lehetőség volt számára, és ezért az összhangban van a magánhitelezői elvvel, vagyis nem kell a GfW-nek nyújtott, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak tekinteni.

VI.2.2.   Szőlőtermelő vállalkozások és kereskedők számára nyújtott támogatás megléte

| (115) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor és annak meghosszabbításakor kérdések merültek fel a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára nyújtott esetleges támogatás meglétéről. Először is, a GfW által a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára a vétel időpontjában nyújtott biztosítéki pozíció viszonylag erősnek tűnt, és kétségek merültek fel azt illetően, hogy ez a pozíció valóban összhangban volt-e a szokásos üzleti gyakorlattal. Másodsorban a becslések szerint a must után fizetett vételi ár a piaci ár fölött volt. Harmadsorban a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők arra irányuló döntése, hogy a GfW-t fenyegető fizetésképtelenség ellenére nem engedik el követeléseiket, kérdéseket vetett fel, ahogy a WAK arra irányuló döntése is, hogy hátrébb sorolja követeléseit és elengedi követeléseinek egy részét annak ellenére, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők úgy határoztak, nem mondanak le fennmaradó követeléseik (az árukészlet értékének 20 %-a) 90 %-áról. |
| --- | --- |

(115)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor és annak meghosszabbításakor kérdések merültek fel a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára nyújtott esetleges támogatás meglétéről. Először is, a GfW által a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára a vétel időpontjában nyújtott biztosítéki pozíció viszonylag erősnek tűnt, és kétségek merültek fel azt illetően, hogy ez a pozíció valóban összhangban volt-e a szokásos üzleti gyakorlattal. Másodsorban a becslések szerint a must után fizetett vételi ár a piaci ár fölött volt. Harmadsorban a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők arra irányuló döntése, hogy a GfW-t fenyegető fizetésképtelenség ellenére nem engedik el követeléseiket, kérdéseket vetett fel, ahogy a WAK arra irányuló döntése is, hogy hátrébb sorolja követeléseit és elengedi követeléseinek egy részét annak ellenére, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők úgy határoztak, nem mondanak le fennmaradó követeléseik (az árukészlet értékének 20 %-a) 90 %-áról.

VI.2.2.a.   A mustvásárlás idején – a nyújtott biztosítéki pozíció

| (116) | Németország észrevételeiben megerősítette, hogy a mustvásárlással összefüggésben a különböző szőlőtermelő vállalkozások és kereskedők számára nyújtott egyszerű, kiterjesztett vagy meghosszabbított tulajdonjog-fenntartás tényleg összhangban van a szokásos üzleti gyakorlattal. Ez azt jelenti, hogy bár a nyújtott biztosíték a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára viszonylag erős biztosítéki pozíciót teremtett, különösen a meghosszabbított tulajdonjog-fenntartás esetében, az összhangban volt a szokásos üzleti gyakorlattal, és nem volt erősebb annál, ami magánszférabeli vevővel kötött egyezség esetén jött volna létre. |
| --- | --- |

(116)

Németország észrevételeiben megerősítette, hogy a mustvásárlással összefüggésben a különböző szőlőtermelő vállalkozások és kereskedők számára nyújtott egyszerű, kiterjesztett vagy meghosszabbított tulajdonjog-fenntartás tényleg összhangban van a szokásos üzleti gyakorlattal. Ez azt jelenti, hogy bár a nyújtott biztosíték a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára viszonylag erős biztosítéki pozíciót teremtett, különösen a meghosszabbított tulajdonjog-fenntartás esetében, az összhangban volt a szokásos üzleti gyakorlattal, és nem volt erősebb annál, ami magánszférabeli vevővel kötött egyezség esetén jött volna létre.

| (117) | A Bizottság utal a német borgazdaságok és borkiskereskedők szövetsége (der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier), a német borkereskedők szövetsége (der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz) és a német szőlőtermelők szövetsége (der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) által a német versenyhivatalnál (Bundeskartellamt) a versenykorlátozás tilalmáról szóló német törvény (Gesetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (29) 22. §-a 3. bekezdésének 2. pontjával összhangban bejegyzett ajánlásokra (30). Az ajánlások első verzióját 1990-ben, a jelenlegi változatát 2005-ben jegyezték be. Az említett ajánlások egyértelművé teszik, hogy az olyan esetekben, amikor az áru átadásakor nem kerül kifizetésre a teljes vételi ár, az eladónak a teljes ár kifizetéséig fenn kell tartania a tulajdonjogot. A szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára a szóban forgó esetben nyújtott biztosítéki pozíciók különböző fokú biztosítékot garantáltak. Kizárólag a meghosszabbított tulajdonjog-fenntartásra vonatkozó pozíciók nyújtottak biztosítékot a teljes kifizetésre. Ez azt jelenti, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők biztosítéki pozíciója átlagban véve nem érte el a fenti ajánlásokban meghatározott erősségi szintet. A Bizottság – az ajánlásokra és a ténylegesen nyújtott biztosítéki pozícióra tekintettel – ezért elfogadja Németország állítását, miszerint szokásos üzleti gyakorlat a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára jelen esetben biztosított biztosítéki pozíciók nyújtása, és a nyújtott biztosítéki pozíció nem volt erősebb annál, ami két magánszférabeli szereplő között kötött szokásos szerződésben lett volna, és így e pozíciók nem tekintendők az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság utal a német borgazdaságok és borkiskereskedők szövetsége (der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier), a német borkereskedők szövetsége (der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz) és a német szőlőtermelők szövetsége (der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) által a német versenyhivatalnál (Bundeskartellamt) a versenykorlátozás tilalmáról szóló német törvény (Gesetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (29) 22. §-a 3. bekezdésének 2. pontjával összhangban bejegyzett ajánlásokra (30). Az ajánlások első verzióját 1990-ben, a jelenlegi változatát 2005-ben jegyezték be. Az említett ajánlások egyértelművé teszik, hogy az olyan esetekben, amikor az áru átadásakor nem kerül kifizetésre a teljes vételi ár, az eladónak a teljes ár kifizetéséig fenn kell tartania a tulajdonjogot. A szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára a szóban forgó esetben nyújtott biztosítéki pozíciók különböző fokú biztosítékot garantáltak. Kizárólag a meghosszabbított tulajdonjog-fenntartásra vonatkozó pozíciók nyújtottak biztosítékot a teljes kifizetésre. Ez azt jelenti, hogy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők biztosítéki pozíciója átlagban véve nem érte el a fenti ajánlásokban meghatározott erősségi szintet. A Bizottság – az ajánlásokra és a ténylegesen nyújtott biztosítéki pozícióra tekintettel – ezért elfogadja Németország állítását, miszerint szokásos üzleti gyakorlat a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára jelen esetben biztosított biztosítéki pozíciók nyújtása, és a nyújtott biztosítéki pozíció nem volt erősebb annál, ami két magánszférabeli szereplő között kötött szokásos szerződésben lett volna, és így e pozíciók nem tekintendők az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

VI.2.2.b.   A mustvásárlás idején – a must után fizetett vételi ár

| (118) | A GfW által a vásárolt must után fizetett árról az eljárás megindításakor azt tartották, hogy az meghaladta a piaci árat. Piaci árként az asztali bor árát vették, és a referenciaárként megadott összeg 0,26 EUR/l volt. Németország észrevételeiben lényegi információkat szolgáltatott a GfW üzleti stratégiáját illetően, amelyek alapján kiderül, hogy az érintett piac nem a közönséges asztali bor piaca volt, és a GfW stratégiája három célra összpontosított. Egyfelől asztali bor készítésére alkalmas must vásárlása és annak révén az EU lepárlási programjában való részvétel (az árukészlet 40 %-a). Másfelől kiváló minőségű must vásárlása azzal a céllal, hogy azt pezsgő előállításához kiváló minőségű alapborként értékesítsék a piacon (az árukészlet 60 %-a). Harmadsorban az uniós raktározási programban való részvétel az árukészlet 20 %-ával azt megelőzően, hogy azt pezsgő-előállítás céljára értékesítenék. A Bizottság a Közösség versenyszabályainak alkalmazásához az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közlemény
   (31) alapján végzi annak elemzését, hogy két termék ugyanahhoz a piachoz tartozik-e. A közlemény 7. pontja alapján: „Az érintett termékpiac mindazokat a termékeket és/vagy szolgáltatásokat magában foglalja, amelyeket a fogyasztó a jellemzőik, áruk és rendeltetésük alapján egymással felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek tart.” |
| --- | --- |

(118)

A GfW által a vásárolt must után fizetett árról az eljárás megindításakor azt tartották, hogy az meghaladta a piaci árat. Piaci árként az asztali bor árát vették, és a referenciaárként megadott összeg 0,26 EUR/l volt. Németország észrevételeiben lényegi információkat szolgáltatott a GfW üzleti stratégiáját illetően, amelyek alapján kiderül, hogy az érintett piac nem a közönséges asztali bor piaca volt, és a GfW stratégiája három célra összpontosított. Egyfelől asztali bor készítésére alkalmas must vásárlása és annak révén az EU lepárlási programjában való részvétel (az árukészlet 40 %-a). Másfelől kiváló minőségű must vásárlása azzal a céllal, hogy azt pezsgő előállításához kiváló minőségű alapborként értékesítsék a piacon (az árukészlet 60 %-a). Harmadsorban az uniós raktározási programban való részvétel az árukészlet 20 %-ával azt megelőzően, hogy azt pezsgő-előállítás céljára értékesítenék. A Bizottság a Közösség versenyszabályainak alkalmazásához az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közlemény
   (31) alapján végzi annak elemzését, hogy két termék ugyanahhoz a piachoz tartozik-e. A közlemény 7. pontja alapján: „Az érintett termékpiac mindazokat a termékeket és/vagy szolgáltatásokat magában foglalja, amelyeket a fogyasztó a jellemzőik, áruk és rendeltetésük alapján egymással felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek tart.”

| (119) | Az EU lepárlási programja által nyújtott előnyök kihasználása céljából vásárolt must piaca természetesen a közönséges asztali bor piaca. Ugyanakkor az érintett árnak a lepárlásra küldött borért fizetett árnak kell lennie. |
| --- | --- |

(119)

Az EU lepárlási programja által nyújtott előnyök kihasználása céljából vásárolt must piaca természetesen a közönséges asztali bor piaca. Ugyanakkor az érintett árnak a lepárlásra küldött borért fizetett árnak kell lennie.

| (120) | A 822/87/EGK rendelet 38. cikke értelmében a bor megelőző lepárlásának – hasonlóan a mezőgazdasági piacokon végrehajtott összes hagyományos intervenciós intézkedéshez – az a fő célja, hogy megszűnjön a borpiac túlkínálata, és ezért az önkéntes lepárlásért fizetett árnak kellően magasnak kellett lennie ahhoz, hogy a termelőket a bor lepárlására ösztönözze. A Tanács a lepárlási intézkedés tényleges éves árát az úgynevezett irányár 65 %-ában határozta meg |
| --- | --- |

(120)

A 822/87/EGK rendelet 38. cikke értelmében a bor megelőző lepárlásának – hasonlóan a mezőgazdasági piacokon végrehajtott összes hagyományos intervenciós intézkedéshez – az a fő célja, hogy megszűnjön a borpiac túlkínálata, és ezért az önkéntes lepárlásért fizetett árnak kellően magasnak kellett lennie ahhoz, hogy a termelőket a bor lepárlására ösztönözze. A Tanács a lepárlási intézkedés tényleges éves árát az úgynevezett irányár 65 %-ában határozta meg

| (121) | Magát az irányárat a Tanács határozta meg évente, és az ár meghatározása kifejezetten a piac támogatása céljából történt. Így az árnak nyilvánvalóan kellően magas szintet kellett elérnie. A bor 1999/2000. borászati évre vonatkozó irányárának meghatározásáról szóló, 1999. július 19-i 1676/1999/EK tanácsi rendelet (32) meghatározta a különböző borkategóriákra vonatkozó irányárakat. Az AII kategória (fehér asztali bor a Sylvaner vagy a Müller-Thurgau fajtából) áraként 82,81 EUR/hektoliter, míg az AIII kategória (fehér asztali bor a Riesling szőlőfajtából) áraként 94,57 EUR/hektoliter került megállapításra. A borágazatban az intervenciós intézkedések tekintetében az 1999/2000. borászati évben alkalmazandó felvásárlási árak, támogatások, valamint egyes további összegek meghatározásáról szóló, 1999. július 26-i 1681/1999/EK bizottsági rendelet (33) III. melléklete értelmében a lepárlásra fizetett pontos összeg a szállított bor alkoholfokának függvénye volt, mivel a Bizottság abban az évben a megelőző lepárlás árát (az irányár 65 %-a) nem hektoliterenként, hanem a hektoliterenkénti alkoholfok alapján számította. |
| --- | --- |

(121)

Magát az irányárat a Tanács határozta meg évente, és az ár meghatározása kifejezetten a piac támogatása céljából történt. Így az árnak nyilvánvalóan kellően magas szintet kellett elérnie. A bor 1999/2000. borászati évre vonatkozó irányárának meghatározásáról szóló, 1999. július 19-i 1676/1999/EK tanácsi rendelet (32) meghatározta a különböző borkategóriákra vonatkozó irányárakat. Az AII kategória (fehér asztali bor a Sylvaner vagy a Müller-Thurgau fajtából) áraként 82,81 EUR/hektoliter, míg az AIII kategória (fehér asztali bor a Riesling szőlőfajtából) áraként 94,57 EUR/hektoliter került megállapításra. A borágazatban az intervenciós intézkedések tekintetében az 1999/2000. borászati évben alkalmazandó felvásárlási árak, támogatások, valamint egyes további összegek meghatározásáról szóló, 1999. július 26-i 1681/1999/EK bizottsági rendelet (33) III. melléklete értelmében a lepárlásra fizetett pontos összeg a szállított bor alkoholfokának függvénye volt, mivel a Bizottság abban az évben a megelőző lepárlás árát (az irányár 65 %-a) nem hektoliterenként, hanem a hektoliterenkénti alkoholfok alapján számította.

| (122) | A Bizottság fő szerepe a bor lepárlásával kapcsolatban a tényleges piaci helyzet felmérése, és annak alapján a megelőző lepárlással érintett éves és tagállamonkénti mennyiségek meghatározása volt. A 822/87/EGK tanácsi rendelet 38. cikke szerinti megelőző lepárlásának az 1999/2000. borászati év tekintetében történő bevezetéséről szóló, 1999. november 5-i 2367/1999/EK bizottsági rendelet (34) az 1999/2000. borászati évre vonatkozóan 148 000 hektolitert állapított meg a német piac számára. A 2367/1999/EK rendelet módosításáról szóló, 2000. március 14-i 546/2000/EK bizottsági rendelet (35) ezt a mennyiséget 468 000 hektoliterre növelte. A 2367/1999/EK rendelet a lepárlásra küldött bormennyiséget a termelés 40 %-ára korlátozta. A Bizottság nyilvántartása alapján a német termelők mintegy 400 000 hektoliter bort pároltak le e program keretében. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság fő szerepe a bor lepárlásával kapcsolatban a tényleges piaci helyzet felmérése, és annak alapján a megelőző lepárlással érintett éves és tagállamonkénti mennyiségek meghatározása volt. A 822/87/EGK tanácsi rendelet 38. cikke szerinti megelőző lepárlásának az 1999/2000. borászati év tekintetében történő bevezetéséről szóló, 1999. november 5-i 2367/1999/EK bizottsági rendelet (34) az 1999/2000. borászati évre vonatkozóan 148 000 hektolitert állapított meg a német piac számára. A 2367/1999/EK rendelet módosításáról szóló, 2000. március 14-i 546/2000/EK bizottsági rendelet (35) ezt a mennyiséget 468 000 hektoliterre növelte. A 2367/1999/EK rendelet a lepárlásra küldött bormennyiséget a termelés 40 %-ára korlátozta. A Bizottság nyilvántartása alapján a német termelők mintegy 400 000 hektoliter bort pároltak le e program keretében.

| (123) | Németország szerint a lepárlásra küldött bor után fizetett ár literenként 0,50–0,55 EUR volt. A fenti számítási módszert figyelembe véve a Bizottság reálisnak tartja a Németország által megadott árat. |
| --- | --- |

(123)

Németország szerint a lepárlásra küldött bor után fizetett ár literenként 0,50–0,55 EUR volt. A fenti számítási módszert figyelembe véve a Bizottság reálisnak tartja a Németország által megadott árat.

| (124) | A Bizottság megállapítja, hogy a bor jelentős hányadát érintő uniós piaci intervenció következtében két különálló piac jött létre. A referenciaár az egyiken a lepárlásra küldött bor ára (ebben az esetben literenként 0,50–0,55 EUR), míg a másikon a piaci ár volt. Az eljárást megnyitó határozatban említett 0,26 EUR/liter ár ezért nem tekinthető a lepárlás céljából vásárolt must érintett referenciaárának. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság megállapítja, hogy a bor jelentős hányadát érintő uniós piaci intervenció következtében két különálló piac jött létre. A referenciaár az egyiken a lepárlásra küldött bor ára (ebben az esetben literenként 0,50–0,55 EUR), míg a másikon a piaci ár volt. Az eljárást megnyitó határozatban említett 0,26 EUR/liter ár ezért nem tekinthető a lepárlás céljából vásárolt must érintett referenciaárának.

| (125) | Annak megállapításához, hogy melyik volt a pezsgő előállításához használt alapbor céljából vásárolt must érintett piaca, először is fel kell mérni, hogy léteznek-e különálló borpiacok, valamint azt, hogy a GfW által vásárolt must az asztali bor piacához tartozik-e. Azt is meg kell határozni, hogy a jobb minőségű borral magasabb árakat lehet-e elérni. Statisztikáiban a Bizottság a bor minőségétől függően mindig különböző árakat alkalmaz. A Bizottság belső borászati szakértői szerint a bor ára tételként változó, és a borra vonatkozóan rendelkezésre álló statisztikák csak átlagárakat adnak meg a különböző minőségű borokra. A tényleges árat számos elem befolyásolja. A főbb elemek között a minőség, az érlelés, a hírnév, a kereslet és az alkoholfok/Oechsle-fok szerepel. Az Oechsle-fok az érettséget és a szőlő cukortartalmát jelöli. Fontossága abban rejlik, hogy meghatározza a bor végső természetes alkoholfokát. A Deutsches Weininstitute (német borászati intézet) szerint a pezsgő-előállításhoz magasabb alkoholfokú alapbor szükséges (36). |
| --- | --- |

(125)

Annak megállapításához, hogy melyik volt a pezsgő előállításához használt alapbor céljából vásárolt must érintett piaca, először is fel kell mérni, hogy léteznek-e különálló borpiacok, valamint azt, hogy a GfW által vásárolt must az asztali bor piacához tartozik-e. Azt is meg kell határozni, hogy a jobb minőségű borral magasabb árakat lehet-e elérni. Statisztikáiban a Bizottság a bor minőségétől függően mindig különböző árakat alkalmaz. A Bizottság belső borászati szakértői szerint a bor ára tételként változó, és a borra vonatkozóan rendelkezésre álló statisztikák csak átlagárakat adnak meg a különböző minőségű borokra. A tényleges árat számos elem befolyásolja. A főbb elemek között a minőség, az érlelés, a hírnév, a kereslet és az alkoholfok/Oechsle-fok szerepel. Az Oechsle-fok az érettséget és a szőlő cukortartalmát jelöli. Fontossága abban rejlik, hogy meghatározza a bor végső természetes alkoholfokát. A Deutsches Weininstitute (német borászati intézet) szerint a pezsgő-előállításhoz magasabb alkoholfokú alapbor szükséges (36).

| (126) | Ez alátámasztja Németország azon állítását, miszerint a must Oechsle-fokának magasabbnak kell lennie, ha a végtermék pezsgő és nem asztali bor, és ezért a magasabb Oechsle-fokú mustért felárat kellett fizetni. Ezért a Bizottság elfogadja Németország arra vonatkozó érveit, hogy különálló piacok léteznek, és a pezsgő-előállítás céljából vásárolt must árának valóban magasabbnak kellett lennie az asztali bor előállításához használt must áránál. Ennek eredményeképpen a Bizottság azt is elfogadja, hogy szemben azzal, ahogy az eljárás megindításakor történt, a GfW által a beszerzéskor fizetett árat nem lehet az asztali bor árával (0,26 EUR/liter) összevetni. |
| --- | --- |

(126)

Ez alátámasztja Németország azon állítását, miszerint a must Oechsle-fokának magasabbnak kell lennie, ha a végtermék pezsgő és nem asztali bor, és ezért a magasabb Oechsle-fokú mustért felárat kellett fizetni. Ezért a Bizottság elfogadja Németország arra vonatkozó érveit, hogy különálló piacok léteznek, és a pezsgő-előállítás céljából vásárolt must árának valóban magasabbnak kellett lennie az asztali bor előállításához használt must áránál. Ennek eredményeképpen a Bizottság azt is elfogadja, hogy szemben azzal, ahogy az eljárás megindításakor történt, a GfW által a beszerzéskor fizetett árat nem lehet az asztali bor árával (0,26 EUR/liter) összevetni.

| (127) | Németország további információkat nyújtott az érintett piacon, a pezsgő előállításához használt kiváló minőségű must piacán elérhető árra vonatkozóan. Ezen információk alapján a pezsgő alapborának piacán a 60 Oechsle-fokos must ára literenként 0,312 EUR volt. Minden további Oechsle-fok után (maximum 80 Oechsle-fokig) 0,005 EUR felárat fizettek literenként. A szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára a kiváló minőségű mustért (a vásárolt must 60 %-a) történő kifizetés ezzel az elvvel összhangban történt. Emellett a német bortermelők szövetsége (Deutsche Weinbauverband) által az 1998–2001-es időszakra készített (Németország által benyújtott) behozatali statisztikák alapján a hordóban behozott – kiváló minőségének köszönhetően pezsgő-előállításra alkalmas – fehér bornak literenként 0,38 EUR volt a piaci ára. |
| --- | --- |

(127)

Németország további információkat nyújtott az érintett piacon, a pezsgő előállításához használt kiváló minőségű must piacán elérhető árra vonatkozóan. Ezen információk alapján a pezsgő alapborának piacán a 60 Oechsle-fokos must ára literenként 0,312 EUR volt. Minden további Oechsle-fok után (maximum 80 Oechsle-fokig) 0,005 EUR felárat fizettek literenként. A szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára a kiváló minőségű mustért (a vásárolt must 60 %-a) történő kifizetés ezzel az elvvel összhangban történt. Emellett a német bortermelők szövetsége (Deutsche Weinbauverband) által az 1998–2001-es időszakra készített (Németország által benyújtott) behozatali statisztikák alapján a hordóban behozott – kiváló minőségének köszönhetően pezsgő-előállításra alkalmas – fehér bornak literenként 0,38 EUR volt a piaci ára.

| (128) | A Bizottság a belső borászati szakértői által a bor árának meghatározására vonatkozóan nyújtott információk, a Deutsches Weininstitut által szolgáltatott fenti adatok és a GfW üzleti terve szerinti nyereségszámítás alapján kész elfogadni Németország érvelését a mintegy 0,38 EUR/liter érintett piaci árra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság a belső borászati szakértői által a bor árának meghatározására vonatkozóan nyújtott információk, a Deutsches Weininstitut által szolgáltatott fenti adatok és a GfW üzleti terve szerinti nyereségszámítás alapján kész elfogadni Németország érvelését a mintegy 0,38 EUR/liter érintett piaci árra vonatkozóan.

| (129) | A GfW (Németország által benyújtott) üzleti terve szerint a mustvásárlás idején a GfW azzal számolt, hogy az árukészlet 40 %-át 0,50–0,55 EUR literenkénti áron megelőző lepárlásra küldi, az árukészlet 60 %-át pedig 0,375 EUR/liter áron eladja, míg a készlet 20 %-ára literenként 0,06 EUR borraktározásra nyújtott kiegészítő támogatást kap az Uniótól azt megelőzően, hogy a rákövetkező évben azt 0,375 EUR/liter áron értékesíti. A GfW az árukészletet összességében 0,44–0,46 EUR közötti átlagáron tervezte értékesíteni, és literenként 0,06–0,09 EUR nyereségre számított. Ez összesen 2,64 millió és 3,96 millió EUR közötti nyereséget jelentett volna. |
| --- | --- |

(129)

A GfW (Németország által benyújtott) üzleti terve szerint a mustvásárlás idején a GfW azzal számolt, hogy az árukészlet 40 %-át 0,50–0,55 EUR literenkénti áron megelőző lepárlásra küldi, az árukészlet 60 %-át pedig 0,375 EUR/liter áron eladja, míg a készlet 20 %-ára literenként 0,06 EUR borraktározásra nyújtott kiegészítő támogatást kap az Uniótól azt megelőzően, hogy a rákövetkező évben azt 0,375 EUR/liter áron értékesíti. A GfW az árukészletet összességében 0,44–0,46 EUR közötti átlagáron tervezte értékesíteni, és literenként 0,06–0,09 EUR nyereségre számított. Ez összesen 2,64 millió és 3,96 millió EUR közötti nyereséget jelentett volna.

| (130) | A GfW 1999-ben árukészletének 40 %-át megelőző lepárlásra küldte, amiért literenként 0,50–0,55 EUR árat kapott. Tekintettel a borpiaci árak 1999. év végi csökkenésére – amire az azt megelőző évi magasabb árakat figyelembe vevő GfW nem számított –, a cég úgy döntött, hogy abban az évben már nem adja el fennmaradó készleteit, hanem tovább raktározza és 2000-ben értékesíti azokat, illetve ha a piaci árak továbbra is alacsonyak maradnak, másodszor is él a megelőző lepárlás lehetőségével. Ezt a döntést arra a feltételezésre alapozta, hogy a megelőző lepárlás lehetősége továbbra is fennáll majd. A borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet azonban megszüntette a megelőző lepárlást. A rendelet helyette bevezette az élelmezési célú finomszeszt előállító ágazat piacának ellátását célzó önkéntes lepárlás lehetőségét. Az újonnan bevezetett krízislepárlási intézkedést csak kivételes piaci zavar estén lehet alkalmazni. Az 1493/1999/EK rendelet (35) preambulumbekezdése kifejezetten utal a többlettermelés mesterséges levezetését szolgáló lepárlási rendszer megszüntetésére. Az új rendelet 2000. július 31-én lépett hatályba. |
| --- | --- |

(130)

A GfW 1999-ben árukészletének 40 %-át megelőző lepárlásra küldte, amiért literenként 0,50–0,55 EUR árat kapott. Tekintettel a borpiaci árak 1999. év végi csökkenésére – amire az azt megelőző évi magasabb árakat figyelembe vevő GfW nem számított –, a cég úgy döntött, hogy abban az évben már nem adja el fennmaradó készleteit, hanem tovább raktározza és 2000-ben értékesíti azokat, illetve ha a piaci árak továbbra is alacsonyak maradnak, másodszor is él a megelőző lepárlás lehetőségével. Ezt a döntést arra a feltételezésre alapozta, hogy a megelőző lepárlás lehetősége továbbra is fennáll majd. A borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet azonban megszüntette a megelőző lepárlást. A rendelet helyette bevezette az élelmezési célú finomszeszt előállító ágazat piacának ellátását célzó önkéntes lepárlás lehetőségét. Az újonnan bevezetett krízislepárlási intézkedést csak kivételes piaci zavar estén lehet alkalmazni. Az 1493/1999/EK rendelet (35) preambulumbekezdése kifejezetten utal a többlettermelés mesterséges levezetését szolgáló lepárlási rendszer megszüntetésére. Az új rendelet 2000. július 31-én lépett hatályba.

| (131) | Ez azt jelentette, hogy a 2000/2001. borászati év lepárlási intézkedései a GfW számára az előző évekhez képest jóval kedvezőtlenebb voltak. Az élelmezési célú finomszeszt előállító ágazat piacának ellátásához kapcsolódó lepárlás révén csak az előzőleg elért 0,50–0,55 EUR/liter átlagár körülbelül mintegy felét lehetséges elérni. |
| --- | --- |

(131)

Ez azt jelentette, hogy a 2000/2001. borászati év lepárlási intézkedései a GfW számára az előző évekhez képest jóval kedvezőtlenebb voltak. Az élelmezési célú finomszeszt előállító ágazat piacának ellátásához kapcsolódó lepárlás révén csak az előzőleg elért 0,50–0,55 EUR/liter átlagár körülbelül mintegy felét lehetséges elérni.

| (132) | Németország véleménye szerint a GfW nem láthatta előre ezt a fejleményt, amikor a bor raktározása mellett döntött. A Bizottság ugyanakkor azon a véleményen van, hogy ez a fejlemény valójában előrelátható volt. A borpiac közös szervezéséről szóló rendelet kifejezett célként tűzte ki a lepárlási rendszer megszüntetését. Ezért, amikor a GfW amellett döntött, másodszor is él a lepárlás lehetőségével, tudnia kellett volna, hogy a 2000. év második felében és az azt követően megvalósuló lepárlási intézkedések nem jelentenek majd könnyebbséget a borpiac csökkenő áraival szemben. |
| --- | --- |

(132)

Németország véleménye szerint a GfW nem láthatta előre ezt a fejleményt, amikor a bor raktározása mellett döntött. A Bizottság ugyanakkor azon a véleményen van, hogy ez a fejlemény valójában előrelátható volt. A borpiac közös szervezéséről szóló rendelet kifejezett célként tűzte ki a lepárlási rendszer megszüntetését. Ezért, amikor a GfW amellett döntött, másodszor is él a lepárlás lehetőségével, tudnia kellett volna, hogy a 2000. év második felében és az azt követően megvalósuló lepárlási intézkedések nem jelentenek majd könnyebbséget a borpiac csökkenő áraival szemben.

| (133) | Ennek ellenére nem relevánsak az arra vonatkozó érvek, hogy a GfW-nek tudnia kellett volna-e a rendelet szerinti változásokról. A vásárlás idején érvényes üzleti terv, amely alapján meg lehet ítélni a GfW, mint magánbefektető magatartását, egyszeri megelőző lepárlást tartalmazott, amely megvalósult, és amelyért a GfW 0,50–0,55 EUR/liter összegben részesült. Az üzleti terv nem tartalmazta a megelőző lepárlás másodszori igénybevételét, ezért az ebből a lepárlásból keletkező nyereség nem volt a vásárlás idején készített átfogó nyereségszámítás része. Nem képezte az üzleti terv részét, és bár nem kétséges, hogy rossz volt a GfW arra irányuló döntése, hogy a piaci ár csökkenésekor másodszor is igénybe veszi a lepárlást, azt mégsem lehet a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára a vétel idején nyújtott állami támogatásnak tekinteni. |
| --- | --- |

(133)

Ennek ellenére nem relevánsak az arra vonatkozó érvek, hogy a GfW-nek tudnia kellett volna-e a rendelet szerinti változásokról. A vásárlás idején érvényes üzleti terv, amely alapján meg lehet ítélni a GfW, mint magánbefektető magatartását, egyszeri megelőző lepárlást tartalmazott, amely megvalósult, és amelyért a GfW 0,50–0,55 EUR/liter összegben részesült. Az üzleti terv nem tartalmazta a megelőző lepárlás másodszori igénybevételét, ezért az ebből a lepárlásból keletkező nyereség nem volt a vásárlás idején készített átfogó nyereségszámítás része. Nem képezte az üzleti terv részét, és bár nem kétséges, hogy rossz volt a GfW arra irányuló döntése, hogy a piaci ár csökkenésekor másodszor is igénybe veszi a lepárlást, azt mégsem lehet a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára a vétel idején nyújtott állami támogatásnak tekinteni.

| (134) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a GfW a piaci árat fizette az 1999 őszén vásárolt mustért, és ezért nincs szó az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett, a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára nyújtott állami támogatásról. |
| --- | --- |

(134)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a GfW a piaci árat fizette az 1999 őszén vásárolt mustért, és ezért nincs szó az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett, a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára nyújtott állami támogatásról.

VI.2.2.c.   A WAK követeléseinek hátrébb sorolása és elengedése idején

| (135) | A (114) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a WAK követeléseinek hátrébb sorolását és elengedését kizárólag saját érdeke vezérelte, és az összhangban volt a magánhitelezői teszttel, így nem állt fenn a GfW-nek nyújtott állami támogatás. Nincs jelentősége annak a ténynek, hogy a WAK által hozott döntés a szőlőtermelő vállalkozásoknak és a kereskedőknek kedvezett, mivel az nem volt szándékos, és annak a következményeként jelentkezett, hogy a WAK megpróbálta maximalizálni a visszaszerezhető saját forrásokat. |
| --- | --- |

(135)

A (114) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a WAK követeléseinek hátrébb sorolását és elengedését kizárólag saját érdeke vezérelte, és az összhangban volt a magánhitelezői teszttel, így nem állt fenn a GfW-nek nyújtott állami támogatás. Nincs jelentősége annak a ténynek, hogy a WAK által hozott döntés a szőlőtermelő vállalkozásoknak és a kereskedőknek kedvezett, mivel az nem volt szándékos, és annak a következményeként jelentkezett, hogy a WAK megpróbálta maximalizálni a visszaszerezhető saját forrásokat.

| (136) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy követeléseinek hátrébb sorolása és elengedése révén a WAK nem nyújtott az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást a szőlőtermelő vállalkozásoknak és a kereskedőknek. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy követeléseinek hátrébb sorolása és elengedése révén a WAK nem nyújtott az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást a szőlőtermelő vállalkozásoknak és a kereskedőknek.

VI.3.   A támogatás jogellenes támogatásként való minősítése

| (137) | Mivel a WAK által nyújtott kölcsönben szereplő támogatási elem odaítélése és kifizetése a Bizottság előzetes értesítése nélkül történt, az az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (37) 1. cikkének f) pontja értelmében jogellenes támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(137)

Mivel a WAK által nyújtott kölcsönben szereplő támogatási elem odaítélése és kifizetése a Bizottság előzetes értesítése nélkül történt, az az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (37) 1. cikkének f) pontja értelmében jogellenes támogatásnak minősül.

VI.4.   A GfW-nek nyújtott kölcsönre alkalmazható, a Szerződés 107. cikkében szereplő mentességek

| (138) | Meg kell vizsgálni, hogy alkalmazható-e az állami támogatásoknak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésében meghatározott tilalma alóli mentességek egyike. |
| --- | --- |

(138)

Meg kell vizsgálni, hogy alkalmazható-e az állami támogatásoknak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésében meghatározott tilalma alóli mentességek egyike.

| (139) | A jelenlegi álláspont szerint nem alkalmazhatók a 107. cikk (2) bekezdésében és (3) bekezdésének a), b) és d) pontjában meghatározott mentességek, mivel a szóban forgó támogatás nem:






  — | az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, sem |
| --- | --- | --- |

(139)

A jelenlegi álláspont szerint nem alkalmazhatók a 107. cikk (2) bekezdésében és (3) bekezdésének a), b) és d) pontjában meghatározott mentességek, mivel a szóban forgó támogatás nem:

—

az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, sem

| — | valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás, sem |
| --- | --- |

—

valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás, sem

| — | a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

—

a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (140) | Az egyetlen esetleg alkalmazható mentességet az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja képezi. |
| --- | --- |

(140)

Az egyetlen esetleg alkalmazható mentességet az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja képezi.

| (141) | A támogatás odaítélésekor az elsődleges termelőknek nyújtott támogatás értékelése közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésnek c) pontja értelmében történt. Az akkori gyakorlattal összhangban a beruházások, a hitel, az állattenyésztési ágazat, a termelői szervezetek, a reklám- és promóciós tevékenységek, a betegségek okozta károk után nyújtott kártérítések, a biztosítási díjak és a technikai segítségnyújtás támogatása – bizonyos feltételek teljesítése esetén – összeegyeztethetőnek minősült a belső piaccal. Az összeegyeztethető támogatások említett formáinak egyike sem alkalmas a szóban forgó támogatás mentesítésére. |
| --- | --- |

(141)

A támogatás odaítélésekor az elsődleges termelőknek nyújtott támogatás értékelése közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésnek c) pontja értelmében történt. Az akkori gyakorlattal összhangban a beruházások, a hitel, az állattenyésztési ágazat, a termelői szervezetek, a reklám- és promóciós tevékenységek, a betegségek okozta károk után nyújtott kártérítések, a biztosítási díjak és a technikai segítségnyújtás támogatása – bizonyos feltételek teljesítése esetén – összeegyeztethetőnek minősült a belső piaccal. Az összeegyeztethető támogatások említett formáinak egyike sem alkalmas a szóban forgó támogatás mentesítésére.

| (142) | A teljességre törekedve a Bizottság emellett megvizsgálta, hogy jelen esetben lehet-e alkalmazni a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatásokról szóló iránymutatást. A megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatás odaítélésének első feltétele az, hogy a szóban forgó vállalkozás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (38) értelmében nehéz helyzetben lévőnek minősüljön. A Bizottság rendelkezésére álló információkból nem következik, hogy a támogatás odaítélésekor a vállalkozás az említett iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lett volna. A GfW csak egy évvel később, a piaci recessziónak köszönhetően kerül nehéz helyzetbe. |
| --- | --- |

(142)

A teljességre törekedve a Bizottság emellett megvizsgálta, hogy jelen esetben lehet-e alkalmazni a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatásokról szóló iránymutatást. A megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatás odaítélésének első feltétele az, hogy a szóban forgó vállalkozás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (38) értelmében nehéz helyzetben lévőnek minősüljön. A Bizottság rendelkezésére álló információkból nem következik, hogy a támogatás odaítélésekor a vállalkozás az említett iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lett volna. A GfW csak egy évvel később, a piaci recessziónak köszönhetően kerül nehéz helyzetbe.

| (143) | Mindenesetre a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy az érintett tagállam feladata, hogy a Bizottsággal való együttműködési kötelezettségének teljesítése érdekében valamennyi olyan adatot a Bizottság rendelkezésére bocsásson, amely lehetővé teszi az utóbbi számára, hogy ellenőrizze azon eltérés feltételeinek meglétét, amelyben a tagállam részesülni kíván (39). A szóban forgó esetben Németország nem nyújtott be elegendő információt, amely lehetővé tette volna a Bizottság számára az adatoknak az említett iránymutatás fényében történő értékelését, avagy megfelelő dokumentumokat, amelyek alapján a Bizottság az összeegyeztethető támogatások (126) bekezdésben említett egyéb formái alapján értékelhette volna a támogatást; mindezt annak ellenére, hogy a Bizottság a határozat 44. pontjában jelezte, vizsgálati eljárást kezdeményez. |
| --- | --- |

(143)

Mindenesetre a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy az érintett tagállam feladata, hogy a Bizottsággal való együttműködési kötelezettségének teljesítése érdekében valamennyi olyan adatot a Bizottság rendelkezésére bocsásson, amely lehetővé teszi az utóbbi számára, hogy ellenőrizze azon eltérés feltételeinek meglétét, amelyben a tagállam részesülni kíván (39). A szóban forgó esetben Németország nem nyújtott be elegendő információt, amely lehetővé tette volna a Bizottság számára az adatoknak az említett iránymutatás fényében történő értékelését, avagy megfelelő dokumentumokat, amelyek alapján a Bizottság az összeegyeztethető támogatások (126) bekezdésben említett egyéb formái alapján értékelhette volna a támogatást; mindezt annak ellenére, hogy a Bizottság a határozat 44. pontjában jelezte, vizsgálati eljárást kezdeményez.

| (144) | Az olyan támogatási intézkedések értékelését, amelyek összeegyeztethetősége az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésnek c) pontja alapján közvetlenül vizsgálandó, korlátozásokkal kell elvégezni. Egyértelműen be kell bizonyítani, hogy a támogatási intézkedés pozitív hatásai jelentősebbek azoknál a káros hatásoknál, amelyekkel a támogatás a versenyre és a belső piac zavartalan működésére nézve járhat. A pusztán a termelők pénzügyi helyzetének javítására irányuló, de az ágazat fejlődéséhez semmilyen mértékben hozzá nem járuló állami támogatásra vonatkozó egyoldalú intézkedések nem felelnek meg e feltételeknek, és így a belső piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(144)

Az olyan támogatási intézkedések értékelését, amelyek összeegyeztethetősége az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésnek c) pontja alapján közvetlenül vizsgálandó, korlátozásokkal kell elvégezni. Egyértelműen be kell bizonyítani, hogy a támogatási intézkedés pozitív hatásai jelentősebbek azoknál a káros hatásoknál, amelyekkel a támogatás a versenyre és a belső piac zavartalan működésére nézve járhat. A pusztán a termelők pénzügyi helyzetének javítására irányuló, de az ágazat fejlődéséhez semmilyen mértékben hozzá nem járuló állami támogatásra vonatkozó egyoldalú intézkedések nem felelnek meg e feltételeknek, és így a belső piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatásnak minősülnek.

| (145) | A fenti okok miatt a GfW számára a kölcsön elemeként nyújtott támogatás nem egyeztethető össze a 107. cikk (3) bekezdésében szereplő egyetlen mentességgel sem. Így az a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(145)

A fenti okok miatt a GfW számára a kölcsön elemeként nyújtott támogatás nem egyeztethető össze a 107. cikk (3) bekezdésében szereplő egyetlen mentességgel sem. Így az a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.

| (146) | Nem alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti más mentesség. |
| --- | --- |

(146)

Nem alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti más mentesség.

VII.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (147) | A fenti okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy a GfW számára nyújtott kölcsön nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal. A Bizottság azt is megállapítja, hogy Németország a szóban forgó intézkedést jogellenesen hajtotta végre. |
| --- | --- |

(147)

A fenti okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy a GfW számára nyújtott kölcsön nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal. A Bizottság azt is megállapítja, hogy Németország a szóban forgó intézkedést jogellenesen hajtotta végre.

| (148) | A fenti okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy a követelések ezt követő hátrébb sorolása, valamint a követelések és a jövőbeni kamatfizetések elengedése nem minősül a GfW vagy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára nyújtott állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(148)

A fenti okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy a követelések ezt követő hátrébb sorolása, valamint a követelések és a jövőbeni kamatfizetések elengedése nem minősül a GfW vagy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára nyújtott állami támogatásnak.

| (149) | A fenti okokból következően a Bizottság megállapítja, hogy a must vétele piaci árakon és az elterjedt üzleti gyakorlatnak megfelelően történt, ezért az nem minősül a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára nyújtott állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(149)

A fenti okokból következően a Bizottság megállapítja, hogy a must vétele piaci árakon és az elterjedt üzleti gyakorlatnak megfelelően történt, ezért az nem minősül a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára nyújtott állami támogatásnak.

| (150) | Ha egy jogellenesen nyújtott állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősül, annak megállapításából természetesen következik a támogatás visszafizettetése, a támogatás nyújtása előtti versenyhelyzet lehetőség szerinti helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

(150)

Ha egy jogellenesen nyújtott állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősül, annak megállapításából természetesen következik a támogatás visszafizettetése, a támogatás nyújtása előtti versenyhelyzet lehetőség szerinti helyreállítása érdekében.

| (151) | Mivel a GfW-nek nincsen jogutódja, az állandó ítélkezési gyakorlat (40) értelmében a visszafizettetés nem lehetséges, |
| --- | --- |

(151)

Mivel a GfW-nek nincsen jogutódja, az állandó ítélkezési gyakorlat (40) értelmében a visszafizettetés nem lehetséges,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH számára Németország által jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megszegve nyújtott állami támogatás – amelynek összege a GfW számára nyújtott kölcsön után felszámított kamatláb, valamint a piaci kamatláb és a kölcsön után fel nem számított kockázati felár összege közötti különbség – összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

2. cikk

A követelések hátrébb sorolása és elengedése nem minősül a GfW vagy a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára nyújtott, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak.

3. cikk

A GfW által 1999-ben végrehajtott mustvásárlás nem minősül a szőlőtermelő vállalkozások és a kereskedők számára nyújtott, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak.

4. cikk

Tekintettel arra, hogy a kedvezményezett fizetésképtelen, valamint azt megszüntették, majd törölték a cégnyilvántartásból, továbbá nincs jogutódja, Németország nem köteles visszafizettetni a kedvezményezettel az 1. cikkben említett támogatást.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 29-én.

a Bizottság részéről

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-i hatállyal az EUMSZ 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére való hivatkozást – adott esetben – az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

1

(2)  HL C 69., 2004.3.19., 11. o. és HL C 329., 2008.12.24., 18. o.

2

(3)  HL C 69., 2004.3.19., 11. o.

3

(4)  A panaszos további emlékeztető leveleket intézett ugyan a Bizottsághoz, több hivatalos észrevételt azonban nem tett.

4

(5)  HL C 329., 2008.12.24., 18. o.

5

(6)  A Tanács 822/87/EGK rendelete (1987. március 16.) a borpiac közös szervezéséről (HL L 84., 1987.3.27., 1. o.), illetőleg 2000. augusztus 1. óta a Tanács 1493/19999/EK rendelete (1999. május 17.) a borpiac közös szervezéséről (HL L 179., 1999.7.14., 1. o.).

6

(7)  Lásd például a Németországi Szövetségi Köztársaság hatóságai által egyes borágazati termékek lepárlása után nyújtott különleges nemzeti támogatásról szóló, 2000. december 19-i 2000/808/EK tanácsi határozatot (HL L 328., 2000.12.23., 49. o.).

7

(8)  HL C 241.,1999.8.26., 9. o.

8

(9)  HL C 273., 1997.9.9., 3. o.

9

(10)  Az Európai Bíróság által a C-142/87. sz. Belgium kontra Bizottság (Tubemeuse) ügyben 1990. március 21-én hozott ítélet, EBHT I-959.

10

(11)  Az Európai Bíróság által a C-342/96. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben 1999. április 29-én hozott ítélet, EBHT I-2459.

11

(12)  Az Európai Bíróság által a C525/04. sz. Spanyolország kontra Lenzing ügyben 2007. november 22-én hozott ítélet, EBHT I-9947.

12

(13)  Az Elsőfokú Bíróság által a T-152/99. sz. HAMSA kontra Bizottság ügyben 2002. július 11-én hozott ítélet, EBHT II-3049.

13

(14)  A Bizottság 2008/142/EK határozata (2007. szeptember 25.) a Lengyelország által a Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA számára nyújtott C 32/06 (ex N 179/06) számú állami támogatásról.

14

(15)  Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH.

15

(16)  HL L 148., 2008.6.6., 1. o.

16

(17)  Lásd különösen az Európai Bíróság C-102/87. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 1988. július 13-án hozott ítéletét, EBHT 4067. o.

17

(18)  Németország Közösségen belüli borkereskedelme 1999-ben 10 364 600 liter import, és 1 881 900 liter export volt. Rajna-vidék-Pfalz tartományra vonatkozóan nem áll rendelkezésre adat. (Forrás: Szövetségi Statisztikai Hivatal)

18

(19)  Az Európai Bíróság C-39/94. sz. SFEI és társai ügyben 1996. július 11-én hozott ítélete, EBHT I-3547. o., 60. pont.

19

(20)  Az Európai Bíróság C-301/87. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1990. február 14-én hozott ítélete, EBHT I-307. o., 41. pont.

20

(21)  Az Európai Bíróság C-730/79. sz. Philip Morris kontra Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítélete, EBHT 2671. o.

21

(22)  Lásd a 10. lábjegyzetet.

22

(23)  Lásd a 11. lábjegyzetet.

23

(24)  Lásd a 12. lábjegyzetet.

24

(25)  Lásd a 13. lábjegyzetet.

25

(26)  Lásd a 13. lábjegyzetet.

26

(27)  Lásd a 14. lábjegyzetet.

27

(28)  Az Európai Bíróság C-342/96. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben 1999. április 29-én hozott ítélete, EBHT I-2459. o., 46. pont; az Európai Bíróság C-256/97. sz. DMT-ügyben 1999. június 29-én hozott ítélete, EBHT I-3913. o., 24. pont; és az Elsőfokú Bíróság T-152/99. sz. HAMSA kontra Bizottság ügyben 2002. július 11-én hozott ítélete, EBHT II-3049. o., 168. pont.

28

(29)  http://www.bundeskartellamt.de/wDeutsch/download/pdf/Merkblaetter/Merkblaetter_deutsch/Konditionenempfehlungen0509.pdf

29

(30)  http://www.doerr-weinkommission.de/fileadmin/user_upload/agb_doerr.pdf

30

(31)  HL C 372., 1997.12.9., 5. o.

31

(32)  HL L 199., 1999.7.30., 7. o.

32

(33)  HL L 199., 1999.7.30., 15. o.

33

(34)  HL L 283., 1999.11.6., 10. o.

34

(35)  HL L 67., 2000.3.15., 7. o.

35

(36)  http://www.deutscheweine.de/icc/Internet-EN/nav/0f2/0f207d71-9ffe-401e-76cd-461d7937aae2&sel_uCon=02a235d6-994d-7017-288b-5952196117f5&uTem=0e3307d7-19ff-e401-e76c-d461d7937aae

36

(37)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

37

(38)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

38

(39)  Az Elsőfokú Bíróság T-171/02. sz. Regione autonoma della Sardegna kontra Bizottság ügyben 2005. június 15-én hozott ítélete, EBHT II-2123. o., 129. pont.

39

(40)  Az Európai Bíróság C-499/99. sz. Bizottság kontra Spanyolország (Magefesa) ügyben 2002. július 2-án hozott ítélete, EBHT I-6031. o.

40

---

| 26.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 139/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 139/18

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. június 29.)

az Írország által az Anglo Irish Bank és az Irish Nationwide Building Society számára nyújtott SA.32504. (2011/N) és C 11/10 (korábbi N 667/09) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 4432. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/269/EU)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érdekelt feleket a fent említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Az Anglo Irish Bank

| (1) | 2009. január 14-i határozatában a Bizottság ideiglenesen jóváhagyta az Anglo Irish Bank (a továbbiakban: Anglo) feltőkésítését (2). A feltőkésítést nem hajtották végre, mivel Írország végül az Anglo államosítása mellett döntött. 2009. február 16-i határozatában a Bizottság megállapította, hogy az államosítás nem foglalt magában állami támogatást (3). |
| --- | --- |

(1)

2009. január 14-i határozatában a Bizottság ideiglenesen jóváhagyta az Anglo Irish Bank (a továbbiakban: Anglo) feltőkésítését (2). A feltőkésítést nem hajtották végre, mivel Írország végül az Anglo államosítása mellett döntött. 2009. február 16-i határozatában a Bizottság megállapította, hogy az államosítás nem foglalt magában állami támogatást (3).

| (2) | 2009. június 26-i határozatában a Bizottság az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján hat hónapra jóváhagyta az Anglo részére 4 milliárd EUR összegű tőkeinjekció formájában nyújtott sürgősségi támogatást, és a Bizottság tudomásul vette, hogy Írország 2009. november végéig vállalta szerkezetátalakítási terv bejelentését a Bizottságnak (4). |
| --- | --- |

(2)

2009. június 26-i határozatában a Bizottság az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján hat hónapra jóváhagyta az Anglo részére 4 milliárd EUR összegű tőkeinjekció formájában nyújtott sürgősségi támogatást, és a Bizottság tudomásul vette, hogy Írország 2009. november végéig vállalta szerkezetátalakítási terv bejelentését a Bizottságnak (4).

| (3) | 2009. november 30-án Írország értesítette a Bizottságot az Anglo által készített szerkezetátalakítási tervről (5) (a továbbiakban: az Anglo eredeti szerkezetátalakítási terve). A Bizottság 2009. november 24-én és december 18-án információkérést küldött Írországnak az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

2009. november 30-án Írország értesítette a Bizottságot az Anglo által készített szerkezetátalakítási tervről (5) (a továbbiakban: az Anglo eredeti szerkezetátalakítási terve). A Bizottság 2009. november 24-én és december 18-án információkérést küldött Írországnak az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervére vonatkozóan.

| (4) | Írország 2010. február 17-én értesítette a Bizottságot azon szándékáról, hogy 10,44 milliárd EUR összegű további tőkeinjekcióval támogatja az Anglót (a továbbiakban: a második feltőkésítés). |
| --- | --- |

(4)

Írország 2010. február 17-én értesítette a Bizottságot azon szándékáról, hogy 10,44 milliárd EUR összegű további tőkeinjekcióval támogatja az Anglót (a továbbiakban: a második feltőkésítés).

| (5) | 2010. március 31-i határozatában (6) a Bizottság az Anglo szerkezetátalakítási tervére irányuló végső bizottsági határozatig átmenetileg jóváhagyta a második feltőkésítést. Az említett határozatában a Bizottság továbbá úgy döntött, hogy az Anglo eredeti szerkezetátalakítási terve és a hozzá kapcsolódó ír támogatási intézkedések tekintetében megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2010. augusztus 7-én kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte az érdekelteket a támogatásra vonatkozó észrevételeik benyújtására. Harmadik fél részéről nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(5)

2010. március 31-i határozatában (6) a Bizottság az Anglo szerkezetátalakítási tervére irányuló végső bizottsági határozatig átmenetileg jóváhagyta a második feltőkésítést. Az említett határozatában a Bizottság továbbá úgy döntött, hogy az Anglo eredeti szerkezetátalakítási terve és a hozzá kapcsolódó ír támogatási intézkedések tekintetében megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2010. augusztus 7-én kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte az érdekelteket a támogatásra vonatkozó észrevételeik benyújtására. Harmadik fél részéről nem érkezett észrevétel.

| (6) | 2010. május 31-én Írország benyújtotta az Anglo Irish Bank felülvizsgált szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: az Anglo második szerkezetátalakítási terve). |
| --- | --- |

(6)

2010. május 31-én Írország benyújtotta az Anglo Irish Bank felülvizsgált szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: az Anglo második szerkezetátalakítási terve).

| (7) | A Bizottság 2010. június 2-án információkérést küldött Írországnak az Anglo második szerkezetátalakítási tervére vonatkozóan. A kérdéseket 2010. június 24-én a bizottsági tisztviselők, az ír hatóságok és az Anglo képviselőinek részvételével tartott megbeszélés keretében megvitatták. Ezenfelül az ír hatóságok 2010. július 9-én és 12-én írásban is válaszoltak az említett kérdésekre. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2010. június 2-án információkérést küldött Írországnak az Anglo második szerkezetátalakítási tervére vonatkozóan. A kérdéseket 2010. június 24-én a bizottsági tisztviselők, az ír hatóságok és az Anglo képviselőinek részvételével tartott megbeszélés keretében megvitatták. Ezenfelül az ír hatóságok 2010. július 9-én és 12-én írásban is válaszoltak az említett kérdésekre.

| (8) | Írország 2010. június 28-án az Anglo javára nyújtott további 10 054 millió EUR összegű tőkeinjekciót jelentett be a Bizottságnak (a továbbiakban: a harmadik feltőkésítés) (7). |
| --- | --- |

(8)

Írország 2010. június 28-án az Anglo javára nyújtott további 10 054 millió EUR összegű tőkeinjekciót jelentett be a Bizottságnak (a továbbiakban: a harmadik feltőkésítés) (7).

| (9) | 2010. augusztus 10-i határozatában (8) a Bizottság az Anglo szerkezetátalakítási tervére irányuló végső bizottsági határozatig átmenetileg jóváhagyta a harmadik feltőkésítést. |
| --- | --- |

(9)

2010. augusztus 10-i határozatában (8) a Bizottság az Anglo szerkezetátalakítási tervére irányuló végső bizottsági határozatig átmenetileg jóváhagyta a harmadik feltőkésítést.

| (10) | Írország 2010. augusztus 31-én új javaslatot nyújtott be a Bizottsághoz az Anglo szerkezetátalakítására vonatkozóan, amely a bank felosztását és tíz év alatti felszámolását irányozta elő. |
| --- | --- |

(10)

Írország 2010. augusztus 31-én új javaslatot nyújtott be a Bizottsághoz az Anglo szerkezetátalakítására vonatkozóan, amely a bank felosztását és tíz év alatti felszámolását irányozta elő.

| (11) | Az Anglo kilátásai részletes vizsgálatának fényében az ír pénzügyminiszter 2010. szeptember 30-án bejelentette, hogy az Anglo szanálásához az alap-előrejelzések szerint összesen 29,3 milliárd EUR összegű kumulált tőkeinjekcióra, a stresszforgatókönyv értelmében pedig további 5 milliárd EUR-ra van szükség. |
| --- | --- |

(11)

Az Anglo kilátásai részletes vizsgálatának fényében az ír pénzügyminiszter 2010. szeptember 30-án bejelentette, hogy az Anglo szanálásához az alap-előrejelzések szerint összesen 29,3 milliárd EUR összegű kumulált tőkeinjekcióra, a stresszforgatókönyv értelmében pedig további 5 milliárd EUR-ra van szükség.

| (12) | 2010. október 26-án Írország szanálási tervet nyújtott be az Anglóra vonatkozóan (a továbbiakban: az Anglo harmadik szerkezetátalakítási terve), amelyben részletesen ismertette, hogyan hajtaná végre az intézet szanálását, amelyről először a 2010. augusztus 31-én benyújtott dokumentumban tett említést. |
| --- | --- |

(12)

2010. október 26-án Írország szanálási tervet nyújtott be az Anglóra vonatkozóan (a továbbiakban: az Anglo harmadik szerkezetátalakítási terve), amelyben részletesen ismertette, hogyan hajtaná végre az intézet szanálását, amelyről először a 2010. augusztus 31-én benyújtott dokumentumban tett említést.

| (13) | Az ezt követő hetekben a Bizottság szolgálatai pontosításokat, majd 2010. október 29-én további információkat kértek. Az ír hatóságok több e-mail üzenetben és konferenciahívás keretében válaszoltak. |
| --- | --- |

(13)

Az ezt követő hetekben a Bizottság szolgálatai pontosításokat, majd 2010. október 29-én további információkat kértek. Az ír hatóságok több e-mail üzenetben és konferenciahívás keretében válaszoltak.

| (14) | Írország 2010. december 8-án az Anglo javára nyújtott további 4 946 millió EUR összegű feltőkésítést (a továbbiakban: a negyedik feltőkésítés) és a bank egyes kötelezettségei tekintetében biztosított állami garanciákat jelentett be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(14)

Írország 2010. december 8-án az Anglo javára nyújtott további 4 946 millió EUR összegű feltőkésítést (a továbbiakban: a negyedik feltőkésítés) és a bank egyes kötelezettségei tekintetében biztosított állami garanciákat jelentett be a Bizottságnak.

| (15) | 2010. december 21-i határozatában (9) a Bizottság az Anglo végleges szerkezetátalakítási tervének jóváhagyásáig átmenetileg jóváhagyta a negyedik feltőkésítést és az Anglo egyes kötelezettségei tekintetében biztosított garanciákat. |
| --- | --- |

(15)

2010. december 21-i határozatában (9) a Bizottság az Anglo végleges szerkezetátalakítási tervének jóváhagyásáig átmenetileg jóváhagyta a negyedik feltőkésítést és az Anglo egyes kötelezettségei tekintetében biztosított garanciákat.

1.2.   Irish Nationwide Building Society

| (16) | 2010. március 30-i határozatában a Bizottság átmenetileg jóváhagyta az Irish Nationwide Building Society (a továbbiakban: INBS) 2,7 milliárd EUR összegű feltőkésítését a feltőkésítés hatálybalépésének napjától (2009. december 22.) számított hat hónapos időszakra, illetve az INBS szerkezetátalakítási tervére vonatkozó végső bizottsági határozat elfogadásáig azzal a feltétellel, hogy Írország a fenti időpontot megelőzően szerkezetátalakítási tervet nyújt be (a továbbiakban: az INBS első feltőkésítése) (10). |
| --- | --- |

(16)

2010. március 30-i határozatában a Bizottság átmenetileg jóváhagyta az Irish Nationwide Building Society (a továbbiakban: INBS) 2,7 milliárd EUR összegű feltőkésítését a feltőkésítés hatálybalépésének napjától (2009. december 22.) számított hat hónapos időszakra, illetve az INBS szerkezetátalakítási tervére vonatkozó végső bizottsági határozat elfogadásáig azzal a feltétellel, hogy Írország a fenti időpontot megelőzően szerkezetátalakítási tervet nyújt be (a továbbiakban: az INBS első feltőkésítése) (10).

| (17) | Az ír pénzügyminiszter továbbá 2010. március 30-án bejelentette, hogy tekintettel az INBS mérlegének a nemzeti vagyonkezelő ügynökségre (National Asset Management Agency, a továbbiakban: NAMA) történő átruházásokból eredő csökkenésére, az intézet nem lesz képes független, önálló szervezetként folytatni működését. |
| --- | --- |

(17)

Az ír pénzügyminiszter továbbá 2010. március 30-án bejelentette, hogy tekintettel az INBS mérlegének a nemzeti vagyonkezelő ügynökségre (National Asset Management Agency, a továbbiakban: NAMA) történő átruházásokból eredő csökkenésére, az intézet nem lesz képes független, önálló szervezetként folytatni működését.

| (18) | 2010. június 22-én Írország az INBS-re vonatkozó szerkezetátalakítási tervet jelentett be a Bizottságnak (a továbbiakban: az INBS szerkezetátalakítási terve). A terv a társaság működő vállalatként való további irányítására tesz javaslatot azzal a céllal, hogy később azt kereskedelmi vevő részére értékesítsék. |
| --- | --- |

(18)

2010. június 22-én Írország az INBS-re vonatkozó szerkezetátalakítási tervet jelentett be a Bizottságnak (a továbbiakban: az INBS szerkezetátalakítási terve). A terv a társaság működő vállalatként való további irányítására tesz javaslatot azzal a céllal, hogy később azt kereskedelmi vevő részére értékesítsék.

| (19) | Az ezt követő hetekben Írország nem hivatalosan tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy az INBS jövője szempontjából más lehetőségeket is vizsgál. Különösen az INBS egyes részeinek felvásárlására irányuló piaci igény felmérését tervezték. |
| --- | --- |

(19)

Az ezt követő hetekben Írország nem hivatalosan tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy az INBS jövője szempontjából más lehetőségeket is vizsgál. Különösen az INBS egyes részeinek felvásárlására irányuló piaci igény felmérését tervezték.

| (20) | 2010. szeptember 30-án az ír pénzügyminiszter nyilatkozatot tett közzé az ír bankszektor helyzetéről és bejelentette, hogy az INBS-nek további 2,7 milliárd EUR összegű feltőkésítésre van szüksége (a feltőkésítés teljes összege így 5,4 milliárd EUR-ra nő). A tőkeinjekciót (a továbbiakban: az INBS második feltőkésítése) 2010. október 12-én bejelentették a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(20)

2010. szeptember 30-án az ír pénzügyminiszter nyilatkozatot tett közzé az ír bankszektor helyzetéről és bejelentette, hogy az INBS-nek további 2,7 milliárd EUR összegű feltőkésítésre van szüksége (a feltőkésítés teljes összege így 5,4 milliárd EUR-ra nő). A tőkeinjekciót (a továbbiakban: az INBS második feltőkésítése) 2010. október 12-én bejelentették a Bizottságnak.

| (21) | 2010. december 21-i határozatában a Bizottság átmenetileg jóváhagyta az INBS második feltőkésítését hat hónapos időszakra, illetve a bank szerkezetátalakítási tervére vonatkozó végső bizottsági határozat elfogadásáig azzal a feltétellel, hogy Írország 2011. január 31-ig szerkezetátalakítási tervet nyújt be (11). |
| --- | --- |

(21)

2010. december 21-i határozatában a Bizottság átmenetileg jóváhagyta az INBS második feltőkésítését hat hónapos időszakra, illetve a bank szerkezetátalakítási tervére vonatkozó végső bizottsági határozat elfogadásáig azzal a feltétellel, hogy Írország 2011. január 31-ig szerkezetátalakítási tervet nyújt be (11).

1.3.   Közös eljárás

| (22) | 2010. november 28-án Írország, valamint az Európai Unió, az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) és a Nemzetközi Valutaalap között megállapodás született az írországi támogatási programról (a továbbiakban: a támogatási program). A támogatási program részeként Írország vállalta, hogy a bankrendszer helyreállítását célzó program keretében (a továbbiakban: a bankrendszerprogram) meghoz bizonyos banki feltőkésítési és szerkezetátalakítási intézkedéseket. A bankrendszerprogrammal összefüggésben a gazdaság- és pénzügypolitikákról szóló tájékoztató (Memorandum of Economic and Financial Policies, a továbbiakban: MEFP) az ír pénzügyi ágazat működőképességének helyreállításához szükséges intézkedéseket határoz meg (12). Az MEFP 10. pontja kimondja, hogy: „gyors és határozott fellépésre kerül sor az Anglo Irish Bank (Anglo) és az Irish Nationwide Building Society (INBS) helyzetének olyan megoldása érdekében, amely védi a betéteseket és egyúttal megerősíti a bankrendszert. E célból 2011. január végéig benyújtjuk az Európai Bizottságnak az Anglo és az INBS szanálására vonatkozóan az IMF-fel közösen készített felülvizsgált javaslatot” (13). |
| --- | --- |

(22)

2010. november 28-án Írország, valamint az Európai Unió, az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) és a Nemzetközi Valutaalap között megállapodás született az írországi támogatási programról (a továbbiakban: a támogatási program). A támogatási program részeként Írország vállalta, hogy a bankrendszer helyreállítását célzó program keretében (a továbbiakban: a bankrendszerprogram) meghoz bizonyos banki feltőkésítési és szerkezetátalakítási intézkedéseket. A bankrendszerprogrammal összefüggésben a gazdaság- és pénzügypolitikákról szóló tájékoztató (Memorandum of Economic and Financial Policies, a továbbiakban: MEFP) az ír pénzügyi ágazat működőképességének helyreállításához szükséges intézkedéseket határoz meg (12). Az MEFP 10. pontja kimondja, hogy: „gyors és határozott fellépésre kerül sor az Anglo Irish Bank (Anglo) és az Irish Nationwide Building Society (INBS) helyzetének olyan megoldása érdekében, amely védi a betéteseket és egyúttal megerősíti a bankrendszert. E célból 2011. január végéig benyújtjuk az Európai Bizottságnak az Anglo és az INBS szanálására vonatkozóan az IMF-fel közösen készített felülvizsgált javaslatot” (13).

| (23) | Írország 2011. január 12-én információkkal szolgált a Bizottság számára az Anglo és az INBS betéteinek tervezett eladását illetően. Az értékesítési folyamatra vonatkozóan 2011. február 2-án és 2011. február 21-én további tájékoztatást adtak. |
| --- | --- |

(23)

Írország 2011. január 12-én információkkal szolgált a Bizottság számára az Anglo és az INBS betéteinek tervezett eladását illetően. Az értékesítési folyamatra vonatkozóan 2011. február 2-án és 2011. február 21-én további tájékoztatást adtak.

| (24) | Írország 2011. január 16-án információkat nyújtott be a Bizottsághoz az Anglo és az INBS üzleti tevékenységének tervezett szanálását illetően. 2011. január 31-én Írország az Anglóra és az INBS-re vonatkozó közös szerkezetátalakítási és szanálási tervet jelentett be a Bizottságnak (a továbbiakban: a közös szerkezetátalakítási terv). |
| --- | --- |

(24)

Írország 2011. január 16-án információkat nyújtott be a Bizottsághoz az Anglo és az INBS üzleti tevékenységének tervezett szanálását illetően. 2011. január 31-én Írország az Anglóra és az INBS-re vonatkozó közös szerkezetátalakítási és szanálási tervet jelentett be a Bizottságnak (a továbbiakban: a közös szerkezetátalakítási terv).

| (25) | 2011. április 5-én Írország aktualizálta a közös szerkezetátalakítási tervet, beemelve abba a betétek és az időközben lezajlott NAMA kötvényátruházások hatását, valamint az Anglo és az INBS eredményeire és mérlegére vonatkozó 2010-re szóló előrejelzések helyett az időközben ismertté vált tényleges adatokat tüntette fel. 2010. április 21-én újabb aktualizálás érkezett. |
| --- | --- |

(25)

2011. április 5-én Írország aktualizálta a közös szerkezetátalakítási tervet, beemelve abba a betétek és az időközben lezajlott NAMA kötvényátruházások hatását, valamint az Anglo és az INBS eredményeire és mérlegére vonatkozó 2010-re szóló előrejelzések helyett az időközben ismertté vált tényleges adatokat tüntette fel. 2010. április 21-én újabb aktualizálás érkezett.

2.   A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

2.1.   A kedvezményezettek és nehézségeik bemutatása

2.1.1.   Az Anglo Irish Bank

| (26) | Mérlegfőösszege alapján az Anglo az Írországban működő egyik legnagyobb bank. 2010. december 31-én mérlegfőösszege 72,2 milliárd EUR (14), hitelállománya pedig [...] (15) milliárd EUR volt. Üzleti modelljét tekintve az Anglo „szakosodott” bank volt, amely kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó hitelezéssel foglalkozott három fő piacon: Írországban, az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban. A pénzügyi válság kezdete óta az Anglo súlyos veszteségeket könyvelt el, elsősorban a kereskedelmi hitelállományát terhelő értékvesztés miatt. 2009. [...]-án/-én Írország államosította az Anglót. |
| --- | --- |

(26)

Mérlegfőösszege alapján az Anglo az Írországban működő egyik legnagyobb bank. 2010. december 31-én mérlegfőösszege 72,2 milliárd EUR (14), hitelállománya pedig [...] (15) milliárd EUR volt. Üzleti modelljét tekintve az Anglo „szakosodott” bank volt, amely kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó hitelezéssel foglalkozott három fő piacon: Írországban, az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban. A pénzügyi válság kezdete óta az Anglo súlyos veszteségeket könyvelt el, elsősorban a kereskedelmi hitelállományát terhelő értékvesztés miatt. 2009. [...]-án/-én Írország államosította az Anglót.

| (27) | Az eljárás megindításáról szóló, 2010. március 31-i határozat 2.2. és 2.3. pontja részletesen bemutatta az Anglót és az általa tapasztalt nehézségeket. |
| --- | --- |

(27)

Az eljárás megindításáról szóló, 2010. március 31-i határozat 2.2. és 2.3. pontja részletesen bemutatta az Anglót és az általa tapasztalt nehézségeket.

| (28) | Az Anglo üzleti modellje fenntarthatatlanná vált és a pénzügyi világválság következtében soha nem látott pénzügyi nehézségekhez és veszteségekhez vezetett. Az üzleti modell túlságosan nagy hangsúlyt helyezett a kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó hitelezésre, ezáltal túlzottan kiszolgáltatottá vált e gazdasági ágazattal szemben, amelyet a pénzügyi válság különösen súlyosan érintett: a kereskedelmi ingatlanok ára a csúcsértékhez képest Írországban több mint 62 %-kal, az Egyesült Királyságban 37 %-kal, az Egyesült Államokban pedig 45 %-kal csökkent (16). Ezenfelül az Anglo részben nagykereskedelmi pénzekből finanszírozta hitelezését, ám ez a forrás a pénzügyi válság eredményeképpen elapadt. |
| --- | --- |

(28)

Az Anglo üzleti modellje fenntarthatatlanná vált és a pénzügyi világválság következtében soha nem látott pénzügyi nehézségekhez és veszteségekhez vezetett. Az üzleti modell túlságosan nagy hangsúlyt helyezett a kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó hitelezésre, ezáltal túlzottan kiszolgáltatottá vált e gazdasági ágazattal szemben, amelyet a pénzügyi válság különösen súlyosan érintett: a kereskedelmi ingatlanok ára a csúcsértékhez képest Írországban több mint 62 %-kal, az Egyesült Királyságban 37 %-kal, az Egyesült Államokban pedig 45 %-kal csökkent (16). Ezenfelül az Anglo részben nagykereskedelmi pénzekből finanszírozta hitelezését, ám ez a forrás a pénzügyi válság eredményeképpen elapadt.

| (29) | Az Anglónál a kockázatkezelés nem volt kellően kidolgozott, és a bank különösen az ír ingatlanpiaci boom idején hagyta, hogy kockázatos hitelezési gyakorlatával együtt (úgymint magas hitelfedezeti arányú kölcsönök és csak kamattörlesztést igénylő hitelek) a mérlegfőösszeg ellenőrzés nélkül növekedjen. 1984 és 2008 között a bank mérlegfőösszege összesen évente körülbelül 30 %-os arányban nőtt, és 2008-ra elérte a(z) [...] EUR-t. A hitel–betét arány az 1990-es évek előtti 100 %-os arányról 2008 és 2009 között átlagosan 217 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(29)

Az Anglónál a kockázatkezelés nem volt kellően kidolgozott, és a bank különösen az ír ingatlanpiaci boom idején hagyta, hogy kockázatos hitelezési gyakorlatával együtt (úgymint magas hitelfedezeti arányú kölcsönök és csak kamattörlesztést igénylő hitelek) a mérlegfőösszeg ellenőrzés nélkül növekedjen. 1984 és 2008 között a bank mérlegfőösszege összesen évente körülbelül 30 %-os arányban nőtt, és 2008-ra elérte a(z) [...] EUR-t. A hitel–betét arány az 1990-es évek előtti 100 %-os arányról 2008 és 2009 között átlagosan 217 %-ra emelkedett.

| (30) | Az Anglo négy feltőkésítés, egy 35 milliárd EUR összegű értékvesztett hiteleknek a NAMA-ra történő átruházását lehetővé tevő eszközátviteli intézkedés, illetve a forrásai többsége tekintetében nyújtott állami garanciák formájában kapott segítséget (lásd a (66) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(30)

Az Anglo négy feltőkésítés, egy 35 milliárd EUR összegű értékvesztett hiteleknek a NAMA-ra történő átruházását lehetővé tevő eszközátviteli intézkedés, illetve a forrásai többsége tekintetében nyújtott állami garanciák formájában kapott segítséget (lásd a (66) preambulumbekezdést).

2.1.2.   Az INBS

| (31) | Az INBS első feltőkésítésére vonatkozó 2010. március 30-i bizottsági határozat 2.1. pontja részletesen bemutatta az INBS-t. Ebben a szakaszban ezért rövid összefoglalást adunk. |
| --- | --- |

(31)

Az INBS első feltőkésítésére vonatkozó 2010. március 30-i bizottsági határozat 2.1. pontja részletesen bemutatta az INBS-t. Ebben a szakaszban ezért rövid összefoglalást adunk.

| (32) | Az INBS lakástakarék-pénztár, amelynek teljes mérlegösszege 2010. december 31-én 12,1 milliárd EUR volt. Mérlegfőösszege tekintetében a pénzügyi válságot megelőzően Írország hatodik legnagyobb pénzintézete volt. Tagjainak hagyományos lakossági banki szolgáltatásokat kínált (többek között megtakarításokat és jelzáloghitelt). A pénzügyi válságot megelőző években az INBS erőteljesen fokozta tevékenységét a kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kockázatos hitelezés terén, amely fő tevékenységévé vált. Az INBS elsősorban Írországban működött egy 50 fiókvállalat és 40 közvetítő alkotta fiókhálózat keretében, illetve az Egyesült Királyságban, ahol nem rendelkezett fiókvállalattal. |
| --- | --- |

(32)

Az INBS lakástakarék-pénztár, amelynek teljes mérlegösszege 2010. december 31-én 12,1 milliárd EUR volt. Mérlegfőösszege tekintetében a pénzügyi válságot megelőzően Írország hatodik legnagyobb pénzintézete volt. Tagjainak hagyományos lakossági banki szolgáltatásokat kínált (többek között megtakarításokat és jelzáloghitelt). A pénzügyi válságot megelőző években az INBS erőteljesen fokozta tevékenységét a kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kockázatos hitelezés terén, amely fő tevékenységévé vált. Az INBS elsősorban Írországban működött egy 50 fiókvállalat és 40 közvetítő alkotta fiókhálózat keretében, illetve az Egyesült Királyságban, ahol nem rendelkezett fiókvállalattal.

| (33) | Az INBS hitelállományának értéke 2010. december 31-én – 8,5 milliárd EUR értékű hitelnek a NAMA-ra történő átruházását követően – 1,9 milliárd EUR volt (17). A lakossági betétek összege 2010. december 31-én 3,9 milliárd EUR-nak felelt meg. Az INBS 2009-ben 3,3 milliárd EUR veszteséget könyvelt el. |
| --- | --- |

(33)

Az INBS hitelállományának értéke 2010. december 31-én – 8,5 milliárd EUR értékű hitelnek a NAMA-ra történő átruházását követően – 1,9 milliárd EUR volt (17). A lakossági betétek összege 2010. december 31-én 3,9 milliárd EUR-nak felelt meg. Az INBS 2009-ben 3,3 milliárd EUR veszteséget könyvelt el.

| (34) | Az INBS nehézségeit az okozta, hogy kiszolgáltatottá vált a kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos, megfelelő garanciákkal nem rendelkező ír hitelekkel szemben (az INBS hitelállományának hozzávetőleg 80 %-a). Amikor tehát bekövetkezett a pénzügyi válság, és az ingatlanárak, köztük is elsősorban a kereskedelmi ingatlanok árai Írországban és az Egyesült Királyságban egyaránt drámai mértékben visszaestek, az INBS hitelállománya rendkívüli veszteségeket szenvedett el. E veszteségek nyomán a bank 2009-ben és 2010-ben kénytelen volt jelentős értékcsökkentést végezni. |
| --- | --- |

(34)

Az INBS nehézségeit az okozta, hogy kiszolgáltatottá vált a kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos, megfelelő garanciákkal nem rendelkező ír hitelekkel szemben (az INBS hitelállományának hozzávetőleg 80 %-a). Amikor tehát bekövetkezett a pénzügyi válság, és az ingatlanárak, köztük is elsősorban a kereskedelmi ingatlanok árai Írországban és az Egyesült Királyságban egyaránt drámai mértékben visszaestek, az INBS hitelállománya rendkívüli veszteségeket szenvedett el. E veszteségek nyomán a bank 2009-ben és 2010-ben kénytelen volt jelentős értékcsökkentést végezni.

| (35) | Az INBS két feltőkésítés, egy kereskedelmi ingatlanokhoz kötődő, 8,9 milliárd EUR összegű értékvesztett hiteleknek a NAMA-ra történő átruházását lehetővé tevő eszközátviteli intézkedés, illetve a forrásai többsége tekintetében nyújtott állami garanciák formájában kapott segítséget (lásd a (67) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(35)

Az INBS két feltőkésítés, egy kereskedelmi ingatlanokhoz kötődő, 8,9 milliárd EUR összegű értékvesztett hiteleknek a NAMA-ra történő átruházását lehetővé tevő eszközátviteli intézkedés, illetve a forrásai többsége tekintetében nyújtott állami garanciák formájában kapott segítséget (lásd a (67) preambulumbekezdést).

| (36) | Az Írország által végzett első feltőkésítést megelőzően az INBS tagjai tulajdonában volt. Az első feltőkésítés eredményeképpen az állam átvette a bank teljes körű irányítását. A tagok tehát elveszítették az INBS feletti irányítást, illetve valamennyi gazdasági tulajdonosi jogukat. |
| --- | --- |

(36)

Az Írország által végzett első feltőkésítést megelőzően az INBS tagjai tulajdonában volt. Az első feltőkésítés eredményeképpen az állam átvette a bank teljes körű irányítását. A tagok tehát elveszítették az INBS feletti irányítást, illetve valamennyi gazdasági tulajdonosi jogukat.

2.2.   Az egyes szerkezetátalakítási tervek

2.2.1.   Az Anglo eredeti szerkezetátalakítási terve

| (37) | Az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervét 2009. november 30-án jelentették be a Bizottságnak. Az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervének részletes leírása megtalálható az eljárás megindításáról szóló határozat 2.4. pontjában, amelyben a Bizottság számos kételyének adott hangot azt illetően, hogy az említett terv teljesíti-e a szerkezetátalakítási közleményben foglalt feltételeket (18). A Bizottság különösen azt kérdőjelezte meg, hogy a terv helyreállítaná-e az Anglo hosszú távú életképességét, a minimálisra csökkentené-e a szerkezetátalakítás költségeit és korlátozná-e a verseny torzulását. A Bizottság ezért az említett terv tekintetében megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást. Ezzel egyidejűleg a Bizottság 2010. május 31-ig felülvizsgált szerkezetátalakítási terv benyújtását kérte. |
| --- | --- |

(37)

Az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervét 2009. november 30-án jelentették be a Bizottságnak. Az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervének részletes leírása megtalálható az eljárás megindításáról szóló határozat 2.4. pontjában, amelyben a Bizottság számos kételyének adott hangot azt illetően, hogy az említett terv teljesíti-e a szerkezetátalakítási közleményben foglalt feltételeket (18). A Bizottság különösen azt kérdőjelezte meg, hogy a terv helyreállítaná-e az Anglo hosszú távú életképességét, a minimálisra csökkentené-e a szerkezetátalakítás költségeit és korlátozná-e a verseny torzulását. A Bizottság ezért az említett terv tekintetében megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást. Ezzel egyidejűleg a Bizottság 2010. május 31-ig felülvizsgált szerkezetátalakítási terv benyújtását kérte.

2.2.2.   Az Anglo második szerkezetátalakítási terve

| (38) | 2010. május 31-én Írország felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely jelentős mértékben módosította az Anglo szerkezetátalakításával kapcsolatos megközelítést. |
| --- | --- |

(38)

2010. május 31-én Írország felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely jelentős mértékben módosította az Anglo szerkezetátalakításával kapcsolatos megközelítést.

| (39) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban előírtakkal összhangban az Anglo második szerkezetátalakítási terve több lehetséges szerkezetátalakítási forgatókönyvet mutatott be: i. az Anglo teljes körű felszámolása 12 hónap alatt; ii. az Anglo teljes körű felszámolása 10 év alatt; iii. az Anglo teljes körű felszámolása 20 év alatt; iv. az Anglo átfogó stabilizálása és működő vállalatként történő megtartása; valamint v. felosztás, amelynek keretében az Anglo 80 %-át hosszabb idő alatt, egy vagyonkezelő társaság létrehozásával felszámolnák, a fennmaradó rész pedig („jó bankként”) folytatná működését. |
| --- | --- |

(39)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban előírtakkal összhangban az Anglo második szerkezetátalakítási terve több lehetséges szerkezetátalakítási forgatókönyvet mutatott be: i. az Anglo teljes körű felszámolása 12 hónap alatt; ii. az Anglo teljes körű felszámolása 10 év alatt; iii. az Anglo teljes körű felszámolása 20 év alatt; iv. az Anglo átfogó stabilizálása és működő vállalatként történő megtartása; valamint v. felosztás, amelynek keretében az Anglo 80 %-át hosszabb idő alatt, egy vagyonkezelő társaság létrehozásával felszámolnák, a fennmaradó rész pedig („jó bankként”) folytatná működését.

| (40) | Az ír hatóságok szerint a (39) preambulumbekezdés v. pontjában említett felosztási forgatókönyv az előnyben részesített megoldás. E forgatókönyv szerint a vagyonkezelő társaság „alacsonyabb minőségű eszközökkel” rendelkezne, amelyeket nem ruháznának át sem a NAMA-ra, sem a jó bankra (a felosztáskor 13,6 milliárd EUR összegű főkönyv), és kezelésük során az állami támogatást minimálisra csökkentve az eszközök megtérülési értékének maximalizálására törekednének. A vagyonkezelő társaság nem végezne új tevékenységet és 2020-ban felszámolnák. |
| --- | --- |

(40)

Az ír hatóságok szerint a (39) preambulumbekezdés v. pontjában említett felosztási forgatókönyv az előnyben részesített megoldás. E forgatókönyv szerint a vagyonkezelő társaság „alacsonyabb minőségű eszközökkel” rendelkezne, amelyeket nem ruháznának át sem a NAMA-ra, sem a jó bankra (a felosztáskor 13,6 milliárd EUR összegű főkönyv), és kezelésük során az állami támogatást minimálisra csökkentve az eszközök megtérülési értékének maximalizálására törekednének. A vagyonkezelő társaság nem végezne új tevékenységet és 2020-ban felszámolnák.

| (41) | A jó bank számottevően kisebb, állami tulajdonú kereskedelmi bankként működne tovább, amely a mérleg összegének drasztikus csökkentésével és alacsonyabb kockázati profillal hosszú távon életképessé válna. Javaslatot tettek a jó bank öt éven belüli privatizációjára, amellyel részben megtérülnének az Anglo javára odaítélt állami befektetések. |
| --- | --- |

(41)

A jó bank számottevően kisebb, állami tulajdonú kereskedelmi bankként működne tovább, amely a mérleg összegének drasztikus csökkentésével és alacsonyabb kockázati profillal hosszú távon életképessé válna. Javaslatot tettek a jó bank öt éven belüli privatizációjára, amellyel részben megtérülnének az Anglo javára odaítélt állami befektetések.

2.2.3.   Az Anglo harmadik szerkezetátalakítási terve

| (42) | 2010. október 26-án Írország a 2010. augusztus 31-én benyújtott tervet továbbgondolva jelentősen átdolgozott javaslatot nyújtott be az Anglo szerkezetátalakítására vonatkozóan. Az Anglo harmadik szerkezetátalakítási terve nagy vonalakban felvázolja az Anglo két jogilag független, állami tulajdonú intézetre, azaz egy finanszírozási bankra és egy helyreállítási bankra történő felosztását, amelynek eredményeképpen az Anglo hozzávetőleg tíz év alatt megszűnne. A két bank fennállása során további állami támogatásra lenne szükség tőkeinjekciók, folyamatos központi banki támogatás és állami garanciák átfogó rendszere formájában. A terv előrejelzése szerint a tőkekövetelmény alapesetben 29,3 milliárd EUR, míg stresszhelyzetben 34 milliárd EUR. |
| --- | --- |

(42)

2010. október 26-án Írország a 2010. augusztus 31-én benyújtott tervet továbbgondolva jelentősen átdolgozott javaslatot nyújtott be az Anglo szerkezetátalakítására vonatkozóan. Az Anglo harmadik szerkezetátalakítási terve nagy vonalakban felvázolja az Anglo két jogilag független, állami tulajdonú intézetre, azaz egy finanszírozási bankra és egy helyreállítási bankra történő felosztását, amelynek eredményeképpen az Anglo hozzávetőleg tíz év alatt megszűnne. A két bank fennállása során további állami támogatásra lenne szükség tőkeinjekciók, folyamatos központi banki támogatás és állami garanciák átfogó rendszere formájában. A terv előrejelzése szerint a tőkekövetelmény alapesetben 29,3 milliárd EUR, míg stresszhelyzetben 34 milliárd EUR.

| (43) | Írország jelezte, hogy az Anglo szerkezetátalakítására irányuló új megközelítést, amelynek értelmében az felszámolná hitelezői tevékenységét, a romló piaci körülmények indokolták. Úgy érveltek, hogy az Anglo második szerkezetátalakítási tervének benyújtása óta romlottak az Anglo finanszírozásának feltételei és az állam (a szuverén hatalom) közmegítélése, míg a NAMA-ra átruházott kölcsönök leszámítolása és a NAMA-ra át nem ruházott hitelállományt érő veszteségek a vártnál magasabbak. |
| --- | --- |

(43)

Írország jelezte, hogy az Anglo szerkezetátalakítására irányuló új megközelítést, amelynek értelmében az felszámolná hitelezői tevékenységét, a romló piaci körülmények indokolták. Úgy érveltek, hogy az Anglo második szerkezetátalakítási tervének benyújtása óta romlottak az Anglo finanszírozásának feltételei és az állam (a szuverén hatalom) közmegítélése, míg a NAMA-ra átruházott kölcsönök leszámítolása és a NAMA-ra át nem ruházott hitelállományt érő veszteségek a vártnál magasabbak.

2.2.4.   Az INBS szerkezetátalakítási terve

| (44) | Az INBS-re vonatkozó szerkezetátalakítási tervet 2010. június 22-én nyújtották be a Bizottsághoz. Az INBS első feltőkésítéséről szóló határozatban előírtakkal összhangban a szerkezetátalakítási terv több lehetőséget is megvizsgált a bank számára: i. szerkezetátalakítás és az üzleti tevékenység folytatása a bank 2013 körüli értékesítésének céljával; ii. azonnali felszámolás; vagy iii. 2020-ig tartó fokozatos felszámolás. A szükséges állami támogatás összege – a terv benyújtásakor már kifizetett 2,7 milliárd EUR-n felül – az értékesítés esetében volt a legalacsonyabb. |
| --- | --- |

(44)

Az INBS-re vonatkozó szerkezetátalakítási tervet 2010. június 22-én nyújtották be a Bizottsághoz. Az INBS első feltőkésítéséről szóló határozatban előírtakkal összhangban a szerkezetátalakítási terv több lehetőséget is megvizsgált a bank számára: i. szerkezetátalakítás és az üzleti tevékenység folytatása a bank 2013 körüli értékesítésének céljával; ii. azonnali felszámolás; vagy iii. 2020-ig tartó fokozatos felszámolás. A szükséges állami támogatás összege – a terv benyújtásakor már kifizetett 2,7 milliárd EUR-n felül – az értékesítés esetében volt a legalacsonyabb.

| (45) | Az értékesítés előkészítése során az INBS a tervek szerint kisméretű takarékpénztárrá és hitelintézetté alakulna át. Meglévő kereskedelmi hitelportfóliójának jelentős részét átruházná a NAMA-ra, kereskedelmi hitelezési tevékenységét felszámolná és ügyfeleinek csak lakossági jelzálogkölcsönöket, illetve megtakarítási számlákat kínálna. |
| --- | --- |

(45)

Az értékesítés előkészítése során az INBS a tervek szerint kisméretű takarékpénztárrá és hitelintézetté alakulna át. Meglévő kereskedelmi hitelportfóliójának jelentős részét átruházná a NAMA-ra, kereskedelmi hitelezési tevékenységét felszámolná és ügyfeleinek csak lakossági jelzálogkölcsönöket, illetve megtakarítási számlákat kínálna.

| (46) | Az INBS szerkezetátalakítási terve nem javasolt a támogatás versenytorzító hatását enyhítő konkrét intézkedést. |
| --- | --- |

(46)

Az INBS szerkezetátalakítási terve nem javasolt a támogatás versenytorzító hatását enyhítő konkrét intézkedést.

2.3.   Az Anglo és az INBS közös szerkezetátalakítási terve

2.3.1.   A közös szerkezetátalakítási terv bemutatása

| (47) | Írország 2011. január 31-én benyújtotta a Bizottságnak az Anglo és az INBS közös szerkezetátalakítási és szanálási tervét. A közös szerkezetátalakítási terv az Anglo és az INBS betéti állományainak értékesítését követően a két bank egyetlen engedéllyel rendelkező, teljes körűen szabályozott és állami tulajdonú jogalannyá történő egyesítését irányozza elő (a továbbiakban: az egyesített jogalany). Az egyesülést követő közös induló mérleg összege [60–70] milliárd EUR lesz. |
| --- | --- |

(47)

Írország 2011. január 31-én benyújtotta a Bizottságnak az Anglo és az INBS közös szerkezetátalakítási és szanálási tervét. A közös szerkezetátalakítási terv az Anglo és az INBS betéti állományainak értékesítését követően a két bank egyetlen engedéllyel rendelkező, teljes körűen szabályozott és állami tulajdonú jogalannyá történő egyesítését irányozza elő (a továbbiakban: az egyesített jogalany). Az egyesülést követő közös induló mérleg összege [60–70] milliárd EUR lesz.

| (48) | Az egyesített jogalany: i. visszaváltások és értékesítések formájában tíz év alatt elvégzi az Anglo kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó továbbvitt hitelállományának szanálását; ii. [...] év alatt elvégzi az INBS lakossági jelzálogkölcsön-állományának szanálását; és iii. a(z) [...]-ra/-re támaszkodik. Az egyesített bank csak kis mennyiségű betétet kezel majd, és nem kezd új hitelezési vagy egyéb tevékenységbe. |
| --- | --- |

(48)

Az egyesített jogalany: i. visszaváltások és értékesítések formájában tíz év alatt elvégzi az Anglo kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó továbbvitt hitelállományának szanálását; ii. [...] év alatt elvégzi az INBS lakossági jelzálogkölcsön-állományának szanálását; és iii. a(z) [...]-ra/-re támaszkodik. Az egyesített bank csak kis mennyiségű betétet kezel majd, és nem kezd új hitelezési vagy egyéb tevékenységbe.

| (49) | Az Anglo és az INBS feltőkésítéséhez használt különböző váltókat az egyesített jogalany fogja birtokolni. Valamennyi váltót kiegyenlítik teljesítési ütemezésüknek megfelelően (19). [...]. Az egyesített jogalany ezenfelül kis mennyiségű alárendelt kölcsönnel is rendelkezni fog akkora összegig, amelyet a későbbi kötelezettségkezelési eljárások keretében nem tud visszavásárolni. |
| --- | --- |

(49)

Az Anglo és az INBS feltőkésítéséhez használt különböző váltókat az egyesített jogalany fogja birtokolni. Valamennyi váltót kiegyenlítik teljesítési ütemezésüknek megfelelően (19). [...]. Az egyesített jogalany ezenfelül kis mennyiségű alárendelt kölcsönnel is rendelkezni fog akkora összegig, amelyet a későbbi kötelezettségkezelési eljárások keretében nem tud visszavásárolni.

| (50) | A javasolt közös szerkezetátalakítási terv célja az új hitelezésből eredő további veszteségek kockázatának elkerülése, a hitelállományok szanálásának eredményes lebonyolítása és az állami támogatási követelmények minimális szinten tartása. A két hitelállomány egyetlen egyesített jogalany keretében történő szanálása a képességek, az infrastruktúra és a folyamatok közötti szinergiákat tesz lehetővé. |
| --- | --- |

(50)

A javasolt közös szerkezetátalakítási terv célja az új hitelezésből eredő további veszteségek kockázatának elkerülése, a hitelállományok szanálásának eredményes lebonyolítása és az állami támogatási követelmények minimális szinten tartása. A két hitelállomány egyetlen egyesített jogalany keretében történő szanálása a képességek, az infrastruktúra és a folyamatok közötti szinergiákat tesz lehetővé.

2.3.1.1.   Betétek

| (51) | A támogatási programmal összhangban Írország vállalta, hogy az Anglo és az INBS betéteit (amelyek a mérleg forrásoldalán szerepelnek) és NAMA-kötvényeit (amelyek a mérleg eszközoldalán szerepelnek) még az egyesítés előtt nyílt eljárás keretében életképes intézetekre ruházza át. A NAMA-kötvényeket és betéteket tartalmazó csomagra ajánlati felhívást írtak ki. A két intézet kb. 12,2 milliárd EUR értékű betéteinek és a NAMA kb. 15,9 milliárd EUR értékű kötvényeinek értékesítése (20)2011. február 24-én fejeződött be. |
| --- | --- |

(51)

A támogatási programmal összhangban Írország vállalta, hogy az Anglo és az INBS betéteit (amelyek a mérleg forrásoldalán szerepelnek) és NAMA-kötvényeit (amelyek a mérleg eszközoldalán szerepelnek) még az egyesítés előtt nyílt eljárás keretében életképes intézetekre ruházza át. A NAMA-kötvényeket és betéteket tartalmazó csomagra ajánlati felhívást írtak ki. A két intézet kb. 12,2 milliárd EUR értékű betéteinek és a NAMA kb. 15,9 milliárd EUR értékű kötvényeinek értékesítése (20)2011. február 24-én fejeződött be.

| (52) | Az Anglo korábbi szerkezetátalakítási terveitől eltérően az egyesített jogalany elvben nem a kezelt betétekből finanszírozza majd eszközeit, hanem kivonul a betétpiacról. |
| --- | --- |

(52)

Az Anglo korábbi szerkezetátalakítási terveitől eltérően az egyesített jogalany elvben nem a kezelt betétekből finanszírozza majd eszközeit, hanem kivonul a betétpiacról.

| (53) | A kötelezettségvállalásokkal összhangban azonban (lásd a 2.2.5.1. szakaszt) az egyesített jogalany jogosult lesz megtartani kis mennyiségű vállalati betétet, több vállalati intézmény számára nyújtott kölcsönök fedezeteként (fedezettel rendelkező továbbvitt eszközök vagy kölcsönszámlákhoz kapcsolódó betétek). A közös szerkezetátalakítási terv feltételezése szerint az egyesülés időpontjában legfeljebb 1 milliárd EUR összegű betéttel kell számolni. |
| --- | --- |

(53)

A kötelezettségvállalásokkal összhangban azonban (lásd a 2.2.5.1. szakaszt) az egyesített jogalany jogosult lesz megtartani kis mennyiségű vállalati betétet, több vállalati intézmény számára nyújtott kölcsönök fedezeteként (fedezettel rendelkező továbbvitt eszközök vagy kölcsönszámlákhoz kapcsolódó betétek). A közös szerkezetátalakítási terv feltételezése szerint az egyesülés időpontjában legfeljebb 1 milliárd EUR összegű betéttel kell számolni.

2.3.1.2.   Finanszírozás

| (54) | A közös szerkezetátalakítási terv a következő feltevéseken alapszik:






  i. | [...] |
| --- | --- | --- |

(54)

A közös szerkezetátalakítási terv a következő feltevéseken alapszik:

i.

[...]

| ii. | A meglévő [...] milliárd EUR összegű nagykereskedelmi finanszírozás a létező ütemezésnek megfelelően (többségében négy éven belül) esedékes, [...]. |
| --- | --- |

ii.

A meglévő [...] milliárd EUR összegű nagykereskedelmi finanszírozás a létező ütemezésnek megfelelően (többségében négy éven belül) esedékes, [...].

2.3.1.3.   Garanciák

| (55) | Az egyesített jogalany számára az alábbi kockázatokra kiterjedő átfogó állami garanciacsomagra van szükség (lásd még a (69) preambulumbekezdést):






  i. | a kintlévő betétekre és kötvényekre vonatkozó állami garancia. Erre a garanciára a közös szerkezetátalakítási terv teljes időtartama alatt szükség lesz, és azt jelenleg a tartalékköteles forrásokra vonatkozó garanciaprogram (a továbbiakban: az ELG program) keretében nyújtják. Az ELG program megszűnését követően a garanciát eseti alapon kell biztosítani; |
| --- | --- | --- |

(55)

Az egyesített jogalany számára az alábbi kockázatokra kiterjedő átfogó állami garanciacsomagra van szükség (lásd még a (69) preambulumbekezdést):

i.

a kintlévő betétekre és kötvényekre vonatkozó állami garancia. Erre a garanciára a közös szerkezetátalakítási terv teljes időtartama alatt szükség lesz, és azt jelenleg a tartalékköteles forrásokra vonatkozó garanciaprogram (a továbbiakban: az ELG program) keretében nyújtják. Az ELG program megszűnését követően a garanciát eseti alapon kell biztosítani;

| ii. | az Anglo/INBS-nek nyújtott rendkívüli likviditási segítségnyújtás fedezetlen részére az Ír Központi Bank (CBI) javára nyújtott állami garancia, amely lehetővé tenné az egyesített jogalany számára, hogy igény szerint hívja le a központi banki támogatást/rendkívüli likviditási segítségnyújtást [...]; |
| --- | --- |

ii.

az Anglo/INBS-nek nyújtott rendkívüli likviditási segítségnyújtás fedezetlen részére az Ír Központi Bank (CBI) javára nyújtott állami garancia, amely lehetővé tenné az egyesített jogalany számára, hogy igény szerint hívja le a központi banki támogatást/rendkívüli likviditási segítségnyújtást [...];

| iii. | egyes forrásokra vonatkozó állami garancia a mérlegen kívüli ügyletei, szolgáltatásai és ügyleti képességei tekintetében [...] (21). |
| --- | --- |

iii.

egyes forrásokra vonatkozó állami garancia a mérlegen kívüli ügyletei, szolgáltatásai és ügyleti képességei tekintetében [...] (21).

| (56) | A közös szerkezetátalakítási terv keretében az egyesített jogalany az ELG program időtartama során a betétekre vonatkozó garanciák (50 bázispont), illetve a már garanciával fedezett kötvényállományokra vonatkozó garanciák kivételével (ezekért az ELG program időtartama során esedékességükig 95–125 bázispont értékű díjat fizetnek) nem fizet ellentételezést az állami garanciákért. |
| --- | --- |

(56)

A közös szerkezetátalakítási terv keretében az egyesített jogalany az ELG program időtartama során a betétekre vonatkozó garanciák (50 bázispont), illetve a már garanciával fedezett kötvényállományokra vonatkozó garanciák kivételével (ezekért az ELG program időtartama során esedékességükig 95–125 bázispont értékű díjat fizetnek) nem fizet ellentételezést az állami garanciákért.

2.3.1.4.   Tőke

| (57) | Alaphelyzetben a közös szerkezetátalakítási terv feltevése szerint az eddig ténylegesen kifizetett tőkeinjekción, azaz 34,7 milliárd EUR-n felül (29,3 milliárd EUR az Anglo számára és 5,4 milliárd EUR az INBS számára) további tőkére nem lesz szükség (22). Ezek az Anglo megmentéséről szóló négy határozat és az INBS megmentéséről szóló két határozat értelmében már jóváhagyott összegek (23). A közös szerkezetátalakítási terv jelzi, hogy a stresszforgatókönyv szerint (mindenekelőtt fokozott értékvesztés vagy az elidegenített hiteleket érő veszteség esetében) a tőkekövetelmény akár 38 milliárd EUR-ra is emelkedhet, ami a terv időtartama (azaz tíz év) alatt 3,3 milliárd EUR további tőkét [...]. Az elidegenített hiteleket érintő fokozott értékvesztés és nagyobb veszteségek kockázatán túl a közös szerkezetátalakítási terv több olyan további kockázatot is meghatároz, amelyek stresszhelyzetben szükségessé tennék, hogy az egyesített jogalany igénybe vegye a(z) [...] 3,3 milliárd EUR összegű tőkét. |
| --- | --- |

(57)

Alaphelyzetben a közös szerkezetátalakítási terv feltevése szerint az eddig ténylegesen kifizetett tőkeinjekción, azaz 34,7 milliárd EUR-n felül (29,3 milliárd EUR az Anglo számára és 5,4 milliárd EUR az INBS számára) további tőkére nem lesz szükség (22). Ezek az Anglo megmentéséről szóló négy határozat és az INBS megmentéséről szóló két határozat értelmében már jóváhagyott összegek (23). A közös szerkezetátalakítási terv jelzi, hogy a stresszforgatókönyv szerint (mindenekelőtt fokozott értékvesztés vagy az elidegenített hiteleket érő veszteség esetében) a tőkekövetelmény akár 38 milliárd EUR-ra is emelkedhet, ami a terv időtartama (azaz tíz év) alatt 3,3 milliárd EUR további tőkét [...]. Az elidegenített hiteleket érintő fokozott értékvesztés és nagyobb veszteségek kockázatán túl a közös szerkezetátalakítási terv több olyan további kockázatot is meghatároz, amelyek stresszhelyzetben szükségessé tennék, hogy az egyesített jogalany igénybe vegye a(z) [...] 3,3 milliárd EUR összegű tőkét.

2.3.1.5.   A közös szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódó további fő kockázatok

| (58) | A közös szerkezetátalakítási terv először is a finanszírozási költségek növekedésének kockázatát, valamint árfolyamkockázatot határoz meg [...] (24). Az egyesített jogalanynak az egyesülés időpontjában körülbelül [...] összegű központi banki támogatásra lesz szüksége. Ez a finanszírozási szükséglete fokozatosan [...]-ra csökkenne. Amennyiben az előre jelzett mértékű és időtartamú központi banki finanszírozásra nincs lehetőség (25), az egyesített jogalanynak, ha van ilyen, más, esetlegesen költségesebb finanszírozási forrásokra kell támaszkodnia. |
| --- | --- |

(58)

A közös szerkezetátalakítási terv először is a finanszírozási költségek növekedésének kockázatát, valamint árfolyamkockázatot határoz meg [...] (24). Az egyesített jogalanynak az egyesülés időpontjában körülbelül [...] összegű központi banki támogatásra lesz szüksége. Ez a finanszírozási szükséglete fokozatosan [...]-ra csökkenne. Amennyiben az előre jelzett mértékű és időtartamú központi banki finanszírozásra nincs lehetőség (25), az egyesített jogalanynak, ha van ilyen, más, esetlegesen költségesebb finanszírozási forrásokra kell támaszkodnia.

| (59) | Ezenfelül az egyesített jogalany egyes eszközei rögzített kamatlábú, hosszú lejáratú eszközök (jellemzően váltók), amelyeket rendkívül rövid távú forrásokból finanszíroznak [...]. |
| --- | --- |

(59)

Ezenfelül az egyesített jogalany egyes eszközei rögzített kamatlábú, hosszú lejáratú eszközök (jellemzően váltók), amelyeket rendkívül rövid távú forrásokból finanszíroznak [...].

| (60) | [...]. |
| --- | --- |

(60)

[...].

| (61) | A közös szerkezetátalakítási terv továbbá felhívja a figyelmet azokra a kockázatokra, amelyek az egyesített jogalany által a szanálási folyamat során történő folyamatos üzletvezetés tekintetében tapasztalt nehézségekhez kapcsolódnak [...]. Végül, az egyesítés nyomán megnőhetnek a működési kockázatok, ami további tőkeinjekciót tehet szükségessé. |
| --- | --- |

(61)

A közös szerkezetátalakítási terv továbbá felhívja a figyelmet azokra a kockázatokra, amelyek az egyesített jogalany által a szanálási folyamat során történő folyamatos üzletvezetés tekintetében tapasztalt nehézségekhez kapcsolódnak [...]. Végül, az egyesítés nyomán megnőhetnek a működési kockázatok, ami további tőkeinjekciót tehet szükségessé.

| (62) | Az említett kockázatok tényleges megjelenésének valószínűségét nehéz megítélni. A stresszhelyzeti forgatókönyv szerinti várható tőkeszükségletek ezeket a kockázatokat és bizonytalanságokat nem foglalják magukban. |
| --- | --- |

(62)

Az említett kockázatok tényleges megjelenésének valószínűségét nehéz megítélni. A stresszhelyzeti forgatókönyv szerinti várható tőkeszükségletek ezeket a kockázatokat és bizonytalanságokat nem foglalják magukban.

2.3.2.   A kötelezettségvállalások

| (63) | Írország az egyesített jogalannyal kapcsolatban több kötelezettségvállalást tett elsősorban annak érdekében, hogy enyhítse az Anglo és az INBS javára nyújtott állami támogatás versenytorzító hatását. E kötelezettségvállalások maradéktalanul megtalálhatók e határozat I. mellékletében. A határozat alkalmazásában a Bizottság a (63)–(66) preambulumbekezdésben nem kimerítő összefoglalást ad a kötelezettségvállalásokról.






  i. | A kötelezettségvállalások időtartama. Eltérő rendelkezés hiányában az Írország által tett kötelezettségvállalások az egyesített jogalany eszközei szanálásának befejezéséig érvényesek és alkalmazandók, a váltókat is beleértve. |
| --- | --- | --- |

(63)

Írország az egyesített jogalannyal kapcsolatban több kötelezettségvállalást tett elsősorban annak érdekében, hogy enyhítse az Anglo és az INBS javára nyújtott állami támogatás versenytorzító hatását. E kötelezettségvállalások maradéktalanul megtalálhatók e határozat I. mellékletében. A határozat alkalmazásában a Bizottság a (63)–(66) preambulumbekezdésben nem kimerítő összefoglalást ad a kötelezettségvállalásokról.

i.

A kötelezettségvállalások időtartama. Eltérő rendelkezés hiányában az Írország által tett kötelezettségvállalások az egyesített jogalany eszközei szanálásának befejezéséig érvényesek és alkalmazandók, a váltókat is beleértve.

| ii. | Az új tevékenységek folytatásának és az új piacokra történő belépés tilalma: Az egyesített jogalany nem kezd új tevékenységbe és nem lép be új piacokra, azaz kizárólag az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállománya szanálásának kezeléséhez szükséges tevékenységet végez (ideértve adott esetben a hiteleknek a megtérülési érték maximalizálását célzó értékesítését). Az egyesített jogalany különösen csak a hitelportfóliók szanálásához szükséges mértékben tartja meg és használja banki engedélyét, és annak alapján nem kezd új tevékenységbe [...]. |
| --- | --- |

ii.

Az új tevékenységek folytatásának és az új piacokra történő belépés tilalma: Az egyesített jogalany nem kezd új tevékenységbe és nem lép be új piacokra, azaz kizárólag az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállománya szanálásának kezeléséhez szükséges tevékenységet végez (ideértve adott esetben a hiteleknek a megtérülési érték maximalizálását célzó értékesítését). Az egyesített jogalany különösen csak a hitelportfóliók szanálásához szükséges mértékben tartja meg és használja banki engedélyét, és annak alapján nem kezd új tevékenységbe [...].

| iii. | Meglévő eszközök kezelése: Az egyesített jogalany úgy gazdálkodik meglévő kereskedelmi eszközeivel, hogy a rendes kereskedelmi gyakorlatnak megfelelően maximalizálja azok nettó jelenértékét (a továbbiakban: NPV). Különösen, amennyiben egy ügyfél nem tudja teljesíteni a rá vonatkozó hitelfeltételeket, az egyesített jogalany azokat csak akkor módosítja, ha az ilyen átütemezés a hitel nettó jelenértékének növekedésével jár (azaz ha az átütemezés nyomán várható pénzforgalom nettó jelenértéke magasabb, mint a felszámolásból várható pénzforgalom NPV-je). Összefoglalva, az egyesített jogalany úgy kezeli kereskedelmi eszközeinek portfólióját, ahogyan hasonló állomány szanálása esetén egy magán eszközkezelő tenné.
  Az egyesített jogalany jelzálogeszközeire értelemszerűen a kereskedelmi eszközökre vonatkozókkal megegyező kötelezettségek alkalmazandók. |
| --- | --- |

iii.

Meglévő eszközök kezelése: Az egyesített jogalany úgy gazdálkodik meglévő kereskedelmi eszközeivel, hogy a rendes kereskedelmi gyakorlatnak megfelelően maximalizálja azok nettó jelenértékét (a továbbiakban: NPV). Különösen, amennyiben egy ügyfél nem tudja teljesíteni a rá vonatkozó hitelfeltételeket, az egyesített jogalany azokat csak akkor módosítja, ha az ilyen átütemezés a hitel nettó jelenértékének növekedésével jár (azaz ha az átütemezés nyomán várható pénzforgalom nettó jelenértéke magasabb, mint a felszámolásból várható pénzforgalom NPV-je). Összefoglalva, az egyesített jogalany úgy kezeli kereskedelmi eszközeinek portfólióját, ahogyan hasonló állomány szanálása esetén egy magán eszközkezelő tenné.

Az egyesített jogalany jelzálogeszközeire értelemszerűen a kereskedelmi eszközökre vonatkozókkal megegyező kötelezettségek alkalmazandók.

| iv. | Felvásárlási tilalom: Az egyesített jogalany nem vásárol fel más vállalatokat, illetve nem vásárol azokban részesedést, kivéve, ha ezt a Bizottság előzetesen jóváhagyja. |
| --- | --- |

iv.

Felvásárlási tilalom: Az egyesített jogalany nem vásárol fel más vállalatokat, illetve nem vásárol azokban részesedést, kivéve, ha ezt a Bizottság előzetesen jóváhagyja.

| v. | A kamatszelvények kifizetésének és az alárendelt kölcsöneszközökre és hibrid tőkeeszközökre vonatkozó vételi jog gyakorlásának tilalma: Az egyesített jogalany – ilyen jogi kötelezettség hiányában – nem fizet ki kamatszelvényeket és nem gyakorolja az alárendelt kölcsöneszközökre és hibrid tőkeeszközökre vonatkozó vételi jogot. |
| --- | --- |

v.

A kamatszelvények kifizetésének és az alárendelt kölcsöneszközökre és hibrid tőkeeszközökre vonatkozó vételi jog gyakorlásának tilalma: Az egyesített jogalany – ilyen jogi kötelezettség hiányában – nem fizet ki kamatszelvényeket és nem gyakorolja az alárendelt kölcsöneszközökre és hibrid tőkeeszközökre vonatkozó vételi jogot.

| vi. | Új hitelek korlátozása: Az egyesített jogalany kereskedelmi hiteleinek nettó állománya a tervidőszak minden egyes évében legfeljebb [...]-val haladhatja meg a közös szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzést. A jelzáloghitel-állomány esetében az egyesített jogalany a további előlegeket a szerződésben lekötött összegekre és a meglévő jelzálogeszközök átütemezésének keretében felmerülő összegekre korlátozza. A további jelzáloghitel-előlegek teljes összegének felső határa a 2011. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakra vonatkozóan [...], azt követően pedig évente [...]. |
| --- | --- |

vi.

Új hitelek korlátozása: Az egyesített jogalany kereskedelmi hiteleinek nettó állománya a tervidőszak minden egyes évében legfeljebb [...]-val haladhatja meg a közös szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzést. A jelzáloghitel-állomány esetében az egyesített jogalany a további előlegeket a szerződésben lekötött összegekre és a meglévő jelzálogeszközök átütemezésének keretében felmerülő összegekre korlátozza. A további jelzáloghitel-előlegek teljes összegének felső határa a 2011. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakra vonatkozóan [...], azt követően pedig évente [...].

| vii. | Ezenfelül a kereskedelmi hitelállományra az alábbi hitelezési kötelezettségvállalások is alkalmazandók:






  a) | Szerződésben lekötött, de még kifizetetlen összegek: Az egyesített jogalany a szerződésben lekötött, de még kifizetetlen hiteleszközök keretében forrásokat előlegezhet meg. Ugyanakkor az ilyen kifizetéseknek a közös szerkezetátalakítási terv teljes időszakára vetített kumulált összege az egyesített jogalany hitelállománya tekintetében nem haladhatja meg a(z) [...]-t. |
| --- | --- | --- |

vii.

Ezenfelül a kereskedelmi hitelállományra az alábbi hitelezési kötelezettségvállalások is alkalmazandók:

a)

Szerződésben lekötött, de még kifizetetlen összegek: Az egyesített jogalany a szerződésben lekötött, de még kifizetetlen hiteleszközök keretében forrásokat előlegezhet meg. Ugyanakkor az ilyen kifizetéseknek a közös szerkezetátalakítási terv teljes időszakára vetített kumulált összege az egyesített jogalany hitelállománya tekintetében nem haladhatja meg a(z) [...]-t.

| b) | Kiegészítő finanszírozás meglévő hitelfelvevők részére: Az egyesített jogalany nem nyújthat olyan kiegészítő finanszírozást, amely a közös szerkezetátalakítási terv jóváhagyásának időpontjában nem képezte szerződéses kötelezettség tárgyát (a ii. pontban említett kötelezettségvállalással összhangban).
  E tilalom alóli kivételként az egyesített jogalany meglévő szabályozói csoportok javára kisebb kiegészítő összegeket biztosíthat, ha ez megfelel a iii. pontban említett kötelezettségvállalásnak.






  — | Szigorú követelmény a hitelfedezet értékének megőrzése (például a fedezet fenntartásának, a biztosításnak, az adónak, a biztosítékoknak, a fizetésképtelenségnek vagy a jogi eljárási költségeknek a finanszírozására), vagy |
| --- | --- | --- |

b)

Kiegészítő finanszírozás meglévő hitelfelvevők részére: Az egyesített jogalany nem nyújthat olyan kiegészítő finanszírozást, amely a közös szerkezetátalakítási terv jóváhagyásának időpontjában nem képezte szerződéses kötelezettség tárgyát (a ii. pontban említett kötelezettségvállalással összhangban).

E tilalom alóli kivételként az egyesített jogalany meglévő szabályozói csoportok javára kisebb kiegészítő összegeket biztosíthat, ha ez megfelel a iii. pontban említett kötelezettségvállalásnak.

—

Szigorú követelmény a hitelfedezet értékének megőrzése (például a fedezet fenntartásának, a biztosításnak, az adónak, a biztosítékoknak, a fizetésképtelenségnek vagy a jogi eljárási költségeknek a finanszírozására), vagy

| — | az más módon kapcsolódik a hitel vagy más eszköz NPV-alapú várható megtérülési értékének növeléséhez (például a létfontosságú befektetésekhez szükséges működő tőke megteremtése vagy az alapvető tevékenység likviditási szükségleteinek teljesítése). |
| --- | --- |

—

az más módon kapcsolódik a hitel vagy más eszköz NPV-alapú várható megtérülési értékének növeléséhez (például a létfontosságú befektetésekhez szükséges működő tőke megteremtése vagy az alapvető tevékenység likviditási szükségleteinek teljesítése).

| — | Az egyesített jogalany csak az alábbi esetekben biztosíthat ilyen kiegészítő finanszírozást:







  — | ha a szóban forgó nettó kitettség kevesebb mint [...], a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a nettó kitettség [...]-át, |
| --- | --- | --- |

—

Az egyesített jogalany csak az alábbi esetekben biztosíthat ilyen kiegészítő finanszírozást:

—

ha a szóban forgó nettó kitettség kevesebb mint [...], a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a nettó kitettség [...]-át,

| — | ha a szóban forgó nettó kitettség értéke [...] és [...] közötti, a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a(z) [...]-t, |
| --- | --- |

—

ha a szóban forgó nettó kitettség értéke [...] és [...] közötti, a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a(z) [...]-t,

| — | ha a szóban forgó nettó kitettség több mint [...], a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a nettó kitettség [...]-át. |
| --- | --- |

—

ha a szóban forgó nettó kitettség több mint [...], a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a nettó kitettség [...]-át.

| c) | Új hitelfelvevők: Az egyesített jogalany csak az alábbi feltételek teljesülése esetén hitelezhet új hitelfelvevőnek (vagy hitelfelvevői csoportnak, azaz „szabályozói csoportnak”):






  — | a nyereséget meglévő hitelfelvevő vagy szabályozói csoport kitettségének csökkentésére fordítják, |
| --- | --- | --- |

c)

Új hitelfelvevők: Az egyesített jogalany csak az alábbi feltételek teljesülése esetén hitelezhet új hitelfelvevőnek (vagy hitelfelvevői csoportnak, azaz „szabályozói csoportnak”):

—

a nyereséget meglévő hitelfelvevő vagy szabályozói csoport kitettségének csökkentésére fordítják,

| — | az ügylet összességében véve nem növeli az egyesített jogalany teljes nettó kitettségét, |
| --- | --- |

—

az ügylet összességében véve nem növeli az egyesített jogalany teljes nettó kitettségét,

| — | az új hitelek más szerkezetátalakítási vagy lefoglalási stratégiákkal összehasonlítva javítják (az NPV-ben kifejezett) várható megtérülési értéket, és |
| --- | --- |

—

az új hitelek más szerkezetátalakítási vagy lefoglalási stratégiákkal összehasonlítva javítják (az NPV-ben kifejezett) várható megtérülési értéket, és

| — | nincs kamattőkésítés („kamatfelgöngyölítés”). |
| --- | --- |

—

nincs kamattőkésítés („kamatfelgöngyölítés”).

| viii. | A jelzáloghitel-állományra vonatkozó egyedi hitelezési kötelezettségvállalások. Az egyesített jogalany nem nyújthat olyan finanszírozást, amelynek biztosítására a közös szerkezetátalakítási terv jóváhagyásának időpontjában szerződéses rendelkezés nem kötelezi. A szabály alóli kivételként az egyesített jogalany – amennyiben a hitelegyenleg meghaladja a jelzáloggal terhelt ingatlan értékét – elősegítheti annak ingatlanértékesítéssel történő visszaváltását úgy, hogy kiegészítő finanszírozást nyújt az eladónak és ezáltal lehetővé teszi a hátralékos egyenleg rendezését, feltéve, hogy a finanszírozás biztosítása összhangban áll a iii. pontban foglalt kötelezettségvállalással. |
| --- | --- |

viii.

A jelzáloghitel-állományra vonatkozó egyedi hitelezési kötelezettségvállalások. Az egyesített jogalany nem nyújthat olyan finanszírozást, amelynek biztosítására a közös szerkezetátalakítási terv jóváhagyásának időpontjában szerződéses rendelkezés nem kötelezi. A szabály alóli kivételként az egyesített jogalany – amennyiben a hitelegyenleg meghaladja a jelzáloggal terhelt ingatlan értékét – elősegítheti annak ingatlanértékesítéssel történő visszaváltását úgy, hogy kiegészítő finanszírozást nyújt az eladónak és ezáltal lehetővé teszi a hátralékos egyenleg rendezését, feltéve, hogy a finanszírozás biztosítása összhangban áll a iii. pontban foglalt kötelezettségvállalással.

| ix. | A nemzeti érdeket szolgáló további kivételek. Rendkívüli esetben, és ha ez nemzeti érdeket szolgál, Írország dönthet úgy, hogy az NPV-ben kifejezett várható megtérülési érték növeléséhez további kivételekre van szükség a vii. és viii. pontban felsorolt hitelnyújtási korlátozások alól. Az ilyen döntéseket a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

ix.

A nemzeti érdeket szolgáló további kivételek. Rendkívüli esetben, és ha ez nemzeti érdeket szolgál, Írország dönthet úgy, hogy az NPV-ben kifejezett várható megtérülési érték növeléséhez további kivételekre van szükség a vii. és viii. pontban felsorolt hitelnyújtási korlátozások alól. Az ilyen döntéseket a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia.

| x. | Betétek – az Anglo és az INBS betéteinek átruházása. Az Anglo és az INBS továbbvitt betéteinek átruházását követően az átruházásra fel nem kínált bizonyos betét- és számlacsoportok az egyesített jogalany tulajdonában maradnak. Az egyesülés időpontjában meglévő ügyfelek betéteinek teljes összege semmikor nem haladhatja meg a(z) [...] milliárd EUR-t. Az egyesített jogalany nagyjából a teljes nettó hitelállomány szanálásával megegyező ütemben csökkenti betéteit. Ezenfelül az egyesített jogalany betétállománya mindenkor legfeljebb 200 millió EUR-val haladhatja meg a közös szerkezetátalakítási tervben előre jelzett összeget. Az egyesített jogalany tulajdonában maradó betétcsoportok felsorolását az alábbi a)–h) pont tartalmazza:






  a) | Az Anglo és az INBS továbbvitt betéteinek életképes intézetekre történő átruházásakor az Anglo vagy az INBS, illetve azok valamely leányvállalata által vagy nevében kezelt betétek, az Anglo Man-szigeti leányvállalatának kivételével. |
| --- | --- | --- |

x.

Betétek – az Anglo és az INBS betéteinek átruházása. Az Anglo és az INBS továbbvitt betéteinek átruházását követően az átruházásra fel nem kínált bizonyos betét- és számlacsoportok az egyesített jogalany tulajdonában maradnak. Az egyesülés időpontjában meglévő ügyfelek betéteinek teljes összege semmikor nem haladhatja meg a(z) [...] milliárd EUR-t. Az egyesített jogalany nagyjából a teljes nettó hitelállomány szanálásával megegyező ütemben csökkenti betéteit. Ezenfelül az egyesített jogalany betétállománya mindenkor legfeljebb 200 millió EUR-val haladhatja meg a közös szerkezetátalakítási tervben előre jelzett összeget. Az egyesített jogalany tulajdonában maradó betétcsoportok felsorolását az alábbi a)–h) pont tartalmazza:

a)

Az Anglo és az INBS továbbvitt betéteinek életképes intézetekre történő átruházásakor az Anglo vagy az INBS, illetve azok valamely leányvállalata által vagy nevében kezelt betétek, az Anglo Man-szigeti leányvállalatának kivételével.

| b) | Az Anglo és az INBS betéteinek két másik ír bankra történő átruházásának időpontjában (26) az Anglo vagy az INBS egyik szabályozói csoportjához vagy kamatkövető kötvényszámlákhoz kapcsolódó vagy járulékos, fedezettel rendelkező számlák (az Anglo vagy az INBS vagy bármely más személy javára) és betétek. |
| --- | --- |

b)

Az Anglo és az INBS betéteinek két másik ír bankra történő átruházásának időpontjában (26) az Anglo vagy az INBS egyik szabályozói csoportjához vagy kamatkövető kötvényszámlákhoz kapcsolódó vagy járulékos, fedezettel rendelkező számlák (az Anglo vagy az INBS vagy bármely más személy javára) és betétek.

| c) | A betétek átruházásának időpontjában eurótól, amerikai dollártól (USD) vagy font sterlingtől (GBP) eltérő fizetőeszközben elhelyezett betétek. Ezeket lejáratuk után nem pótolják. |
| --- | --- |

c)

A betétek átruházásának időpontjában eurótól, amerikai dollártól (USD) vagy font sterlingtől (GBP) eltérő fizetőeszközben elhelyezett betétek. Ezeket lejáratuk után nem pótolják.

| d) | Jersey, a németországi Düsseldorf vagy az ausztriai Bécs fiókvállalataiban elhelyezett vagy könyvelt betétek. Ezeket lejáratuk után nem pótolják. |
| --- | --- |

d)

Jersey, a németországi Düsseldorf vagy az ausztriai Bécs fiókvállalataiban elhelyezett vagy könyvelt betétek. Ezeket lejáratuk után nem pótolják.

| e) | Bármely negatív egyenleggel rendelkező számla. |
| --- | --- |

e)

Bármely negatív egyenleggel rendelkező számla.

| f) | Belső ellenőrzési számlák. |
| --- | --- |

f)

Belső ellenőrzési számlák.

| g) | Olyan számlák, amelyek esetében a számla vagy a számlához köthető ügyfél valamely rendőrségi, csalás elleni vagy vizsgálati hatóság vizsgálatára vonatkozó bejelentés tárgyát képezte. |
| --- | --- |

g)

Olyan számlák, amelyek esetében a számla vagy a számlához köthető ügyfél valamely rendőrségi, csalás elleni vagy vizsgálati hatóság vizsgálatára vonatkozó bejelentés tárgyát képezte.

| h) | Az átruházó elszámolásában „[...]” fiókvállalat szerint azonosított számlák. |
| --- | --- |

h)

Az átruházó elszámolásában „[...]” fiókvállalat szerint azonosított számlák.

| xi. | Ellenőrző megbízott: Az egyesített jogalany a Bizottság jóváhagyásával ellenőrző megbízottat jelöl ki, aki ellenőrzi az egyesített jogalany I. mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásoknak való megfelelését. Az ellenőrző megbízottat hároméves időszakra nevezik ki. |
| --- | --- |

xi.

Ellenőrző megbízott: Az egyesített jogalany a Bizottság jóváhagyásával ellenőrző megbízottat jelöl ki, aki ellenőrzi az egyesített jogalany I. mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásoknak való megfelelését. Az ellenőrző megbízottat hároméves időszakra nevezik ki.

| (64) | Írország gondoskodik arról, hogy az egyesített jogalany eleget tegyen az I. mellékletben szereplő kötelezettségvállalásoknak, és rendszeresen beszámol a kötelezettségvállalások teljesítése érdekében hozott intézkedésekről. Az első jelentést legkésőbb az e határozatról szóló értesítés napjától számított hat hónapon belül, majd azt követően félévente kell benyújtani a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(64)

Írország gondoskodik arról, hogy az egyesített jogalany eleget tegyen az I. mellékletben szereplő kötelezettségvállalásoknak, és rendszeresen beszámol a kötelezettségvállalások teljesítése érdekében hozott intézkedésekről. Az első jelentést legkésőbb az e határozatról szóló értesítés napjától számított hat hónapon belül, majd azt követően félévente kell benyújtani a Bizottsághoz.

2.4.   Az e határozatban vizsgált állami intézkedések

| (65) | Az Anglo és az INBS egyaránt jelentős összegű állami támogatásban részesült. Az egyesülést követően az egyesített jogalany ugyancsak több állami intézkedés kedvezményezettje lesz. Ebben a szakaszban ezeket az intézkedéseket mutatjuk be (lásd még az 1. táblázatot). |
| --- | --- |

(65)

Az Anglo és az INBS egyaránt jelentős összegű állami támogatásban részesült. Az egyesülést követően az egyesített jogalany ugyancsak több állami intézkedés kedvezményezettje lesz. Ebben a szakaszban ezeket az intézkedéseket mutatjuk be (lásd még az 1. táblázatot).

| (66) | A megmentési időszak folyamán az Anglo több állami támogatási intézkedésben részesült, amelyeket a Bizottság az üggyel összefüggő különböző határozatokban hagyott jóvá (27), és amelyek e preambulumbekezdés a)–v) pontjában, valamint a (67), (68) és (69) preambulumbekezdésben olvashatók:






  a) | A CIFS program keretében az Anglo (lakossági, kereskedelmi, intézményi és bankközi) betéteire vonatkozóan nyújtott állami garancia kötvényeket, elsőrendű hiteleket és határidős alárendelt hiteleket foglalt magában a 2008. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakban (28). |
| --- | --- | --- |

(66)

A megmentési időszak folyamán az Anglo több állami támogatási intézkedésben részesült, amelyeket a Bizottság az üggyel összefüggő különböző határozatokban hagyott jóvá (27), és amelyek e preambulumbekezdés a)–v) pontjában, valamint a (67), (68) és (69) preambulumbekezdésben olvashatók:

a)

A CIFS program keretében az Anglo (lakossági, kereskedelmi, intézményi és bankközi) betéteire vonatkozóan nyújtott állami garancia kötvényeket, elsőrendű hiteleket és határidős alárendelt hiteleket foglalt magában a 2008. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakban (28).

| b) | Az Anglo 4 milliárd EUR összegű első feltőkésítése (29). |
| --- | --- |

b)

Az Anglo 4 milliárd EUR összegű első feltőkésítése (29).

| c) | Az ELG program keretében nyújtott, betétekre, elsőrendű fedezetlen betéti igazolásokra, elsőrendű fedezetlen kereskedelmi értékpapírokra, elsőrendű fedezetlen kötvényekre és váltókra vonatkozó állami garanciák (30). |
| --- | --- |

c)

Az ELG program keretében nyújtott, betétekre, elsőrendű fedezetlen betéti igazolásokra, elsőrendű fedezetlen kereskedelmi értékpapírokra, elsőrendű fedezetlen kötvényekre és váltókra vonatkozó állami garanciák (30).

| d) | Eszközátviteli intézkedés 35 milliárd EUR összegű (31) értékvesztett kereskedelmi ingatlankölcsönöknek a NAMA-ra való átruházása formájában, átlagosan [50–70] %-kal leszámítolva (32). |
| --- | --- |

d)

Eszközátviteli intézkedés 35 milliárd EUR összegű (31) értékvesztett kereskedelmi ingatlankölcsönöknek a NAMA-ra való átruházása formájában, átlagosan [50–70] %-kal leszámítolva (32).

| e) | 10,44 milliárd EUR összegű második feltőkésítés, amelyből Írország ténylegesen 10,3 milliárd EUR-t fizetett ki (33). |
| --- | --- |

e)

10,44 milliárd EUR összegű második feltőkésítés, amelyből Írország ténylegesen 10,3 milliárd EUR-t fizetett ki (33).

| f) | Harmadik feltőkésítés 10 054 millió EUR összegben (amelyből 8 580 millió EUR-t a jóváhagyást követően folyósítottak, míg a fennmaradó részt (1 474 millió EUR-t) a negyedik tőkeinjekcióval együtt fizették ki; lásd a h) intézkedést) (34). |
| --- | --- |

f)

Harmadik feltőkésítés 10 054 millió EUR összegben (amelyből 8 580 millió EUR-t a jóváhagyást követően folyósítottak, míg a fennmaradó részt (1 474 millió EUR-t) a negyedik tőkeinjekcióval együtt fizették ki; lásd a h) intézkedést) (34).

| g) | Az ELG program ismételt alkalmazását követően az Anglo rövid lejáratú kötelezettségeire vonatkozó garancia az ilyen értékpapírok, nevezetesen a három hónapnál rövidebb lejárati idejű kereskedelmi értékpapírok, betéti igazolások, bankközi betétek és vállalati betétek fedezetére (a fedezett összeg 2010. december 31-én kb. [...] milliárd EUR volt) (35). |
| --- | --- |

g)

Az ELG program ismételt alkalmazását követően az Anglo rövid lejáratú kötelezettségeire vonatkozó garancia az ilyen értékpapírok, nevezetesen a három hónapnál rövidebb lejárati idejű kereskedelmi értékpapírok, betéti igazolások, bankközi betétek és vállalati betétek fedezetére (a fedezett összeg 2010. december 31-én kb. [...] milliárd EUR volt) (35).

| h) | További 4 946 millió EUR összegű feltőkésítést biztosítottak az értékvesztett ingatlanfejlesztési kölcsönöknek a NAMA-ra történő gyorsított átruházásából eredő veszteségek, illetve a NAMA-ra át nem ruházott hitelállományt érő veszteségek fedezetére [...]-ig. A harmadik feltőkésítés (az f) intézkedés) 1 474 millió EUR összegű fennmaradó egyenlegét a 4 946 millió EUR-val együtt már kifizették (36). |
| --- | --- |

h)

További 4 946 millió EUR összegű feltőkésítést biztosítottak az értékvesztett ingatlanfejlesztési kölcsönöknek a NAMA-ra történő gyorsított átruházásából eredő veszteségek, illetve a NAMA-ra át nem ruházott hitelállományt érő veszteségek fedezetére [...]-ig. A harmadik feltőkésítés (az f) intézkedés) 1 474 millió EUR összegű fennmaradó egyenlegét a 4 946 millió EUR-val együtt már kifizették (36).

| i) | Bizonyos mérlegen kívüli ügyletekre nyújtott garancia mintegy [...] milliárd EUR becsült összegben (37). |
| --- | --- |

i)

Bizonyos mérlegen kívüli ügyletekre nyújtott garancia mintegy [...] milliárd EUR becsült összegben (37).

| (67) | Az INBS a megmentési időszakban az alábbi j)–o) pontban felsorolt, a Bizottság által jóváhagyott intézkedésekben részesült:






  j) | A CIFS program keretében az INBS (lakossági, kereskedelmi, intézményi és bankközi) betéteire vonatkozóan nyújtott állami garancia kötvényeket, elsőrendű hiteleket és határidős alárendelt hiteleket foglalt magában 2008. október 1. és 2010. szeptember 30. között (38). |
| --- | --- | --- |

(67)

Az INBS a megmentési időszakban az alábbi j)–o) pontban felsorolt, a Bizottság által jóváhagyott intézkedésekben részesült:

j)

A CIFS program keretében az INBS (lakossági, kereskedelmi, intézményi és bankközi) betéteire vonatkozóan nyújtott állami garancia kötvényeket, elsőrendű hiteleket és határidős alárendelt hiteleket foglalt magában 2008. október 1. és 2010. szeptember 30. között (38).

| k) | 2,7 milliárd EUR összegű első feltőkésítés (39). |
| --- | --- |

k)

2,7 milliárd EUR összegű első feltőkésítés (39).

| l) | Az ELG program keretében nyújtott, betétekre, elsőrendű fedezetlen betéti igazolásokra, elsőrendű fedezetlen kereskedelmi értékpapírokra, elsőrendű fedezetlen kötvényekre és váltókra vonatkozó állami garanciák (40). |
| --- | --- |

l)

Az ELG program keretében nyújtott, betétekre, elsőrendű fedezetlen betéti igazolásokra, elsőrendű fedezetlen kereskedelmi értékpapírokra, elsőrendű fedezetlen kötvényekre és váltókra vonatkozó állami garanciák (40).

| m) | Eszközátviteli intézkedés 8,9 milliárd EUR összegű (41) értékvesztett kereskedelmi ingatlankölcsönöknek a NAMA-ra való átruházása formájában, átlagosan 64 %-kal leszámítolva (42). |
| --- | --- |

m)

Eszközátviteli intézkedés 8,9 milliárd EUR összegű (41) értékvesztett kereskedelmi ingatlankölcsönöknek a NAMA-ra való átruházása formájában, átlagosan 64 %-kal leszámítolva (42).

| n) | Az ELG program ismételt alkalmazását követően az INBS rövid lejáratú kötelezettségeire vonatkozó állami garancia az ilyen értékpapírok, nevezetesen a három hónapnál rövidebb lejárati idejű kereskedelmi értékpapírok, betéti igazolások, bankközi betétek és vállalati betétek fedezetére (a fedezett összeg 2010. december 31-én hozzávetőleg [...] millió EUR volt) (43). |
| --- | --- |

n)

Az ELG program ismételt alkalmazását követően az INBS rövid lejáratú kötelezettségeire vonatkozó állami garancia az ilyen értékpapírok, nevezetesen a három hónapnál rövidebb lejárati idejű kereskedelmi értékpapírok, betéti igazolások, bankközi betétek és vállalati betétek fedezetére (a fedezett összeg 2010. december 31-én hozzávetőleg [...] millió EUR volt) (43).

| o) | 2,7 milliárd EUR összegű második feltőkésítés (44). |
| --- | --- |

o)

2,7 milliárd EUR összegű második feltőkésítés (44).

| (68) | Az a)–o) pontban felsorolt és a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett állami támogatási intézkedéseken kívül az egyesülést megelőzően az alábbi p) és q) pontban szereplő mentőintézkedéseket hozták az Anglo és az INBS javára:






  p) | Az Anglo az Ír Központi Bank által 2009 márciusa és az INBS-szel létrejött egyesülés közötti időszakban a részére biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás egy részére állami garanciában részesült. Ez a garancia legfeljebb [...] milliárd EUR rendkívüli likviditási segítségnyújtásra biztosít fedezetet (45). |
| --- | --- | --- |

(68)

Az a)–o) pontban felsorolt és a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett állami támogatási intézkedéseken kívül az egyesülést megelőzően az alábbi p) és q) pontban szereplő mentőintézkedéseket hozták az Anglo és az INBS javára:

p)

Az Anglo az Ír Központi Bank által 2009 márciusa és az INBS-szel létrejött egyesülés közötti időszakban a részére biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás egy részére állami garanciában részesült. Ez a garancia legfeljebb [...] milliárd EUR rendkívüli likviditási segítségnyújtásra biztosít fedezetet (45).

| q) | Az INBS is állami garanciában részesült az Ír Központi Bank által 2011. február 24. és az Anglóval létrejött egyesülés közötti időszakban a részére biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás egy részére. Ez a garancia legfeljebb [...] milliárd EUR-ra biztosít fedezetet. |
| --- | --- |

q)

Az INBS is állami garanciában részesült az Ír Központi Bank által 2011. február 24. és az Anglóval létrejött egyesülés közötti időszakban a részére biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás egy részére. Ez a garancia legfeljebb [...] milliárd EUR-ra biztosít fedezetet.

| (69) | Az egyesülést követően az egyesített jogalany az alábbi r)–v) pontban szereplő intézkedésekben részesül:






  r) | A fennmaradó ügyfélbetétekre vonatkozó állami garancia legfeljebb [...] milliárd EUR-ig. |
| --- | --- | --- |

(69)

Az egyesülést követően az egyesített jogalany az alábbi r)–v) pontban szereplő intézkedésekben részesül:

r)

A fennmaradó ügyfélbetétekre vonatkozó állami garancia legfeljebb [...] milliárd EUR-ig.

| s) | A bizonyos mérlegen kívüli ügyletekre nyújtott, becslések szerint hozzávetőleg [...] milliárd EUR összegig fedezetet biztosító állami garancia meghosszabbítása. |
| --- | --- |

s)

A bizonyos mérlegen kívüli ügyletekre nyújtott, becslések szerint hozzávetőleg [...] milliárd EUR összegig fedezetet biztosító állami garancia meghosszabbítása.

| t) | Az Ír Központi Bank által az egyesített jogalany részére nyújtott rendkívüli likviditási segítségnyújtás egy részére vonatkozó állami garancia, amely lényegében összevonja az Anglo és az INBS részére külön-külön odaítélt rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó garanciákat. E garancia összege az egyesülés kezdetekor a becslések szerint mintegy [...] milliárd EUR lesz, azt követően pedig [...] csökken. |
| --- | --- |

t)

Az Ír Központi Bank által az egyesített jogalany részére nyújtott rendkívüli likviditási segítségnyújtás egy részére vonatkozó állami garancia, amely lényegében összevonja az Anglo és az INBS részére külön-külön odaítélt rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó garanciákat. E garancia összege az egyesülés kezdetekor a becslések szerint mintegy [...] milliárd EUR lesz, azt követően pedig [...] csökken.

| u) | Újabb 3,3 milliárd EUR összegű feltőkésítés, [...] amely a fokozottabb stressz esetén keletkező további veszteségekre hivatott fedezetet nyújtani. |
| --- | --- |

u)

Újabb 3,3 milliárd EUR összegű feltőkésítés, [...] amely a fokozottabb stressz esetén keletkező további veszteségekre hivatott fedezetet nyújtani.

| v) | Az Anglóról az egyesített jogalanyra átruházott, az ELG program keretébe tartozó kifizetetlen nagykereskedelmi finanszírozásra vonatkozó állami garancia [...] milliárd EUR összegig (46). |
| --- | --- |

v)

Az Anglóról az egyesített jogalanyra átruházott, az ELG program keretébe tartozó kifizetetlen nagykereskedelmi finanszírozásra vonatkozó állami garancia [...] milliárd EUR összegig (46).

2.4.1.   A Bizottság által jóváhagyott mentőintézkedések

| (70) | A (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, a)–o) pontban szereplő intézkedéseket a Bizottság már az Anglóra és az INBS-re vonatkozó korábbi határozatokkal összefüggésben megvizsgálta és azokat megmentési támogatásnak minősítette. A megmentési támogatásokon felül Írország olyan további intézkedéseket jelentett be a Bizottságnak, amelyek az Anglo és az INBS szanálását voltak hivatottak elősegíteni; ezek a (68) és (69) preambulumbekezdésben említett, p)–v) pontban szereplő intézkedések. |
| --- | --- |

(70)

A (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, a)–o) pontban szereplő intézkedéseket a Bizottság már az Anglóra és az INBS-re vonatkozó korábbi határozatokkal összefüggésben megvizsgálta és azokat megmentési támogatásnak minősítette. A megmentési támogatásokon felül Írország olyan további intézkedéseket jelentett be a Bizottságnak, amelyek az Anglo és az INBS szanálását voltak hivatottak elősegíteni; ezek a (68) és (69) preambulumbekezdésben említett, p)–v) pontban szereplő intézkedések.

| (71) | A Bizottság által már jóváhagyott intézkedéseket (azaz a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, a)–o) pontban szereplő intézkedéseket) illetően hangsúlyozni kell, hogy a CIFS garanciaprogram 2010. szeptember 30-án hatályát vesztette (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, a)–j) pontban szereplő intézkedések) és azt az ELG program, illetve e program rövid lejáratú kötelezettségekre történő ismételt alkalmazása váltotta fel (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, c), g), l) és n) pontban szereplő intézkedések). Az egyesülést követően az ELG program megszűnésével e programok helyébe egyedi állami garanciák lépnek (a (69) preambulumbekezdésben említett, r) és v) pontban szereplő intézkedések), lásd a (77) és (81) preambulumbekezdést. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság által már jóváhagyott intézkedéseket (azaz a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, a)–o) pontban szereplő intézkedéseket) illetően hangsúlyozni kell, hogy a CIFS garanciaprogram 2010. szeptember 30-án hatályát vesztette (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, a)–j) pontban szereplő intézkedések) és azt az ELG program, illetve e program rövid lejáratú kötelezettségekre történő ismételt alkalmazása váltotta fel (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, c), g), l) és n) pontban szereplő intézkedések). Az egyesülést követően az ELG program megszűnésével e programok helyébe egyedi állami garanciák lépnek (a (69) preambulumbekezdésben említett, r) és v) pontban szereplő intézkedések), lásd a (77) és (81) preambulumbekezdést.

| (72) | Ami a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett d) és m) pontban szereplő intézkedéseket illeti, 2010 novemberében befejeződött [...] összegű hitelnek a NAMA-ra történő átruházása, az Anglo esetében átlagosan 62 %-os, az INBS esetében pedig átlagosan 64 %-os leszámítolással. |
| --- | --- |

(72)

Ami a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett d) és m) pontban szereplő intézkedéseket illeti, 2010 novemberében befejeződött [...] összegű hitelnek a NAMA-ra történő átruházása, az Anglo esetében átlagosan 62 %-os, az INBS esetében pedig átlagosan 64 %-os leszámítolással.

| (73) | A negyedik feltőkésítéssel együtt az Anglo egyúttal a mérlegen kívüli ügyleteire vonatkozó állami garanciában részesült (a (66) preambulumbekezdés i) pontjában szereplő intézkedés). Ez az Anglo részére térítésmentesen nyújtott garancia alapvetően az Anglóval szerződő felek megnyugtatására szolgál a származékos ügyletek (elsősorban fedezeti ügyletek) és az elszámolási ügyletek során. |
| --- | --- |

(73)

A negyedik feltőkésítéssel együtt az Anglo egyúttal a mérlegen kívüli ügyleteire vonatkozó állami garanciában részesült (a (66) preambulumbekezdés i) pontjában szereplő intézkedés). Ez az Anglo részére térítésmentesen nyújtott garancia alapvetően az Anglóval szerződő felek megnyugtatására szolgál a származékos ügyletek (elsősorban fedezeti ügyletek) és az elszámolási ügyletek során.

2.4.2.   További mentőintézkedések

| (74) | Az Anglo és az INBS az egyesülést és ennélfogva a tényleges szerkezetátalakítást megelőzően további mentőintézkedésekben részesült (a (68) preambulumbekezdés p) és q) pontjában szereplő intézkedések). 2009 márciusától az egyesülés időpontjáig az Anglo – részben állami garanciával fedezett – rendkívüli likviditási segítségnyújtást kapott az Ír Központi Banktól (a p) pontban szereplő intézkedés). A rendkívüli likviditási segítségnyújtás állami garanciával fedezett része több ízben, a 2010. szeptemberi [...] milliárd EUR-ról 2011 márciusáig [...] milliárd EUR-ra változott. Az Anglo kamatot fizet az Ír Központi Banknak, amelynek összege a rendkívüli likviditási segítségnyújtásért járó [...] bázisponttal megnövelt EKB-alapkamat (jelenleg 125 bázispont), garanciadíjat azonban nem fizet. |
| --- | --- |

(74)

Az Anglo és az INBS az egyesülést és ennélfogva a tényleges szerkezetátalakítást megelőzően további mentőintézkedésekben részesült (a (68) preambulumbekezdés p) és q) pontjában szereplő intézkedések). 2009 márciusától az egyesülés időpontjáig az Anglo – részben állami garanciával fedezett – rendkívüli likviditási segítségnyújtást kapott az Ír Központi Banktól (a p) pontban szereplő intézkedés). A rendkívüli likviditási segítségnyújtás állami garanciával fedezett része több ízben, a 2010. szeptemberi [...] milliárd EUR-ról 2011 márciusáig [...] milliárd EUR-ra változott. Az Anglo kamatot fizet az Ír Központi Banknak, amelynek összege a rendkívüli likviditási segítségnyújtásért járó [...] bázisponttal megnövelt EKB-alapkamat (jelenleg 125 bázispont), garanciadíjat azonban nem fizet.

| (75) | Az INBS szintén állami garanciában részesült az Ír Központi Bank által a részére biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás egy részére (a (68) preambulumbekezdés q) pontjában szereplő intézkedés). Az INBS 2011. február 24. és az Anglóval létrejött egyesülés közötti időszakban összesen [...] milliárd EUR állami garanciát kapott a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra. Az INBS ezen kívül kamatot fizet az Ír Központi Banknak, amelynek összege a rendkívüli likviditási segítségnyújtásért járó [...] bázisponttal megnövelt EKB-alapkamat (jelenleg 125 bázispont), az állami garanciáért azonban nem fizet díjat. |
| --- | --- |

(75)

Az INBS szintén állami garanciában részesült az Ír Központi Bank által a részére biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás egy részére (a (68) preambulumbekezdés q) pontjában szereplő intézkedés). Az INBS 2011. február 24. és az Anglóval létrejött egyesülés közötti időszakban összesen [...] milliárd EUR állami garanciát kapott a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra. Az INBS ezen kívül kamatot fizet az Ír Központi Banknak, amelynek összege a rendkívüli likviditási segítségnyújtásért járó [...] bázisponttal megnövelt EKB-alapkamat (jelenleg 125 bázispont), az állami garanciáért azonban nem fizet díjat.

2.4.3.   Az egyesített jogalany javára hozott intézkedések

| (76) | Az egyesített jogalany [...] több állami garanciából és stresszhelyzetben 3,3 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióból (a (69) preambulumbekezdés r)–v) pontjában szereplő intézkedések) részesül. |
| --- | --- |

(76)

Az egyesített jogalany [...] több állami garanciából és stresszhelyzetben 3,3 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióból (a (69) preambulumbekezdés r)–v) pontjában szereplő intézkedések) részesül.

| (77) | Az egyesített jogalany az Anglótól és az INBS-től rá átruházott betétekre állami garanciában fog részesülni (a (69) preambulumbekezdés r) pontjában szereplő intézkedés). E betétek összege legfeljebb 1,05 milliárd EUR lehet. Különösen olyan betétek tartoznak ide, amelyek fedezettel rendelkeznek vagy az egyesített jogalanyra átruházott hitelfelvevői számlához kapcsolódnak, és ezért azokat az Anglo és az INBS másra nem ruházta át. Az egyesített jogalany az ELG program idején 50 bázispont értékű átalánydíjat fizet, azt követően pedig nem fizet díjat. |
| --- | --- |

(77)

Az egyesített jogalany az Anglótól és az INBS-től rá átruházott betétekre állami garanciában fog részesülni (a (69) preambulumbekezdés r) pontjában szereplő intézkedés). E betétek összege legfeljebb 1,05 milliárd EUR lehet. Különösen olyan betétek tartoznak ide, amelyek fedezettel rendelkeznek vagy az egyesített jogalanyra átruházott hitelfelvevői számlához kapcsolódnak, és ezért azokat az Anglo és az INBS másra nem ruházta át. Az egyesített jogalany az ELG program idején 50 bázispont értékű átalánydíjat fizet, azt követően pedig nem fizet díjat.

| (78) | Az egyesített jogalany egy, az Anglo részére még az egyesülés előtt biztosított intézkedést is élvezhet, azaz becslések szerint mintegy [...] milliárd EUR összegig részesül a mérlegen kívüli ügyletekre nyújtott állami garanciában (47) (a (69) preambulumbekezdés s) pontjában szereplő intézkedés). Az egyesített jogalany a garanciát térítésmentesen veheti igénybe. |
| --- | --- |

(78)

Az egyesített jogalany egy, az Anglo részére még az egyesülés előtt biztosított intézkedést is élvezhet, azaz becslések szerint mintegy [...] milliárd EUR összegig részesül a mérlegen kívüli ügyletekre nyújtott állami garanciában (47) (a (69) preambulumbekezdés s) pontjában szereplő intézkedés). Az egyesített jogalany a garanciát térítésmentesen veheti igénybe.

| (79) | Az Anglo és az INBS szanálásának finanszírozása érdekében a közös szerkezetátalakítási terv előirányozza, hogy az egyesített jogalany az általa kapott rendkívüli likviditási segítségnyújtás egy részére állami garanciában részesüljön (a (69) preambulumbekezdés t) pontjában szereplő intézkedés). Az egyesített jogalany az egyesülés kezdetekor összesen mintegy [...] milliárd EUR rendkívüli likviditási segítségnyújtáshoz jut, amely azt követően [...] csökken. Az egyesített jogalany az euróban történő devizafinanszírozásért [...] bázispontnak, a külföldi devizafinanszírozásért pedig [...] bázispontnak megfelelő kamatot fizet az Ír Központi Banknak, az állami garanciáért azonban nem fizet díjat. |
| --- | --- |

(79)

Az Anglo és az INBS szanálásának finanszírozása érdekében a közös szerkezetátalakítási terv előirányozza, hogy az egyesített jogalany az általa kapott rendkívüli likviditási segítségnyújtás egy részére állami garanciában részesüljön (a (69) preambulumbekezdés t) pontjában szereplő intézkedés). Az egyesített jogalany az egyesülés kezdetekor összesen mintegy [...] milliárd EUR rendkívüli likviditási segítségnyújtáshoz jut, amely azt követően [...] csökken. Az egyesített jogalany az euróban történő devizafinanszírozásért [...] bázispontnak, a külföldi devizafinanszírozásért pedig [...] bázispontnak megfelelő kamatot fizet az Ír Központi Banknak, az állami garanciáért azonban nem fizet díjat.

| (80) | A közös szerkezetátalakítási terv értelmében [...] pénzügyi helyzetének további romlása esetén (stresszhelyzet – a (69) preambulumbekezdés u) pontjában szereplő intézkedés). Ebben az esetben [...] legfeljebb 3,3 milliárd EUR tőke [...]. Ez a megközelítés biztosítja, hogy az egyesített jogalany eleget tegyen az ír pénzügyi szabályozó által meghatározott, jogszabályban előírt vonatkozó minimális tőkekövetelményeknek (jelenleg az össztőkehányad 8 %-a). |
| --- | --- |

(80)

A közös szerkezetátalakítási terv értelmében [...] pénzügyi helyzetének további romlása esetén (stresszhelyzet – a (69) preambulumbekezdés u) pontjában szereplő intézkedés). Ebben az esetben [...] legfeljebb 3,3 milliárd EUR tőke [...]. Ez a megközelítés biztosítja, hogy az egyesített jogalany eleget tegyen az ír pénzügyi szabályozó által meghatározott, jogszabályban előírt vonatkozó minimális tőkekövetelményeknek (jelenleg az össztőkehányad 8 %-a).

| (81) | Végül, az egyesített jogalany az Anglótól rá átruházott meglévő, kb. 3 milliárd EUR összegű nagykereskedelmi finanszírozás tekintetében állami garanciában fog részesülni (a (69) preambulumbekezdés v) pontjában szereplő intézkedés). Az egyesített jogalany az ELG program idején 95–125 bázispont értékű díjat fizet, azt követően pedig nem fizet díjat. |
| --- | --- |

(81)

Végül, az egyesített jogalany az Anglótól rá átruházott meglévő, kb. 3 milliárd EUR összegű nagykereskedelmi finanszírozás tekintetében állami garanciában fog részesülni (a (69) preambulumbekezdés v) pontjában szereplő intézkedés). Az egyesített jogalany az ELG program idején 95–125 bázispont értékű díjat fizet, azt követően pedig nem fizet díjat.

1.   táblázat

Az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany javára megítélt (a (66)–(69) preambulumbekezdésben szereplő) intézkedések

| Az Anglo, a Helyreállítási Bank és a Finanszírozási Bank javára megítélt intézkedések |
| --- |
| Sz. | Intézkedés típusa | Összeg (milliárd EUR) | Ellentételezés |
| Jóváhagyott mentőintézkedések |
| Anglo Irish Bank |
| a | A CIFS program keretében nyújtott garancia | [...] milliárd EUR csúcsérték 2008 szeptemberében (48) | 18,5 bázispont értékű, 32 bázispontra emelkedő átalánydíj |
| b | Első feltőkésítés | 4 milliárd EUR | nincs ellentételezés |
| c | Az ELG program keretében nyújtott garancia | [...] milliárd EUR (49) | EKB-ajánlás + 40 bázispont (50) |
| d | Eszközátviteli intézkedés – bankképes kölcsönök átruházása a NAMA-ra | 35 milliárd EUR összegű átruházás | n/a |
| e | Második feltőkésítés | 10,44 milliárd EUR (51) (10,3 milliárd EUR) | nincs ellentételezés |
| f | Harmadik feltőkésítés | 10 054 millió EUR | nincs ellentételezés |
| g | Rövid lejáratú kötelezettségekre vonatkozó garancia | c. [...] milliárd EUR 2010 decemberében | 160 bázispont 2010 decemberében (50) |
| h | Negyedik feltőkésítés | 4 946 millió EUR | nincs ellentételezés |
| i | Egyes mérlegen kívüli kötelezettségekre vonatkozó garancia | [...] milliárd EUR legmagasabb becsült bruttó összeg (52) | díjmentes |
| Irish Nationwide Building Society |
| j | A CIFS program keretében nyújtott garancia | [...] milliárd EUR csúcsérték 2008 októberében (48) | 18,5 bázispont értékű, 25,6 bázispontra emelkedő átalánydíj |
| k | Első feltőkésítés | 2,7 milliárd EUR | A társaság nettó eszköztöbbletéhez való jogok biztosítása |
| l | Az ELG program keretében nyújtott garancia | [...] milliárd EUR (49) | EKB-ajánlás + 40 bázispont (50) |
| m | Eszközátviteli intézkedés – bankképes kölcsönök átruházása a NAMA-ra | 8,9 milliárd EUR összegű átruházás | n/a |
| n | Rövid lejáratú kötelezettségekre vonatkozó garancia | c. [...] millió EUR 2010 decemberében | 160 bázispont 2010 decemberében (50) |
| o | Második feltőkésítés | 2,7 milliárd EUR | nincs ellentételezés |
| További mentőintézkedések |
| Anglo Irish Bank |
| p | A rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó garancia | [...] milliárd EUR garanciával fedezett csúcsérték 2011. március 16-ig (53) | [...] garanciadíj nincs |
| Irish Nationwide Building Society |
| q | A rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó garancia | [...] milliárd EUR garanciával fedezett összeg | [...], garanciadíj nincs |
| Szerkezetátalakítási intézkedések |
| Egyesített jogalany |
| r | A fennmaradó betétekre vonatkozó folyamatos garancia | max. [...] milliárd EUR | A szanálás időtartamára biztosított garancia, először az ELG program n 50 bázispontérték ellenében eseti alapor |
| s | A mérlegen kívüli ügyletekre vonatkozó folyamatos garancia | becsült érték: [...] milliárd EUR (52) | díjmentes |
| t | A rendkívül likviditási segítségnyújtásra és hasonló eszközökre nyújtott folyamatos garancia | becsült érték: legfeljebb [...] milliárd EUR | 3 |
| u | Stresszhelyzeti feltőkésítés | 3,2 milliárd EUR | nincs ellentételezés |
| v | Az ELG program keretében kifizetetlen nagykereskedelmi finanszírozásra vonatkozó | kb. [...] milliárd EUR | az ELG megszűnéséig az abban előírt díj, azt követően díjmentes |

Az Anglo, a Helyreállítási Bank és a Finanszírozási Bank javára megítélt intézkedések

Sz.

Intézkedés típusa

Összeg (milliárd EUR)

Ellentételezés

Jóváhagyott mentőintézkedések

Anglo Irish Bank

a

A CIFS program keretében nyújtott garancia

[...] milliárd EUR csúcsérték 2008 szeptemberében (48)

18,5 bázispont értékű, 32 bázispontra emelkedő átalánydíj

b

Első feltőkésítés

4 milliárd EUR

nincs ellentételezés

c

Az ELG program keretében nyújtott garancia

[...] milliárd EUR (49)

EKB-ajánlás + 40 bázispont (50)

d

Eszközátviteli intézkedés – bankképes kölcsönök átruházása a NAMA-ra

35 milliárd EUR összegű átruházás

n/a

e

Második feltőkésítés

10,44 milliárd EUR (51) (10,3 milliárd EUR)

nincs ellentételezés

f

Harmadik feltőkésítés

10 054 millió EUR

nincs ellentételezés

g

Rövid lejáratú kötelezettségekre vonatkozó garancia

c. [...] milliárd EUR 2010 decemberében

160 bázispont 2010 decemberében (50)

h

Negyedik feltőkésítés

4 946 millió EUR

nincs ellentételezés

i

Egyes mérlegen kívüli kötelezettségekre vonatkozó garancia

[...] milliárd EUR legmagasabb becsült bruttó összeg (52)

díjmentes

Irish Nationwide Building Society

j

A CIFS program keretében nyújtott garancia

[...] milliárd EUR csúcsérték 2008 októberében (48)

18,5 bázispont értékű, 25,6 bázispontra emelkedő átalánydíj

k

Első feltőkésítés

2,7 milliárd EUR

A társaság nettó eszköztöbbletéhez való jogok biztosítása

l

Az ELG program keretében nyújtott garancia

[...] milliárd EUR (49)

EKB-ajánlás + 40 bázispont (50)

m

Eszközátviteli intézkedés – bankképes kölcsönök átruházása a NAMA-ra

8,9 milliárd EUR összegű átruházás

n/a

n

Rövid lejáratú kötelezettségekre vonatkozó garancia

c. [...] millió EUR 2010 decemberében

160 bázispont 2010 decemberében (50)

o

Második feltőkésítés

2,7 milliárd EUR

nincs ellentételezés

További mentőintézkedések

Anglo Irish Bank

p

A rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó garancia

[...] milliárd EUR garanciával fedezett csúcsérték 2011. március 16-ig (53)

[...] garanciadíj nincs

Irish Nationwide Building Society

q

A rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó garancia

[...] milliárd EUR garanciával fedezett összeg

[...], garanciadíj nincs

Szerkezetátalakítási intézkedések

Egyesített jogalany

r

A fennmaradó betétekre vonatkozó folyamatos garancia

max. [...] milliárd EUR

A szanálás időtartamára biztosított garancia, először az ELG program n 50 bázispontérték ellenében eseti alapor

s

A mérlegen kívüli ügyletekre vonatkozó folyamatos garancia

becsült érték: [...] milliárd EUR (52)

díjmentes

t

A rendkívül likviditási segítségnyújtásra és hasonló eszközökre nyújtott folyamatos garancia

becsült érték: legfeljebb [...] milliárd EUR

3

u

Stresszhelyzeti feltőkésítés

3,2 milliárd EUR

nincs ellentételezés

v

Az ELG program keretében kifizetetlen nagykereskedelmi finanszírozásra vonatkozó

kb. [...] milliárd EUR

az ELG megszűnéséig az abban előírt díj, azt követően díjmentes

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (82) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásával 2010. március 31-én megindította az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervére vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárást. Időközben Írország több ízben alapjaiban módosította az Anglo szerkezetátalakítási tervét, mielőtt 2011. január 31-én benyújtotta az Anglóra és az INBS-re vonatkozó közös szerkezetátalakítási tervet. Az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett legtöbb kétely (lásd az említett határozat 4.3.1. pontját (54)) az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervéhez kapcsolódott, amely arra a feltételezésre alapult, hogy az Anglót felosztják egy „jó”, illetve egy „rossz” bankra. Ezek a kételyek ezért a továbbiakban nem érvényesek, mivel az Anglo nem kezd új tevékenységekbe, hanem összeolvad az INBS-szel és fő feladata hitelállománya fokozatos szanálásának elvégzése lesz. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásával 2010. március 31-én megindította az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervére vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárást. Időközben Írország több ízben alapjaiban módosította az Anglo szerkezetátalakítási tervét, mielőtt 2011. január 31-én benyújtotta az Anglóra és az INBS-re vonatkozó közös szerkezetátalakítási tervet. Az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett legtöbb kétely (lásd az említett határozat 4.3.1. pontját (54)) az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervéhez kapcsolódott, amely arra a feltételezésre alapult, hogy az Anglót felosztják egy „jó”, illetve egy „rossz” bankra. Ezek a kételyek ezért a továbbiakban nem érvényesek, mivel az Anglo nem kezd új tevékenységekbe, hanem összeolvad az INBS-szel és fő feladata hitelállománya fokozatos szanálásának elvégzése lesz.

| (83) | A teljesség kedvéért mindazonáltal a 3.1. szakaszban összefoglaljuk a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett kételyeket. |
| --- | --- |

(83)

A teljesség kedvéért mindazonáltal a 3.1. szakaszban összefoglaljuk a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett kételyeket.

3.1.   Az eljárás megindításáról szóló határozat

| (84) | A jó bank (az eljárás megindításáról szóló határozatban „NewCo”-ként is szerepel) életképességének helyreállítását és a rossz bank (az eljárás megindításáról szóló határozatban „Old Anglo”-ként is szerepel) szabályos felszámolását illetően a Bizottság kételyeinek adott hangot, mivel a határozat elfogadásának időpontjában nem állt rendelkezésre elegendő információ a két jogalany üzleti tervéről. A Bizottság azt is kétségbe vonta, vajon megfelelően becsülték-e meg a NAMA-ra átruházott és a NAMA-ra át nem ruházott kölcsönök értékvesztését. Ezenfelül az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervében szereplő makrogazdasági feltételezések a jelek szerint hiányosak voltak, ezért kételyek merültek fel azok ésszerűségével kapcsolatban. A Bizottság továbbá kétségét fejezte ki egyes új tevékenységeket illetően, amelyeket a jó bank olyan területeken kívánt folytatni, ahol nem rendelkezett előzetes tapasztalatokkal. A Bizottság ezenfelül kétségbe vonta, hogy a terv alapján kielégíthetők a jó bank finanszírozási és likviditási szükségletei. |
| --- | --- |

(84)

A jó bank (az eljárás megindításáról szóló határozatban „NewCo”-ként is szerepel) életképességének helyreállítását és a rossz bank (az eljárás megindításáról szóló határozatban „Old Anglo”-ként is szerepel) szabályos felszámolását illetően a Bizottság kételyeinek adott hangot, mivel a határozat elfogadásának időpontjában nem állt rendelkezésre elegendő információ a két jogalany üzleti tervéről. A Bizottság azt is kétségbe vonta, vajon megfelelően becsülték-e meg a NAMA-ra átruházott és a NAMA-ra át nem ruházott kölcsönök értékvesztését. Ezenfelül az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervében szereplő makrogazdasági feltételezések a jelek szerint hiányosak voltak, ezért kételyek merültek fel azok ésszerűségével kapcsolatban. A Bizottság továbbá kétségét fejezte ki egyes új tevékenységeket illetően, amelyeket a jó bank olyan területeken kívánt folytatni, ahol nem rendelkezett előzetes tapasztalatokkal. A Bizottság ezenfelül kétségbe vonta, hogy a terv alapján kielégíthetők a jó bank finanszírozási és likviditási szükségletei.

| (85) | Ami a tehermegosztást és az Anglo saját hozzájárulását illeti, a Bizottság megkérdőjelezte, hogy az Anglo szerkezetátalakításhoz való saját hozzájárulása önmagában elegendő-e, tekintettel arra, hogy a jó bank új tevékenységekbe kívánt kezdeni, amihez jelentős beruházásokra lett volna szükség. Mindemellett a Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy az ír hatóságok az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervében nem vizsgálták meg, vajon az Anglo eszközök értékesítésével vagy más módon hozzá tudna-e járulni a szerkezetátalakításhoz. |
| --- | --- |

(85)

Ami a tehermegosztást és az Anglo saját hozzájárulását illeti, a Bizottság megkérdőjelezte, hogy az Anglo szerkezetátalakításhoz való saját hozzájárulása önmagában elegendő-e, tekintettel arra, hogy a jó bank új tevékenységekbe kívánt kezdeni, amihez jelentős beruházásokra lett volna szükség. Mindemellett a Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy az ír hatóságok az Anglo eredeti szerkezetátalakítási tervében nem vizsgálták meg, vajon az Anglo eszközök értékesítésével vagy más módon hozzá tudna-e járulni a szerkezetátalakításhoz.

| (86) | Az Anglo javára nyújtott számottevő mértékű állami támogatás versenytorzító hatásának enyhítését célzó intézkedések tekintetében a Bizottság jelezte, nincs meggyőződve arról, hogy a tervben ismertetett intézkedések elegendők az Anglo részére biztosított támogatás torzító hatásainak ellensúlyozásához. |
| --- | --- |

(86)

Az Anglo javára nyújtott számottevő mértékű állami támogatás versenytorzító hatásának enyhítését célzó intézkedések tekintetében a Bizottság jelezte, nincs meggyőződve arról, hogy a tervben ismertetett intézkedések elegendők az Anglo részére biztosított támogatás torzító hatásainak ellensúlyozásához.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (87) | Az eljárás megindításáról szóló határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követően a Bizottsághoz nem érkeztek harmadik féltől származó észrevételek. |
| --- | --- |

(87)

Az eljárás megindításáról szóló határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követően a Bizottsághoz nem érkeztek harmadik féltől származó észrevételek.

5.   ÍRORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (88) | Írország az eljárás megindításáról szóló határozathoz nem fűzött észrevételeket, ehelyett benyújtotta az Anglo második, majd 2010. október 26-án az Anglo harmadik szerkezetátalakítási tervét. |
| --- | --- |

(88)

Írország az eljárás megindításáról szóló határozathoz nem fűzött észrevételeket, ehelyett benyújtotta az Anglo második, majd 2010. október 26-án az Anglo harmadik szerkezetátalakítási tervét.

| (89) | A harmadik szerkezetátalakítási tervet felváltotta az Írország által 2011. január 31-én benyújtott közös szerkezetátalakítási terv. |
| --- | --- |

(89)

A harmadik szerkezetátalakítási tervet felváltotta az Írország által 2011. január 31-én benyújtott közös szerkezetátalakítási terv.

6.   ÉRTÉKELÉS

6.1.   A támogatás megléte

| (90) | Meg kell vizsgálni, hogy a közös szerkezetátalakítási tervben szereplő intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e. A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(90)

Meg kell vizsgálni, hogy a közös szerkezetátalakítási tervben szereplő intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e. A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

6.1.1.   Átmenetileg már jóváhagyott intézkedések

| (91) | Azon intézkedéseket illetően, amelyeket a Bizottság az Anglóra és az INBS-re vonatkozó korábbi határozataiban megmentési intézkedésként átmenetileg jóváhagyott (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, a)–o) pontban szereplő intézkedések), a Bizottság már megállapította, hogy ezek az Anglo és az INBS javára nyújtott állami támogatásnak minősülnek. Ennélfogva ebben a határozatban nem szükséges ismét megvizsgálni, hogy állami támogatásnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(91)

Azon intézkedéseket illetően, amelyeket a Bizottság az Anglóra és az INBS-re vonatkozó korábbi határozataiban megmentési intézkedésként átmenetileg jóváhagyott (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, a)–o) pontban szereplő intézkedések), a Bizottság már megállapította, hogy ezek az Anglo és az INBS javára nyújtott állami támogatásnak minősülnek. Ennélfogva ebben a határozatban nem szükséges ismét megvizsgálni, hogy állami támogatásnak tekinthetők-e.

| (92) | Azokat az intézkedéseket, amelyek esetében ebben a határozatban meg kell vizsgálni, hogy állami támogatásnak minősülnek-e, a (68) és (69) preambulumbekezdésben részletesen bemutattuk. Az érintett intézkedések a következők: az Anglo esetében a p), az INBS esetében a q), az egyesített jogalany esetében pedig az r)–v) pontban szereplő intézkedések. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy Írország elfogadja, hogy az intézkedések állami támogatást képeznek. |
| --- | --- |

(92)

Azokat az intézkedéseket, amelyek esetében ebben a határozatban meg kell vizsgálni, hogy állami támogatásnak minősülnek-e, a (68) és (69) preambulumbekezdésben részletesen bemutattuk. Az érintett intézkedések a következők: az Anglo esetében a p), az INBS esetében a q), az egyesített jogalany esetében pedig az r)–v) pontban szereplő intézkedések. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy Írország elfogadja, hogy az intézkedések állami támogatást képeznek.

6.1.2.   Állami források

| (93) | A (68) és (69) preambulumbekezdésben említett, p)–v) pontban szereplő intézkedéseket állami forrásokból finanszírozzák, mivel azok állami garanciákat és az állam által finanszírozott közvetlen támogatásokat foglalnak magukban, ezért azokat állami támogatásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(93)

A (68) és (69) preambulumbekezdésben említett, p)–v) pontban szereplő intézkedéseket állami forrásokból finanszírozzák, mivel azok állami garanciákat és az állam által finanszírozott közvetlen támogatásokat foglalnak magukban, ezért azokat állami támogatásnak kell tekinteni.

6.1.3.   Szelektivitás

| (94) | Szükséges továbbá annak felmérése, hogy a (66)–(69) preambulumbekezdésben felsorolt intézkedések szelektív előnyt biztosítanak-e az állami támogatás kedvezményezettjének vagy kedvezményezettjeinek. A szóban forgó intézkedések szelektívek, mivel azokat kizárólag az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany élvezi. |
| --- | --- |

(94)

Szükséges továbbá annak felmérése, hogy a (66)–(69) preambulumbekezdésben felsorolt intézkedések szelektív előnyt biztosítanak-e az állami támogatás kedvezményezettjének vagy kedvezményezettjeinek. A szóban forgó intézkedések szelektívek, mivel azokat kizárólag az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany élvezi.

6.1.4.   Előny

| (95) | A (66)–(69) preambulumbekezdésben említett intézkedések egyaránt gazdasági előnyhöz juttatják az Anglót és az INBS-t az egyesülés időpontjáig folytatott gazdasági tevékenységük tekintetében, illetve jogutódjukként az egyesített jogalanyt az azt követően folytatott tevékenysége tekintetében. |
| --- | --- |

(95)

A (66)–(69) preambulumbekezdésben említett intézkedések egyaránt gazdasági előnyhöz juttatják az Anglót és az INBS-t az egyesülés időpontjáig folytatott gazdasági tevékenységük tekintetében, illetve jogutódjukként az egyesített jogalanyt az azt követően folytatott tevékenysége tekintetében.

| (96) | Az Anglo az Ír Központi Banktól érkező [...] milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtásra fedezetet nyújtó állami garanciában részesül (a (68) preambulumbekezdés p) pontjában szereplő intézkedés), amely lehetővé teszi számára eszközei finanszírozását. Ez a garancia előnyhöz juttatja az Anglót, mivel ilyen garancia piaci körülmények között nem állna rendelkezésére. [...]. Ezenfelül a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó állami garanciát az Anglo díjfizetési kötelezettség nélkül veheti igénybe. Az ellentételezés hiánya további előnyt jelent az Anglo számára, mivel így mentesül a garanciával járó költségek alól. |
| --- | --- |

(96)

Az Anglo az Ír Központi Banktól érkező [...] milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtásra fedezetet nyújtó állami garanciában részesül (a (68) preambulumbekezdés p) pontjában szereplő intézkedés), amely lehetővé teszi számára eszközei finanszírozását. Ez a garancia előnyhöz juttatja az Anglót, mivel ilyen garancia piaci körülmények között nem állna rendelkezésére. [...]. Ezenfelül a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó állami garanciát az Anglo díjfizetési kötelezettség nélkül veheti igénybe. Az ellentételezés hiánya további előnyt jelent az Anglo számára, mivel így mentesül a garanciával járó költségek alól.

| (97) | Ugyanezen okok miatt az INBS számára 2011. február 24-től a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozóan biztosított [...] milliárd EUR összegű állami garancia gazdasági előnyhöz juttatja az INBS-t (a (68) preambulumbekezdés q) pontjában szereplő intézkedés). |
| --- | --- |

(97)

Ugyanezen okok miatt az INBS számára 2011. február 24-től a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozóan biztosított [...] milliárd EUR összegű állami garancia gazdasági előnyhöz juttatja az INBS-t (a (68) preambulumbekezdés q) pontjában szereplő intézkedés).

| (98) | Ami az egyesített jogalany javára hozott intézkedéseket illeti, az egyesített jogalany továbbra is részesül több állami garanciában, többek között a fennmaradó betétekre (a (68) preambulumbekezdés r) pontjában szereplő intézkedés), a mérlegen kívüli ügyletekre (a (69) preambulumbekezdés s) pontjában szereplő intézkedés), a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra (a (69) preambulumbekezdés t) pontjában szereplő intézkedés) és a meglévő nagykereskedelmi finanszírozásra (a (69) preambulumbekezdés v) pontjában szereplő intézkedés) vonatkozóan. Az egyesített jogalany csak a(z) [...], a betétekre és a nagykereskedelmi finanszírozásra vonatkozó garanciáért fizet díjat az ELG program végéig (azt követően a díjfizetés megszűnik), a többi garanciáért azonban nem fizet díjat. Ezek a garanciák előnyt biztosítanak az egyesített jogalany számára, mivel elősegítik annak biztosítását, hogy az egyesített jogalany teljesítse kötelezettségeit. A garanciával fedezett rendkívüli likviditási segítségnyújtás, a fennmaradó betétek és a fennmaradó nagykereskedelmi finanszírozás révén biztosított szükséges finanszírozás, valamint a mérlegen kívüli kötelezettségekre vonatkozó garancia nélkül a szabályos szanálás nem lehetséges. Ezenfelül az, hogy az egyesített jogalany az említettek közül több garanciát díjmentesen vehet igénybe, további előnyhöz juttatja, mivel a társaság mentesül a magasabb finanszírozási költségek alól, és ezáltal elkerüli a súlyosabb veszteségeket. |
| --- | --- |

(98)

Ami az egyesített jogalany javára hozott intézkedéseket illeti, az egyesített jogalany továbbra is részesül több állami garanciában, többek között a fennmaradó betétekre (a (68) preambulumbekezdés r) pontjában szereplő intézkedés), a mérlegen kívüli ügyletekre (a (69) preambulumbekezdés s) pontjában szereplő intézkedés), a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra (a (69) preambulumbekezdés t) pontjában szereplő intézkedés) és a meglévő nagykereskedelmi finanszírozásra (a (69) preambulumbekezdés v) pontjában szereplő intézkedés) vonatkozóan. Az egyesített jogalany csak a(z) [...], a betétekre és a nagykereskedelmi finanszírozásra vonatkozó garanciáért fizet díjat az ELG program végéig (azt követően a díjfizetés megszűnik), a többi garanciáért azonban nem fizet díjat. Ezek a garanciák előnyt biztosítanak az egyesített jogalany számára, mivel elősegítik annak biztosítását, hogy az egyesített jogalany teljesítse kötelezettségeit. A garanciával fedezett rendkívüli likviditási segítségnyújtás, a fennmaradó betétek és a fennmaradó nagykereskedelmi finanszírozás révén biztosított szükséges finanszírozás, valamint a mérlegen kívüli kötelezettségekre vonatkozó garancia nélkül a szabályos szanálás nem lehetséges. Ezenfelül az, hogy az egyesített jogalany az említettek közül több garanciát díjmentesen vehet igénybe, további előnyhöz juttatja, mivel a társaság mentesül a magasabb finanszírozási költségek alól, és ezáltal elkerüli a súlyosabb veszteségeket.

| (99) | Végül [...] stresszhelyzetben 3,3 milliárd EUR a hitelállomány szanálásából eredő további veszteségek fedezetére. [...] A feltőkésítés előnyhöz [...] az egyesített jogalanyt, mivel biztosítja, hogy a vállalat a szanálási időszakban teljesítse a jogszabályban meghatározott, rá vonatkozó tőkekövetelményeket. [...]. |
| --- | --- |

(99)

Végül [...] stresszhelyzetben 3,3 milliárd EUR a hitelállomány szanálásából eredő további veszteségek fedezetére. [...] A feltőkésítés előnyhöz [...] az egyesített jogalanyt, mivel biztosítja, hogy a vállalat a szanálási időszakban teljesítse a jogszabályban meghatározott, rá vonatkozó tőkekövetelményeket. [...].

6.1.5.   A verseny torzulása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (100) | Megállapítható, hogy a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, p)–v) pontban szereplő intézkedések torzíthatják a versenyt és érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(100)

Megállapítható, hogy a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, p)–v) pontban szereplő intézkedések torzíthatják a versenyt és érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (101) | Amint az a 6.1.4. szakaszban szerepel, az állami támogatási intézkedések hiányában az Anglo és az INBS egyaránt fizetésképtelenné vált volna, és teljesen kivonult volna arról a piacról, ahol tevékenységét végezte. A rendkívül nagy összegű állami támogatásnak köszönhetően folytatni tudták tevékenységüket a betétpiacon (a betéteiknek az Allied Irish Bankre és az Irish Life & Permanentre történő, 2011. februári átruházásáig), valamint igen korlátozott mértékben a kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek és a lakossági jelzáloghitelek piacán (meglévő hitelek törlesztése). Ennélfogva az állami támogatás torzította a versenyt. Az említett piacokon az Anglo és az INBS nemcsak az ír bankokkal, hanem az Írországban tevékenykedő külföldi szereplőkkel is versengett. Az Anglo az Egyesült Királyságban is végzett tevékenységet (betétek, illetve kereskedelmi hitelezés), ezért az egyesült királyságbeli belföldi, valamint az adott piacon működő, más tagállamokból származó szereplőknek is versenytársa volt. Meg kell azonban jegyezni, hogy az elmúlt néhány évben a két intézet tevékenysége egyre korlátozottabbá vált, ami csökkentette a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt kedvezőtlen hatást. |
| --- | --- |

(101)

Amint az a 6.1.4. szakaszban szerepel, az állami támogatási intézkedések hiányában az Anglo és az INBS egyaránt fizetésképtelenné vált volna, és teljesen kivonult volna arról a piacról, ahol tevékenységét végezte. A rendkívül nagy összegű állami támogatásnak köszönhetően folytatni tudták tevékenységüket a betétpiacon (a betéteiknek az Allied Irish Bankre és az Irish Life & Permanentre történő, 2011. februári átruházásáig), valamint igen korlátozott mértékben a kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek és a lakossági jelzáloghitelek piacán (meglévő hitelek törlesztése). Ennélfogva az állami támogatás torzította a versenyt. Az említett piacokon az Anglo és az INBS nemcsak az ír bankokkal, hanem az Írországban tevékenykedő külföldi szereplőkkel is versengett. Az Anglo az Egyesült Királyságban is végzett tevékenységet (betétek, illetve kereskedelmi hitelezés), ezért az egyesült királyságbeli belföldi, valamint az adott piacon működő, más tagállamokból származó szereplőknek is versenytársa volt. Meg kell azonban jegyezni, hogy az elmúlt néhány évben a két intézet tevékenysége egyre korlátozottabbá vált, ami csökkentette a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt kedvezőtlen hatást.

| (102) | Az egyesített jogalany korlátozott mértékű gazdasági tevékenységet fog folytatni egy olyan piacon, ahol ír és külföldi bankok is működnek. Különösen jogosult lesz megtartani kis mennyiségű betétet és meglévő ügyfeleinek bizonyos számú hitelt nyújthat azzal a céllal, hogy az Írország által tett kötelezettségvállalásokkal összhangban növelje a szóban forgó hitelek nettó jelenértékét (lásd a 2.3.2. szakaszt). Az állami támogatási intézkedések hiányában nem tudná végrehajtani ezeket a tevékenységeket. Megjegyzendő, hogy mivel a szanálás nyomán az egyesített jogalany mérlege csökkenni fog, a társaság versenypiacokon folytatott igen korlátozott működésének eredményeképpen számottevően mérséklődik majd a versenytorzító és a kereskedelemre gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

(102)

Az egyesített jogalany korlátozott mértékű gazdasági tevékenységet fog folytatni egy olyan piacon, ahol ír és külföldi bankok is működnek. Különösen jogosult lesz megtartani kis mennyiségű betétet és meglévő ügyfeleinek bizonyos számú hitelt nyújthat azzal a céllal, hogy az Írország által tett kötelezettségvállalásokkal összhangban növelje a szóban forgó hitelek nettó jelenértékét (lásd a 2.3.2. szakaszt). Az állami támogatási intézkedések hiányában nem tudná végrehajtani ezeket a tevékenységeket. Megjegyzendő, hogy mivel a szanálás nyomán az egyesített jogalany mérlege csökkenni fog, a társaság versenypiacokon folytatott igen korlátozott működésének eredményeképpen számottevően mérséklődik majd a versenytorzító és a kereskedelemre gyakorolt hatás.

6.1.6.   A piaci befektető elvének alkalmazása

| (103) | Végül, a (66)–(69) preambulumbekezdésben említett intézkedésekre nem alkalmazható a piacgazdasági befektető elve, mivel azok az Anglo és az INBS javára megítélt nagy összegű mentőcsomag részét képezik. Továbbá, még ha alkalmazható lenne is, ezek az intézkedések nem állnak összhangban a rendes piaci magatartással. Egy piacgazdasági befektető nem hajtaná végre valamennyi intézkedést az Anglo és az INBS megmentése érdekében, majd nem egyesítené azokat a hitelállomány szanálásához, mivel a beruházásai megtérülésének esélye elenyésző (az Anglo és az INBS részére nyújtott feltőkésítések teljes összege alapesetben 34,7 milliárd EUR). Az államéhoz hasonló helyzetben egyetlen piaci befektető sem lett volna képes arra, hogy biztosítsa az Anglo és az INBS szanálásának előmozdításához szükséges tőkét és támogatási összeget. Figyelembe véve a piaci helyzetet és az ír eszközök és kötelezettségek iránti igényt, a piaci befektető nem tudna ilyen finanszírozási forrásokhoz jutni. |
| --- | --- |

(103)

Végül, a (66)–(69) preambulumbekezdésben említett intézkedésekre nem alkalmazható a piacgazdasági befektető elve, mivel azok az Anglo és az INBS javára megítélt nagy összegű mentőcsomag részét képezik. Továbbá, még ha alkalmazható lenne is, ezek az intézkedések nem állnak összhangban a rendes piaci magatartással. Egy piacgazdasági befektető nem hajtaná végre valamennyi intézkedést az Anglo és az INBS megmentése érdekében, majd nem egyesítené azokat a hitelállomány szanálásához, mivel a beruházásai megtérülésének esélye elenyésző (az Anglo és az INBS részére nyújtott feltőkésítések teljes összege alapesetben 34,7 milliárd EUR). Az államéhoz hasonló helyzetben egyetlen piaci befektető sem lett volna képes arra, hogy biztosítsa az Anglo és az INBS szanálásának előmozdításához szükséges tőkét és támogatási összeget. Figyelembe véve a piaci helyzetet és az ír eszközök és kötelezettségek iránti igényt, a piaci befektető nem tudna ilyen finanszírozási forrásokhoz jutni.

6.1.7.   A támogatás kedvezményezettjének meghatározása

| (104) | Írország új támogatási intézkedést kíván bevezetni (a (69) preambulumbekezdés r)–v) pontjában szereplő intézkedések), hogy előmozdítsa az Anglo és az INBS szanálását. Ezen intézkedések segítségével lehetőség nyílik az Anglo és az INBS egy jogalannyá történő összeolvasztására. Az egyesített jogalany fő célja az Anglo és az INBS hitelállományának szanálása, ami a minél nagyobb megtérülést és az ír adófizetőket terhelő költségek csökkentését szolgálja. |
| --- | --- |

(104)

Írország új támogatási intézkedést kíván bevezetni (a (69) preambulumbekezdés r)–v) pontjában szereplő intézkedések), hogy előmozdítsa az Anglo és az INBS szanálását. Ezen intézkedések segítségével lehetőség nyílik az Anglo és az INBS egy jogalannyá történő összeolvasztására. Az egyesített jogalany fő célja az Anglo és az INBS hitelállományának szanálása, ami a minél nagyobb megtérülést és az ír adófizetőket terhelő költségek csökkentését szolgálja.

| (105) | A közös szerkezetátalakítási terv értelmében az egyesített jogalany csak a meglévő szerződéses kötelezettségeiből eredő, korlátozott hitelezési tevékenységet folytat majd, kizárólag a hitelállomány nettó jelenértékének megőrzése céljából, ezáltal minimálisra csökkentve azokat a helyzeteket, ahol versenyben áll más bankokkal. Írország szerint az egyesített jogalany eszközeit csak azok esedékességekor, vagy piaci értékesítés keretében realizálja. Az ilyen értékesítések bevételeit esedékes tartozásai visszafizetésére, valamint folyamatos működési költségeinek és a megtartott korábbi kötelezettségek finanszírozására fordítja. Mindezek alapján megállapítható, hogy az egyesített jogalany korlátozott mértékben továbbra is végez majd gazdasági tevékenységet az egyesülés után, és mint ilyen, az állami támogatási intézkedések kedvezményezettjének minősül. |
| --- | --- |

(105)

A közös szerkezetátalakítási terv értelmében az egyesített jogalany csak a meglévő szerződéses kötelezettségeiből eredő, korlátozott hitelezési tevékenységet folytat majd, kizárólag a hitelállomány nettó jelenértékének megőrzése céljából, ezáltal minimálisra csökkentve azokat a helyzeteket, ahol versenyben áll más bankokkal. Írország szerint az egyesített jogalany eszközeit csak azok esedékességekor, vagy piaci értékesítés keretében realizálja. Az ilyen értékesítések bevételeit esedékes tartozásai visszafizetésére, valamint folyamatos működési költségeinek és a megtartott korábbi kötelezettségek finanszírozására fordítja. Mindezek alapján megállapítható, hogy az egyesített jogalany korlátozott mértékben továbbra is végez majd gazdasági tevékenységet az egyesülés után, és mint ilyen, az állami támogatási intézkedések kedvezményezettjének minősül.

| (106) | Az Anglót és az INBS-t illetően a két intézet a tervezett egyesülést megelőzően a kötelezettségeikre nyújtott állami garanciák, a feltőkésítések és egy eszközátviteli intézkedés (a (67) és (68) preambulumbekezdésben említett, a)–o) pontban szereplő intézkedések) segítségével tudta folytatni működését. Az Anglo és az INBS ezért a fenti intézkedések kedvezményezettje. |
| --- | --- |

(106)

Az Anglót és az INBS-t illetően a két intézet a tervezett egyesülést megelőzően a kötelezettségeikre nyújtott állami garanciák, a feltőkésítések és egy eszközátviteli intézkedés (a (67) és (68) preambulumbekezdésben említett, a)–o) pontban szereplő intézkedések) segítségével tudta folytatni működését. Az Anglo és az INBS ezért a fenti intézkedések kedvezményezettje.

6.1.8.   Következtetés

| (107) | A fentiek alapján megállapítható, hogy a (68) és (69) preambulumbekezdésben említett, a)–v) pontban szereplő intézkedések állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(107)

A fentiek alapján megállapítható, hogy a (68) és (69) preambulumbekezdésben említett, a)–v) pontban szereplő intézkedések állami támogatásnak minősülnek.

6.2.   A támogatás összege

6.2.1.   Az Anglo és az INBS feltőkésítése

| (108) | Az Anglo és az INBS feltőkésítések formájában nyújtott egyedi állami támogatásban részesült. Az Anglo négy tőkeinjekció keretében összesen 29,3 milliárd EUR-hoz jutott (55). Az INBS esetében két tőkeinjekcióra került sor, összesen 5,4 milliárd EUR értékben. |
| --- | --- |

(108)

Az Anglo és az INBS feltőkésítések formájában nyújtott egyedi állami támogatásban részesült. Az Anglo négy tőkeinjekció keretében összesen 29,3 milliárd EUR-hoz jutott (55). Az INBS esetében két tőkeinjekcióra került sor, összesen 5,4 milliárd EUR értékben.

6.2.2.   Az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés az Anglo és az INBS javára

| (109) | Mind az Anglo, mind az INBS részt vett a NAMA-ban (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, d) és m) pontban szereplő intézkedések). Ami az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedésben, azaz a NAMA-ra történő eszközátruházásban érintett támogatási összeget illeti, megjegyzendő, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (56) (20) bekezdésének a) pontjához tartozó 2. lábjegyzet szerint az eszközátviteli intézkedés során a támogatási összeg az eszközök átruházási értéke és piaci ára közötti különbözet. A fedezet tárgyát képező eszközök piaci értékét azonban igen nehéz megbecsülni, mivel a legtöbbjük hitel, amellyel nem kereskednek. Ezenfelül a tényleges támogatási összeget csak azt követően lehet meghatározni, hogy az N 725/09 sz. ügyben hozott bizottsági határozatnak (57) megfelelően befejeződik az átruházott eszközök írországi értékelése, amelynek alapján véglegesen megállapítható az érintett támogatás összege. Ebben az összefüggésben a NAMA-ra átruházott kölcsönök első és második részletéhez kapcsolódó támogatás összegére vonatkozó adatokat már közölték a Bizottsággal, míg az utolsó részletekre vonatkozó információkra még várni kell. |
| --- | --- |

(109)

Mind az Anglo, mind az INBS részt vett a NAMA-ban (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, d) és m) pontban szereplő intézkedések). Ami az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedésben, azaz a NAMA-ra történő eszközátruházásban érintett támogatási összeget illeti, megjegyzendő, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (56) (20) bekezdésének a) pontjához tartozó 2. lábjegyzet szerint az eszközátviteli intézkedés során a támogatási összeg az eszközök átruházási értéke és piaci ára közötti különbözet. A fedezet tárgyát képező eszközök piaci értékét azonban igen nehéz megbecsülni, mivel a legtöbbjük hitel, amellyel nem kereskednek. Ezenfelül a tényleges támogatási összeget csak azt követően lehet meghatározni, hogy az N 725/09 sz. ügyben hozott bizottsági határozatnak (57) megfelelően befejeződik az átruházott eszközök írországi értékelése, amelynek alapján véglegesen megállapítható az érintett támogatás összege. Ebben az összefüggésben a NAMA-ra átruházott kölcsönök első és második részletéhez kapcsolódó támogatás összegére vonatkozó adatokat már közölték a Bizottsággal, míg az utolsó részletekre vonatkozó információkra még várni kell.

| (110) | A NAMA-ra történő átruházás első és második részletével kapcsolatban rendelkezésre álló információk alapján több következtetés is levonható. Elsőként, az Anglo által a NAMA-ra átruházott kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó kölcsönöket tartalmazó első részlet névleges értéke 9 251 millió EUR volt. Ez az átvitel 870 millió EUR összegű támogatást foglalt magában, amely az átruházott névleges hitelegyenlegek 9,4 %-ának felel meg. Másodsorban, a második részletben az Anglo 6 747 millió EUR névleges értékű kölcsönt ruházott át a NAMA-ra. Ez az átvitel 427 millió EUR összegű támogatást foglalt magában, amely az átruházott névleges hitelegyenlegek 6,3 %-ának felel meg. Ennek megfelelően a támogatásoknak a névleges hitelegyenlegekhez viszonyított, két részletre vetített átlagos aránya 7,9 %. Ezt az átlagos arányt a még kifizetetlen részletekre alkalmazva (19 milliárd EUR) az ezekben foglalt támogatási összeg hozzávetőleg 1,5 milliárd EUR lenne. Az Anglo kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó és fejlesztési, valamint járulékos kölcsöneinek a NAMA-ra történő átruházásában érintett állami támogatás teljes becsült összege tehát kb. 2 797 millió EUR (58). |
| --- | --- |

(110)

A NAMA-ra történő átruházás első és második részletével kapcsolatban rendelkezésre álló információk alapján több következtetés is levonható. Elsőként, az Anglo által a NAMA-ra átruházott kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó kölcsönöket tartalmazó első részlet névleges értéke 9 251 millió EUR volt. Ez az átvitel 870 millió EUR összegű támogatást foglalt magában, amely az átruházott névleges hitelegyenlegek 9,4 %-ának felel meg. Másodsorban, a második részletben az Anglo 6 747 millió EUR névleges értékű kölcsönt ruházott át a NAMA-ra. Ez az átvitel 427 millió EUR összegű támogatást foglalt magában, amely az átruházott névleges hitelegyenlegek 6,3 %-ának felel meg. Ennek megfelelően a támogatásoknak a névleges hitelegyenlegekhez viszonyított, két részletre vetített átlagos aránya 7,9 %. Ezt az átlagos arányt a még kifizetetlen részletekre alkalmazva (19 milliárd EUR) az ezekben foglalt támogatási összeg hozzávetőleg 1,5 milliárd EUR lenne. Az Anglo kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó és fejlesztési, valamint járulékos kölcsöneinek a NAMA-ra történő átruházásában érintett állami támogatás teljes becsült összege tehát kb. 2 797 millió EUR (58).

| (111) | Az INBS az első részletben 669 millió EUR névleges értékű hitelegyenlegeket ruházott át a NAMA-ra. Ez az átvitel 70 millió EUR összegű támogatást foglalt magában, amely az átruházott névleges hitelegyenlegek 10,5 %-ának felel meg. A második részlet részeként az INBS 591 millió EUR névleges értékű hitelegyenlegeket ruházott át. Ez az átvitel 43,7 millió EUR összegű támogatást eredményezett, amely az átruházott névleges hitelegyenlegek 7,4 %-ának felel meg. Ennek megfelelően a támogatásoknak a névleges hitelegyenlegekhez viszonyított, két részletre vetített átlagos aránya 9 %. Ezt az átlagos arányt a még kifizetetlen részletekre alkalmazva (7,7 milliárd EUR) tehát a kapcsolódó támogatási összeg becsült értéke hozzávetőleg 693 millió EUR-ra tehető. Az INBS kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó és fejlesztési, valamint járulékos kölcsöneinek a NAMA-ra történő átruházásában érintett állami támogatás teljes becsült összege tehát kb. 806 millió EUR (59). |
| --- | --- |

(111)

Az INBS az első részletben 669 millió EUR névleges értékű hitelegyenlegeket ruházott át a NAMA-ra. Ez az átvitel 70 millió EUR összegű támogatást foglalt magában, amely az átruházott névleges hitelegyenlegek 10,5 %-ának felel meg. A második részlet részeként az INBS 591 millió EUR névleges értékű hitelegyenlegeket ruházott át. Ez az átvitel 43,7 millió EUR összegű támogatást eredményezett, amely az átruházott névleges hitelegyenlegek 7,4 %-ának felel meg. Ennek megfelelően a támogatásoknak a névleges hitelegyenlegekhez viszonyított, két részletre vetített átlagos aránya 9 %. Ezt az átlagos arányt a még kifizetetlen részletekre alkalmazva (7,7 milliárd EUR) tehát a kapcsolódó támogatási összeg becsült értéke hozzávetőleg 693 millió EUR-ra tehető. Az INBS kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó és fejlesztési, valamint járulékos kölcsöneinek a NAMA-ra történő átruházásában érintett állami támogatás teljes becsült összege tehát kb. 806 millió EUR (59).

| (112) | Noha a még kifizetetlen részletekben érintett állami támogatások összegét később pontosítják, a közös szerkezetátalakítási terv Szerződéssel való összeegyeztethetőségének vizsgálatához nincs szükség az utolsó részletekben foglalt pontos támogatási összeg ismeretére, mivel: i. a Bizottság a NAMA-ról szóló határozatában már elfogadta az átruházási ár meghatározásának módját (60); ii. tekintettel a már érintett összegek nagyságára és arra, hogy az Anglo és az INBS végleg kivonul a piacról, a támogatás összegében bekövetkező változás nem lesz hatással a támogatásra vonatkozóan ebben a határozatban szereplő bizottsági értékelésre; és iii. különösen, a nagyobb összegű támogatás nem növelné az egyesített jogalany szanálásából eredő versenytorzító hatást, mivel nem jelentené azt, hogy az egyesített jogalany több versenyjellegű tevékenységet végez. |
| --- | --- |

(112)

Noha a még kifizetetlen részletekben érintett állami támogatások összegét később pontosítják, a közös szerkezetátalakítási terv Szerződéssel való összeegyeztethetőségének vizsgálatához nincs szükség az utolsó részletekben foglalt pontos támogatási összeg ismeretére, mivel: i. a Bizottság a NAMA-ról szóló határozatában már elfogadta az átruházási ár meghatározásának módját (60); ii. tekintettel a már érintett összegek nagyságára és arra, hogy az Anglo és az INBS végleg kivonul a piacról, a támogatás összegében bekövetkező változás nem lesz hatással a támogatásra vonatkozóan ebben a határozatban szereplő bizottsági értékelésre; és iii. különösen, a nagyobb összegű támogatás nem növelné az egyesített jogalany szanálásából eredő versenytorzító hatást, mivel nem jelentené azt, hogy az egyesített jogalany több versenyjellegű tevékenységet végez.

6.2.3.   Az Anglo és az INBS javára nyújtott garanciák

| (113) | Az Anglo és az INBS egyaránt részt vett a CIFS és az ELG garanciaprogramokban (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett a), c), g), j), l) és n) pontban szereplő intézkedések). A két program keretében az egyes intézetek garanciával fedezett kötelezettségeinek összege az idők során változott. Az Anglo esetében például a CIFS program keretében biztosított kötelezettségek értéke 2008 szeptemberében [...] milliárd EUR-n tetőzött, majd 2010. június 30-ra – részben az ELG bevezetése következtében – [...] milliárd EUR-ra csökkent. Ezenfelül az Anglo ELG által fedezett kötelezettségeinek összege a 2010. június 30-i [...] milliárd EUR csúcsértékről 2011. március 31-re [...] milliárd EUR-ra esett vissza az Anglo betéteinek az Allied Irish Banksre történő átruházása nyomán. Az INBS esetében hasonló tendenciát figyelhetünk meg. |
| --- | --- |

(113)

Az Anglo és az INBS egyaránt részt vett a CIFS és az ELG garanciaprogramokban (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett a), c), g), j), l) és n) pontban szereplő intézkedések). A két program keretében az egyes intézetek garanciával fedezett kötelezettségeinek összege az idők során változott. Az Anglo esetében például a CIFS program keretében biztosított kötelezettségek értéke 2008 szeptemberében [...] milliárd EUR-n tetőzött, majd 2010. június 30-ra – részben az ELG bevezetése következtében – [...] milliárd EUR-ra csökkent. Ezenfelül az Anglo ELG által fedezett kötelezettségeinek összege a 2010. június 30-i [...] milliárd EUR csúcsértékről 2011. március 31-re [...] milliárd EUR-ra esett vissza az Anglo betéteinek az Allied Irish Banksre történő átruházása nyomán. Az INBS esetében hasonló tendenciát figyelhetünk meg.

| (114) | A fentieken túl az Anglo és az INBS a rövid lejáratú kötelezettségeik és a rendkívüli likviditási segítségnyújtás tekintetében egyaránt állami garanciákban részesült, míg az Anglo mérlegen kívüli kötelezettségeire vonatkozóan is [...] állami garanciát élvezett. |
| --- | --- |

(114)

A fentieken túl az Anglo és az INBS a rövid lejáratú kötelezettségeik és a rendkívüli likviditási segítségnyújtás tekintetében egyaránt állami garanciákban részesült, míg az Anglo mérlegen kívüli kötelezettségeire vonatkozóan is [...] állami garanciát élvezett.

| (115) | A pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatokat illetően meg kell jegyezni, hogy amennyiben egy bank nem képes hozzájutni a finanszírozási igényei fedezetéhez szükséges összegű, garanciával nem fedezett hitelekhez, az ilyen garanciák támogatási összetevője akár azok névleges értékét is elérheti. Nyilvánvalóan ez történt, amikor az Anglo és az INBS 2008-tól igénybe vette a CIFS programot, majd 2010-től a rövid lejáratú kötelezettségekre irányuló ELG garanciaprogramot, valamint a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó garanciát, míg az Anglo a mérlegen kívüli kötelezettségei tekintetében is részesült állami garanciában. Ebben az összefüggésben az egyes garanciák, pontosabban a CIFS és az ELG program között jelentős átfedés volt tapasztalható, amely kettős elszámoláshoz vezethetett. Ezzel együtt az egyes garanciák által fedezett összegek ingadoztak (CIFS, ELG program és rendkívüli likviditási segítségnyújtás). Emlékeztetni kell arra is, hogy a két bank állami garanciaprogramokban való részvételét nem veszik figyelembe a kockázattal súlyozott eszközeikhez kapcsolódó támogatások összegének kiszámításakor, amelynek célja annak megállapítása, hogy szükség van-e mélyreható szerkezetátalakításra. Másrészről azonban a szerkezetátalakítás során figyelembe veszik a garanciák támogatási elemét. A fenti okokból a Bizottság nem számította ki az említett állami garanciákhoz kapcsolódó támogatás összegét. |
| --- | --- |

(115)

A pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatokat illetően meg kell jegyezni, hogy amennyiben egy bank nem képes hozzájutni a finanszírozási igényei fedezetéhez szükséges összegű, garanciával nem fedezett hitelekhez, az ilyen garanciák támogatási összetevője akár azok névleges értékét is elérheti. Nyilvánvalóan ez történt, amikor az Anglo és az INBS 2008-tól igénybe vette a CIFS programot, majd 2010-től a rövid lejáratú kötelezettségekre irányuló ELG garanciaprogramot, valamint a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó garanciát, míg az Anglo a mérlegen kívüli kötelezettségei tekintetében is részesült állami garanciában. Ebben az összefüggésben az egyes garanciák, pontosabban a CIFS és az ELG program között jelentős átfedés volt tapasztalható, amely kettős elszámoláshoz vezethetett. Ezzel együtt az egyes garanciák által fedezett összegek ingadoztak (CIFS, ELG program és rendkívüli likviditási segítségnyújtás). Emlékeztetni kell arra is, hogy a két bank állami garanciaprogramokban való részvételét nem veszik figyelembe a kockázattal súlyozott eszközeikhez kapcsolódó támogatások összegének kiszámításakor, amelynek célja annak megállapítása, hogy szükség van-e mélyreható szerkezetátalakításra. Másrészről azonban a szerkezetátalakítás során figyelembe veszik a garanciák támogatási elemét. A fenti okokból a Bizottság nem számította ki az említett állami garanciákhoz kapcsolódó támogatás összegét.

6.2.4.   Az egyesített jogalany javára hozott támogatási intézkedések

| (116) | Az egyesített jogalany [...] további 3,3 milliárd EUR összegű tőkét arra az esetre, ha beigazolódik a stresszforgatókönyv. |
| --- | --- |

(116)

Az egyesített jogalany [...] további 3,3 milliárd EUR összegű tőkét arra az esetre, ha beigazolódik a stresszforgatókönyv.

| (117) | Az egyesített jogalany ezenfelül a fennmaradó betétekre legfeljebb 1 milliárd EUR összegig, illetve a mérlegen kívüli ügyleteire legfeljebb bruttó [...] összegig állami garanciában részesül, valamint továbbra is jogosult a részére kifizetett rendkívüli likviditási segítségnyújtásra és hasonló támogatásokra vonatkozó garanciára, amelynek értéke becslések szerint az egyesülés kezdetekor akár [...] is lehet. Az állami támogatás összegének kiszámítását illetően a Bizottság megállapítja, hogy az egyesített jogalany részére nyújtott garanciák esetében a (115) preambulumbekezdésben szereplő érvelés alkalmazandó. |
| --- | --- |

(117)

Az egyesített jogalany ezenfelül a fennmaradó betétekre legfeljebb 1 milliárd EUR összegig, illetve a mérlegen kívüli ügyleteire legfeljebb bruttó [...] összegig állami garanciában részesül, valamint továbbra is jogosult a részére kifizetett rendkívüli likviditási segítségnyújtásra és hasonló támogatásokra vonatkozó garanciára, amelynek értéke becslések szerint az egyesülés kezdetekor akár [...] is lehet. Az állami támogatás összegének kiszámítását illetően a Bizottság megállapítja, hogy az egyesített jogalany részére nyújtott garanciák esetében a (115) preambulumbekezdésben szereplő érvelés alkalmazandó.

6.2.5.   A támogatás összegére vonatkozó következtetés

| (118) | A fentiek alapján megállapítható, hogy az Anglo feltőkésítések és egy eszközátviteli intézkedés formájában összesen legalább 32 milliárd EUR állami támogatásban részesült (a kockázattal súlyozott eszközök 43,9 %-a). Az INBS feltőkésítések és egy eszközátviteli intézkedés formájában összesen legalább 6,2 milliárd EUR állami támogatásban részesült (a kockázattal súlyozott eszközök 59 %-a). Ezek mértéke számottevően meghaladja a feltőkésítési közleményben (61) és az értékvesztett eszközökről szóló közleményben meghatározott 2 %-os határértéket. |
| --- | --- |

(118)

A fentiek alapján megállapítható, hogy az Anglo feltőkésítések és egy eszközátviteli intézkedés formájában összesen legalább 32 milliárd EUR állami támogatásban részesült (a kockázattal súlyozott eszközök 43,9 %-a). Az INBS feltőkésítések és egy eszközátviteli intézkedés formájában összesen legalább 6,2 milliárd EUR állami támogatásban részesült (a kockázattal súlyozott eszközök 59 %-a). Ezek mértéke számottevően meghaladja a feltőkésítési közleményben (61) és az értékvesztett eszközökről szóló közleményben meghatározott 2 %-os határértéket.

| (119) | Végül meg kell állapítani, hogy az Anglo és az INBS javára nyújtott feltőkésítések és eszközátviteli intézkedés, valamint az egyesített jogalany részére stresszhelyzetben biztosított feltőkésítés összegét összeadva az érintett állami támogatás teljes becsült összege legalább 41,5 milliárd EUR-ra tehető (62). |
| --- | --- |

(119)

Végül meg kell állapítani, hogy az Anglo és az INBS javára nyújtott feltőkésítések és eszközátviteli intézkedés, valamint az egyesített jogalany részére stresszhelyzetben biztosított feltőkésítés összegét összeadva az érintett állami támogatás teljes becsült összege legalább 41,5 milliárd EUR-ra tehető (62).

6.3.   A támogatás összeegyeztethetősége

| (120) | Az Anglo és az INBS közös szerkezetátalakítási terve összeegyeztethetőségének értékelésekor elsőként azt kell felmérni, hogy alkalmazandó-e a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja, majd meg kell vizsgálni, hogy a közös szerkezetátalakítási terv teljesíti-e a feltőkésítési közleményben és a szerkezetátalakítási közleményben foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

(120)

Az Anglo és az INBS közös szerkezetátalakítási terve összeegyeztethetőségének értékelésekor elsőként azt kell felmérni, hogy alkalmazandó-e a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja, majd meg kell vizsgálni, hogy a közös szerkezetátalakítási terv teljesíti-e a feltőkésítési közleményben és a szerkezetátalakítási közleményben foglalt követelményeket.

6.3.1.   Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja

| (121) | A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánták. E tekintetben a piaci körülmények 2008 utolsó negyedéve óta világszerte igen nehezek. Írországot különösen nagy erővel sújtotta a pénzügyi válság. A gazdasági hanyatlás az ingatlanárak zuhanásával és az ír bankok terület- és ingatlanfejlesztési kölcsönöknek való kitettségével együtt jelentős értékvesztést okozott az ír bankok számára. Az ír bankok ezenfelül a bizonytalan ír ingatlanpiaci helyzetből adódóan tartós nehézségekkel szembesültek a piaci finanszírozás és tőke megszerzése terén. Mindez az ír államra (a szuverén hatalomra) is nyomást gyakorolt, és ez vezetett végül a támogatási program létrejöttéhez. |
| --- | --- |

(121)

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánták. E tekintetben a piaci körülmények 2008 utolsó negyedéve óta világszerte igen nehezek. Írországot különösen nagy erővel sújtotta a pénzügyi válság. A gazdasági hanyatlás az ingatlanárak zuhanásával és az ír bankok terület- és ingatlanfejlesztési kölcsönöknek való kitettségével együtt jelentős értékvesztést okozott az ír bankok számára. Az ír bankok ezenfelül a bizonytalan ír ingatlanpiaci helyzetből adódóan tartós nehézségekkel szembesültek a piaci finanszírozás és tőke megszerzése terén. Mindez az ír államra (a szuverén hatalomra) is nyomást gyakorolt, és ez vezetett végül a támogatási program létrejöttéhez.

| (122) | A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és hogy a bankokat támogató intézkedések alkalmasak e zavar orvoslására; ezt a nézőpontot alátámasztotta a bankokról szóló közlemény (63), a feltőkésítési közlemény, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény és a szerkezetátalakítási közlemény is. Az ír gazdaság tekintetében ezt a Bizottság több, az Írország által a pénzügyi válság elleni küzdelem céljából bevezetett intézkedéseket jóváhagyó határozatában is megerősítette (64). |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és hogy a bankokat támogató intézkedések alkalmasak e zavar orvoslására; ezt a nézőpontot alátámasztotta a bankokról szóló közlemény (63), a feltőkésítési közlemény, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény és a szerkezetátalakítási közlemény is. Az ír gazdaság tekintetében ezt a Bizottság több, az Írország által a pénzügyi válság elleni küzdelem céljából bevezetett intézkedéseket jóváhagyó határozatában is megerősítette (64).

| (123) | Tekintettel Írország sajátos körülményeire, valamint a javuló, ám továbbra is bizonytalan pénzpiaci helyzetre, a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések vizsgálhatók a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján. |
| --- | --- |

(123)

Tekintettel Írország sajátos körülményeire, valamint a javuló, ám továbbra is bizonytalan pénzpiaci helyzetre, a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések vizsgálhatók a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján.

6.3.2.   Az összeegyeztethetőség értékelése

| (124) | Az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany több olyan állami támogatási intézkedésben részesült és fog részesülni, amelyek összeegyeztethetőségét a Bizottság korábban még nem vizsgálta. Ide tartozik a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra az Anglo és az INBS javára egyaránt nyújtott állami garancia (a (68) preambulumbekezdés p) és q) pontjában szereplő intézkedések) és a stresszhelyzetre vonatkozó állami garanciák és feltőkésítések [...] (a (69) preambulumbekezdés r)–v) pontjában szereplő intézkedések). Ezenfelül az Anglo és az INBS a Bizottság által összeegyeztethető megmentési intézkedésnek minősített intézkedésekben részesült (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, a)–o) pontban szereplő intézkedések), amelyeket azonban most meg kell vizsgálni, hogy kiderüljön, szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e. Ezen intézkedések és a közös szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségének értékelésére a bankokról szóló közleménnyel, a feltőkésítési közleménnyel és a szerkezetátalakítási közleménnyel összefüggésben van szükség. |
| --- | --- |

(124)

Az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany több olyan állami támogatási intézkedésben részesült és fog részesülni, amelyek összeegyeztethetőségét a Bizottság korábban még nem vizsgálta. Ide tartozik a rendkívüli likviditási segítségnyújtásra az Anglo és az INBS javára egyaránt nyújtott állami garancia (a (68) preambulumbekezdés p) és q) pontjában szereplő intézkedések) és a stresszhelyzetre vonatkozó állami garanciák és feltőkésítések [...] (a (69) preambulumbekezdés r)–v) pontjában szereplő intézkedések). Ezenfelül az Anglo és az INBS a Bizottság által összeegyeztethető megmentési intézkedésnek minősített intézkedésekben részesült (a (66) és (67) preambulumbekezdésben említett, a)–o) pontban szereplő intézkedések), amelyeket azonban most meg kell vizsgálni, hogy kiderüljön, szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e. Ezen intézkedések és a közös szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségének értékelésére a bankokról szóló közleménnyel, a feltőkésítési közleménnyel és a szerkezetátalakítási közleménnyel összefüggésben van szükség.

| (125) | Noha az Anglo és az INBS a NAMA-ra történő eszközátruházás során eszközátviteli intézkedésben részesült, a két intézet szanálása önmagában nem minősül eszközátviteli intézkedés formájában nyújtott állami támogatásnak. Az Anglo és az INBS eszközeit és kötelezettségeit összevonva egyetlen jogalanyt hoznak létre, amelynek kizárólagos feladata azok teljes körű szanálása. Ennélfogva nincs szükség az eszközök egyesítésének és szanálásának az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján történő értékelésére. |
| --- | --- |

(125)

Noha az Anglo és az INBS a NAMA-ra történő eszközátruházás során eszközátviteli intézkedésben részesült, a két intézet szanálása önmagában nem minősül eszközátviteli intézkedés formájában nyújtott állami támogatásnak. Az Anglo és az INBS eszközeit és kötelezettségeit összevonva egyetlen jogalanyt hoznak létre, amelynek kizárólagos feladata azok teljes körű szanálása. Ennélfogva nincs szükség az eszközök egyesítésének és szanálásának az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján történő értékelésére.

6.3.3.   A bankokról szóló és a feltőkésítési közlemény alkalmazása a (68) és (69) preambulumbekezdésben említett, p)–v) pontban szereplő intézkedésekre

| (126) | A bankokról szóló közlemény 15. pontjával összhangban egy támogatás vagy támogatási program a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint akkor összeegyeztethető, ha eleget tesz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésében foglalt általános összeegyeztethetőségi kritériumoknak, ami az alábbi feltételek teljesítését jelenti:






  i. | Megfelelőség: a támogatásnak célirányosnak kell lennie, hogy a gazdaságban bekövetkezett komoly zavart hatékonyan orvosolja. Ez csak akkor teljesülhet, ha az intézkedés megfelelő a zavar orvosolása szempontjából. |
| --- | --- | --- |

(126)

A bankokról szóló közlemény 15. pontjával összhangban egy támogatás vagy támogatási program a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint akkor összeegyeztethető, ha eleget tesz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésében foglalt általános összeegyeztethetőségi kritériumoknak, ami az alábbi feltételek teljesítését jelenti:

i.

Megfelelőség: a támogatásnak célirányosnak kell lennie, hogy a gazdaságban bekövetkezett komoly zavart hatékonyan orvosolja. Ez csak akkor teljesülhet, ha az intézkedés megfelelő a zavar orvosolása szempontjából.

| ii. | Szükségesség: a támogatási intézkedés összegének és formájának szükségesnek kell lennie a célkitűzés eléréséhez. Ez a követelmény azt jelenti, hogy a támogatás mértékének a célkitűzés eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia, és azt a zavar elhárításához leginkább megfelelő formában kell nyújtani. |
| --- | --- |

ii.

Szükségesség: a támogatási intézkedés összegének és formájának szükségesnek kell lennie a célkitűzés eléréséhez. Ez a követelmény azt jelenti, hogy a támogatás mértékének a célkitűzés eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia, és azt a zavar elhárításához leginkább megfelelő formában kell nyújtani.

| iii. | Arányosság: az intézkedés kedvező hatásainak megfelelően ellensúlyozniuk kell a versenytorzító hatásokat annak érdekében, hogy a torzulások az intézkedés céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak. |
| --- | --- |

iii.

Arányosság: az intézkedés kedvező hatásainak megfelelően ellensúlyozniuk kell a versenytorzító hatásokat annak érdekében, hogy a torzulások az intézkedés céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak.

| (127) | Ezek az általános kritériumok a feltőkésítésre és a garanciákra is érvényesek. A feltőkésítési közlemény részletesebben kifejti a bankokról szóló közleményben szereplő három elvet, és kimondja, hogy a feltőkésítés hozzájárulhat a pénzügyi stabilitás helyreállításához. A feltőkésítési közlemény (6) preambulumbekezdése különösen kimondja, hogy a feltőkésítés megfelelő megoldást kínálhat azon pénzintézetek számára, amelyeknek fizetésképtelenséggel kell szembenézniük. |
| --- | --- |

(127)

Ezek az általános kritériumok a feltőkésítésre és a garanciákra is érvényesek. A feltőkésítési közlemény részletesebben kifejti a bankokról szóló közleményben szereplő három elvet, és kimondja, hogy a feltőkésítés hozzájárulhat a pénzügyi stabilitás helyreállításához. A feltőkésítési közlemény (6) preambulumbekezdése különösen kimondja, hogy a feltőkésítés megfelelő megoldást kínálhat azon pénzintézetek számára, amelyeknek fizetésképtelenséggel kell szembenézniük.

i.   Az intézkedések megfelelősége

| (128) | Az egyesített jogalany stresszhelyzetben való feltőkésítésének (a (69) preambulumbekezdés u) pontjában szereplő intézkedés) célja annak biztosítása, hogy az Anglo és az INBS hitelállományának szanálása során megfelelő tőke álljon az intézet rendelkezésére a jogszabályban előírt tőkekövetelmények teljesítéséhez. A stresszhelyzetben esetlegesen felmerülő tőkehiány kezelésére a leghatékonyabb és legnyilvánvalóbb intézkedés a tőkeinjekció, mivel közvetlenül javítja az egyesített jogalany össztőkehányadát. |
| --- | --- |

(128)

Az egyesített jogalany stresszhelyzetben való feltőkésítésének (a (69) preambulumbekezdés u) pontjában szereplő intézkedés) célja annak biztosítása, hogy az Anglo és az INBS hitelállományának szanálása során megfelelő tőke álljon az intézet rendelkezésére a jogszabályban előírt tőkekövetelmények teljesítéséhez. A stresszhelyzetben esetlegesen felmerülő tőkehiány kezelésére a leghatékonyabb és legnyilvánvalóbb intézkedés a tőkeinjekció, mivel közvetlenül javítja az egyesített jogalany össztőkehányadát.

| (129) | [...] |
| --- | --- |

(129)

[...]

| (130) | Az Anglo és az INBS javára a részükre biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó állami garanciák (a (68) preambulumbekezdés p) és q) pontjában szereplő intézkedések), illetve az egyesített jogalany számára a fennmaradó betétekre (a (69) preambulumbekezdés r) pontjában szereplő intézkedés), a nagykereskedelmi finanszírozásra (a (69) preambulumbekezdés v) pontjában szereplő intézkedés), a részére biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtásra (a (69) preambulumbekezdés t) pontjában szereplő intézkedés) és a mérlegen kívüli kötelezettségeire (a (69) preambulumbekezdés s) pontjában szereplő intézkedés) vonatkozó állami garanciák célja az egyesített jogalany biztonságos finanszírozásának és annak biztosítása, hogy kötelezettségeit teljesíteni tudja. Előbbi finanszírozásra azért van szükség, hogy az Anglo és az INBS megfelelő forrásokkal rendelkezzen eszközei fedezetéhez, míg az egyesített jogalany részére biztosított finanszírozás lehetővé teszi számára az Anglo és az INBS hitelállományának fokozatos szanálását. [...]. |
| --- | --- |

(130)

Az Anglo és az INBS javára a részükre biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtásra vonatkozó állami garanciák (a (68) preambulumbekezdés p) és q) pontjában szereplő intézkedések), illetve az egyesített jogalany számára a fennmaradó betétekre (a (69) preambulumbekezdés r) pontjában szereplő intézkedés), a nagykereskedelmi finanszírozásra (a (69) preambulumbekezdés v) pontjában szereplő intézkedés), a részére biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtásra (a (69) preambulumbekezdés t) pontjában szereplő intézkedés) és a mérlegen kívüli kötelezettségeire (a (69) preambulumbekezdés s) pontjában szereplő intézkedés) vonatkozó állami garanciák célja az egyesített jogalany biztonságos finanszírozásának és annak biztosítása, hogy kötelezettségeit teljesíteni tudja. Előbbi finanszírozásra azért van szükség, hogy az Anglo és az INBS megfelelő forrásokkal rendelkezzen eszközei fedezetéhez, míg az egyesített jogalany részére biztosított finanszírozás lehetővé teszi számára az Anglo és az INBS hitelállományának fokozatos szanálását. [...].

| (131) | Az egyesített jogalany stresszhelyzeti feltőkésítése megfelelő, mivel hatékonyan hozzájárul azon célkitűzés megvalósításához, hogy az egyesített jogalany teljesíteni tudja a jogszabályban előírt, rá vonatkozó tőkekövetelményeket. Az intézkedés ezért hatékonyan megvalósítja az egyesített jogalany nemteljesítésének megelőzésére irányuló célkitűzést. |
| --- | --- |

(131)

Az egyesített jogalany stresszhelyzeti feltőkésítése megfelelő, mivel hatékonyan hozzájárul azon célkitűzés megvalósításához, hogy az egyesített jogalany teljesíteni tudja a jogszabályban előírt, rá vonatkozó tőkekövetelményeket. Az intézkedés ezért hatékonyan megvalósítja az egyesített jogalany nemteljesítésének megelőzésére irányuló célkitűzést.

| (132) | A garanciaintézkedések megfelelők, mivel biztosítják, hogy az egyesülés előtt az Anglo és az INBS, az egyesülést követően pedig az egyesített jogalany rendelkezzen a feladatai elvégzéséhez szükséges forrásokkal, egyúttal pedig megelőzik az egyesített jogalany esetleges nemteljesítését. |
| --- | --- |

(132)

A garanciaintézkedések megfelelők, mivel biztosítják, hogy az egyesülés előtt az Anglo és az INBS, az egyesülést követően pedig az egyesített jogalany rendelkezzen a feladatai elvégzéséhez szükséges forrásokkal, egyúttal pedig megelőzik az egyesített jogalany esetleges nemteljesítését.

| (133) | A különböző állami támogatási intézkedések továbbá gondoskodnak Írország pénzügyi stabilitásának fenntartásáról. |
| --- | --- |

(133)

A különböző állami támogatási intézkedések továbbá gondoskodnak Írország pénzügyi stabilitásának fenntartásáról.

ii.   Szükségesség – a támogatás minimumra történő korlátozása

| (134) | A bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedés összegének és formájának szükségesnek kell lennie a támogatás céljának eléréséhez. Ez a követelmény azt jelenti, hogy a tőkeinjekciók és a garanciák összegének a célkitűzés eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia. Ebben az összefüggésben megállapítható, hogy tőkeinjekcióra csak stresszhelyzetben kerül sor, és annak összege legfeljebb 3,3 milliárd EUR lehet. A feltőkésítés biztosítja, hogy az egyesített jogalany eleget tegyen a jogszabályban előírt vonatkozó tőkekövetelményeknek. Az állami garanciák pedig gondoskodnak arról, hogy az egyesített jogalany rendelkezésére álljanak a működő vállalatként őt terhelő kötelezettségek teljesítéséhez szükséges források. |
| --- | --- |

(134)

A bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedés összegének és formájának szükségesnek kell lennie a támogatás céljának eléréséhez. Ez a követelmény azt jelenti, hogy a tőkeinjekciók és a garanciák összegének a célkitűzés eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia. Ebben az összefüggésben megállapítható, hogy tőkeinjekcióra csak stresszhelyzetben kerül sor, és annak összege legfeljebb 3,3 milliárd EUR lehet. A feltőkésítés biztosítja, hogy az egyesített jogalany eleget tegyen a jogszabályban előírt vonatkozó tőkekövetelményeknek. Az állami garanciák pedig gondoskodnak arról, hogy az egyesített jogalany rendelkezésére álljanak a működő vállalatként őt terhelő kötelezettségek teljesítéséhez szükséges források.

| (135) | Ami az egyesített jogalany által a feltőkésítésért fizetendő ellentételezést illeti, az állam a feltőkésítésért nem részesül rögzített összegű ellentételezésben. Az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany a rendkívüli likviditási támogatásra vonatkozó garanciáért sem fizet díjat, míg utóbbi a mérlegen kívüli kötelezettségek tekintetében is mentesül a díjfizetés alól. Az egyesített jogalany díjfizetési kötelezettsége az ELG program lejárta után a nagykereskedelmi finanszírozásra és a betétekre vonatkozó garancia tekintetében is megszűnik. |
| --- | --- |

(135)

Ami az egyesített jogalany által a feltőkésítésért fizetendő ellentételezést illeti, az állam a feltőkésítésért nem részesül rögzített összegű ellentételezésben. Az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany a rendkívüli likviditási támogatásra vonatkozó garanciáért sem fizet díjat, míg utóbbi a mérlegen kívüli kötelezettségek tekintetében is mentesül a díjfizetés alól. Az egyesített jogalany díjfizetési kötelezettsége az ELG program lejárta után a nagykereskedelmi finanszírozásra és a betétekre vonatkozó garancia tekintetében is megszűnik.

| (136) | A feltőkésítés esetében a feltőkésítési közlemény (15) és (44) pontja kifejti, hogy kellően indokolt esetben a nehéz helyzetben lévő bankoktól rövid távon alacsonyabb ellentételezés is elfogadható, azzal a feltétellel, hogy a szerkezetátalakítási terv tükrözi az ellentételezés ilyen hiányát. Az egyesített jogalany alapvetően a szanálás eszköze, amely előmozdítja az Anglo és az INBS szabályos szanálását. Az egyesített jogalany csak a hitelállomány szanálásához szükséges gazdasági tevékenységet végez. Írország e tekintetben megtette a szükséges kötelezettségvállalásokat (lásd a 2.3.2. szakaszt). Az Anglo és az INBS kivonul az ír hitel- és betétpiacról. Megállapítható, hogy a szerkezetátalakítás ebben a formában biztosítja az ellentételezés hiányának kompenzációját. Végül, az Anglót és az INBS-t teljes körűen államosították, és a részvényesek mindkét intézetben elveszítették jogaikat és érdekeltségeiket. Ennélfogva az egyesített jogalany szanálásának befejezésekor realizálódó bevétel teljes összege az államot illeti. |
| --- | --- |

(136)

A feltőkésítés esetében a feltőkésítési közlemény (15) és (44) pontja kifejti, hogy kellően indokolt esetben a nehéz helyzetben lévő bankoktól rövid távon alacsonyabb ellentételezés is elfogadható, azzal a feltétellel, hogy a szerkezetátalakítási terv tükrözi az ellentételezés ilyen hiányát. Az egyesített jogalany alapvetően a szanálás eszköze, amely előmozdítja az Anglo és az INBS szabályos szanálását. Az egyesített jogalany csak a hitelállomány szanálásához szükséges gazdasági tevékenységet végez. Írország e tekintetben megtette a szükséges kötelezettségvállalásokat (lásd a 2.3.2. szakaszt). Az Anglo és az INBS kivonul az ír hitel- és betétpiacról. Megállapítható, hogy a szerkezetátalakítás ebben a formában biztosítja az ellentételezés hiányának kompenzációját. Végül, az Anglót és az INBS-t teljes körűen államosították, és a részvényesek mindkét intézetben elveszítették jogaikat és érdekeltségeiket. Ennélfogva az egyesített jogalany szanálásának befejezésekor realizálódó bevétel teljes összege az államot illeti.

| (137) | A bankokról szóló közlemény (26) pontja feltételezi, hogy a garanciaprogramok esetében megfelelő díjat kell fizetni. A díj összegét úgy kell meghatározni, hogy az a lehető leginkább megközelítse a piaci árnak tekintett összeget, de figyelemmel arra, hogy a kedvezményezettek számára esetleg nehézséget okoz a jogosan rájuk terhelt összegek viselése. Amint az a (135) preambulumbekezdésben olvasható, meg kell jegyezni, hogy az egyesített jogalany feladata az Anglo és az INBS szanálása lesz. A fenti körülményekre tekintettel megállapítható, hogy az egyesített jogalany garanciadíj fizetése alóli mentesítése indokolt. |
| --- | --- |

(137)

A bankokról szóló közlemény (26) pontja feltételezi, hogy a garanciaprogramok esetében megfelelő díjat kell fizetni. A díj összegét úgy kell meghatározni, hogy az a lehető leginkább megközelítse a piaci árnak tekintett összeget, de figyelemmel arra, hogy a kedvezményezettek számára esetleg nehézséget okoz a jogosan rájuk terhelt összegek viselése. Amint az a (135) preambulumbekezdésben olvasható, meg kell jegyezni, hogy az egyesített jogalany feladata az Anglo és az INBS szanálása lesz. A fenti körülményekre tekintettel megállapítható, hogy az egyesített jogalany garanciadíj fizetése alóli mentesítése indokolt.

| (138) | Megállapítható, hogy az egyesített jogalany stresszhelyzetben történő feltőkésítése és az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany javára nyújtott állami garanciák szükségesek az utóbbi tőkemegfelelésének és a megfelelő finanszírozás rendelkezésre állásának biztosításához, egyúttal pedig csökkentik az egyesített jogalany nemteljesítésének kockázatát. Ami a támogatási intézkedésekért fizetendő, a támogatás minimális összegre történő korlátozását célzó ellentételezést illeti, az ellentételezés hiánya – tekintettel arra, hogy az egyesített jogalany elvégzi az Anglo és az INBS szanálását – indokolt. |
| --- | --- |

(138)

Megállapítható, hogy az egyesített jogalany stresszhelyzetben történő feltőkésítése és az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany javára nyújtott állami garanciák szükségesek az utóbbi tőkemegfelelésének és a megfelelő finanszírozás rendelkezésre állásának biztosításához, egyúttal pedig csökkentik az egyesített jogalany nemteljesítésének kockázatát. Ami a támogatási intézkedésekért fizetendő, a támogatás minimális összegre történő korlátozását célzó ellentételezést illeti, az ellentételezés hiánya – tekintettel arra, hogy az egyesített jogalany elvégzi az Anglo és az INBS szanálását – indokolt.

iii.   Arányosság – a negatív továbbgyűrűző hatásokat csökkentő intézkedések

| (139) | Az egyesített jogalany gondoskodni fog az Anglo és az INBS szanálásáról és arról, hogy mindkét intézet kivonuljon az ír betét- és hitelpiacról. A (105) preambulumbekezdésben leírtak szerint az egyesített jogalany az Anglo és az INBS hitelállományának szanálása érdekében korlátozott mértékű gazdasági tevékenységet fog folytatni. A Bizottság örömmel veszi tudomásul, hogy Írország megtette az ahhoz szükséges kötelezettségvállalásokat, hogy az egyesített jogalany által végzett tevékenységeket a minimumra korlátozza. Az egyesített jogalany kizárólag az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományainak kezelésével összefüggésben és szigorú korlátozások mellett nyújthat hitelt (hitelek átütemezése, fedezeti érték megőrzése). Az egyesített jogalany nem gyűjt betéteket és nem kezd új tevékenységbe. Következésképpen az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany részére nyújtott számottevő mértékű támogatás csak mérsékelt versenytorzító hatással jár. |
| --- | --- |

(139)

Az egyesített jogalany gondoskodni fog az Anglo és az INBS szanálásáról és arról, hogy mindkét intézet kivonuljon az ír betét- és hitelpiacról. A (105) preambulumbekezdésben leírtak szerint az egyesített jogalany az Anglo és az INBS hitelállományának szanálása érdekében korlátozott mértékű gazdasági tevékenységet fog folytatni. A Bizottság örömmel veszi tudomásul, hogy Írország megtette az ahhoz szükséges kötelezettségvállalásokat, hogy az egyesített jogalany által végzett tevékenységeket a minimumra korlátozza. Az egyesített jogalany kizárólag az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományainak kezelésével összefüggésben és szigorú korlátozások mellett nyújthat hitelt (hitelek átütemezése, fedezeti érték megőrzése). Az egyesített jogalany nem gyűjt betéteket és nem kezd új tevékenységbe. Következésképpen az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany részére nyújtott számottevő mértékű támogatás csak mérsékelt versenytorzító hatással jár.

| (140) | Megállapítható, hogy: i. az egyesített jogalany stresszhelyzetben biztosított feltőkésítése és a garanciák megfelelőek az Anglo és az INBS szanálásának biztosításához; ii. az Anglo és az INBS kivonul az ír betét- és hitelpiacról; iii. az a tény, hogy az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany javára eszközölt befektetésekért nem jár ellentételezés és azok nem térülnek meg, az ügy jelenlegi körülményei között indokolt; és iv. megfelelő intézkedések korlátozzák a más versenytársakat érintő negatív továbbgyűrűző hatásokat. |
| --- | --- |

(140)

Megállapítható, hogy: i. az egyesített jogalany stresszhelyzetben biztosított feltőkésítése és a garanciák megfelelőek az Anglo és az INBS szanálásának biztosításához; ii. az Anglo és az INBS kivonul az ír betét- és hitelpiacról; iii. az a tény, hogy az Anglo, az INBS és az egyesített jogalany javára eszközölt befektetésekért nem jár ellentételezés és azok nem térülnek meg, az ügy jelenlegi körülményei között indokolt; és iv. megfelelő intézkedések korlátozzák a más versenytársakat érintő negatív továbbgyűrűző hatásokat.

6.3.4.   A szerkezetátalakítási közleményben foglaltak alkalmazása

| (141) | A szerkezetátalakítási közlemény a pénzügyi intézetek jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítására vonatkozó állami támogatási szabályokat írja elő. A szerkezetátalakítási közlemény szerint annak érdekében, hogy a pénzügyi intézet jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítása a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető legyen, a szerkezetátalakításnak:






  i. | a bank életképességének helyreállítását vagy a bank szabályos felszámolását kell eredményeznie; |
| --- | --- | --- |

(141)

A szerkezetátalakítási közlemény a pénzügyi intézetek jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítására vonatkozó állami támogatási szabályokat írja elő. A szerkezetátalakítási közlemény szerint annak érdekében, hogy a pénzügyi intézet jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítása a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető legyen, a szerkezetátalakításnak:

i.

a bank életképességének helyreállítását vagy a bank szabályos felszámolását kell eredményeznie;

| ii. | biztosítania kell a kedvezményezett elegendő mértékű saját hozzájárulását (a terhek megosztása); |
| --- | --- |

ii.

biztosítania kell a kedvezményezett elegendő mértékű saját hozzájárulását (a terhek megosztása);

| iii. | megfelelő intézkedésekkel korlátoznia kell a verseny torzulását. |
| --- | --- |

iii.

megfelelő intézkedésekkel korlátoznia kell a verseny torzulását.

6.3.4.1.   Az egyesített jogalany szabályos szanálása

| (142) | A közös szerkezetátalakítási terv célja, hogy az egyesített jogalany szabályos módon elvégezze az Anglo és az INBS szanálását. Ennélfogva az egyesített jogalany életképességének értékelésére nincs szükség. |
| --- | --- |

(142)

A közös szerkezetátalakítási terv célja, hogy az egyesített jogalany szabályos módon elvégezze az Anglo és az INBS szanálását. Ennélfogva az egyesített jogalany életképességének értékelésére nincs szükség.

| (143) | A közös szerkezetátalakítási terv az Anglo és az INBS állami támogatással történő szabályos szanálását irányozza elő. A két banktól átvett hitelállományok szanálására tíz év alatt kerül sor. Írország [...]-ban becsülte meg az egyesített jogalany nemteljesítési kockázattal szembeni védelméhez szükséges tőkeinjekciók becsült összegét. Ezenfelül az egyesített jogalany az Anglo és az INBS eszközeinek szanálásához szükséges feladatai elvégzéséhez állami garanciákban fog részesülni. |
| --- | --- |

(143)

A közös szerkezetátalakítási terv az Anglo és az INBS állami támogatással történő szabályos szanálását irányozza elő. A két banktól átvett hitelállományok szanálására tíz év alatt kerül sor. Írország [...]-ban becsülte meg az egyesített jogalany nemteljesítési kockázattal szembeni védelméhez szükséges tőkeinjekciók becsült összegét. Ezenfelül az egyesített jogalany az Anglo és az INBS eszközeinek szanálásához szükséges feladatai elvégzéséhez állami garanciákban fog részesülni.

| (144) | Ebből következik, hogy biztosítottak az egyesített jogalany eszközeinek szabályos szanálásához szükséges feltételek. |
| --- | --- |

(144)

Ebből következik, hogy biztosítottak az egyesített jogalany eszközeinek szabályos szanálásához szükséges feltételek.

6.3.4.2.   Saját hozzájárulás/a terhek megosztása

| (145) | A szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a támogatás minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett részéről megfelelő mértékű hozzájárulásra van szükség. Ebből a célból a) a szerkezetátalakítás költségeit és a támogatás összegét egyaránt korlátozni kell, és b) jelentős saját hozzájárulás szükséges. |
| --- | --- |

(145)

A szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a támogatás minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett részéről megfelelő mértékű hozzájárulásra van szükség. Ebből a célból a) a szerkezetátalakítás költségeit és a támogatás összegét egyaránt korlátozni kell, és b) jelentős saját hozzájárulás szükséges.

a)   A szerkezetátalakítási költségek és a támogatási összeg korlátozása

| (146) | A szerkezetátalakítási közleményben foglalt elvek előírják, hogy a támogatási összegnek a minimumra kell korlátozódnia, és a bankoknak először saját forrásaikból kell finanszírozniuk a szerkezetátalakítást. |
| --- | --- |

(146)

A szerkezetátalakítási közleményben foglalt elvek előírják, hogy a támogatási összegnek a minimumra kell korlátozódnia, és a bankoknak először saját forrásaikból kell finanszírozniuk a szerkezetátalakítást.

| (147) | Írország a két intézet által elszenvedett súlyos veszteségekre és arra tekintettel, hogy a további működésük bizonytalan piaci helyzetet teremtene, úgy határozott, hogy az Anglo és az INBS nem folytatja tevékenységét. Az államot különösen az a kockázat fenyegeti, hogy az Anglo és az INBS működésének ideje alatt folyamatosan tőkét kellene azokba injektálnia a veszteségek fedezése és annak biztosítása érdekében, hogy mindkét intézet teljesítse a pénzügyi felügyeleti hatóság által előírt új tőkekövetelményeket. Azzal, hogy a két bank szanálása mellett döntött, Írország véget vetett az Anglóval és az INBS-szel kapcsolatos piaci spekulációnak, és tisztázta a részükre nyújtott állami támogatás költségeit. |
| --- | --- |

(147)

Írország a két intézet által elszenvedett súlyos veszteségekre és arra tekintettel, hogy a további működésük bizonytalan piaci helyzetet teremtene, úgy határozott, hogy az Anglo és az INBS nem folytatja tevékenységét. Az államot különösen az a kockázat fenyegeti, hogy az Anglo és az INBS működésének ideje alatt folyamatosan tőkét kellene azokba injektálnia a veszteségek fedezése és annak biztosítása érdekében, hogy mindkét intézet teljesítse a pénzügyi felügyeleti hatóság által előírt új tőkekövetelményeket. Azzal, hogy a két bank szanálása mellett döntött, Írország véget vetett az Anglóval és az INBS-szel kapcsolatos piaci spekulációnak, és tisztázta a részükre nyújtott állami támogatás költségeit.

| (148) | Írország e döntése és a 2.3.2. szakaszban felsorolt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a támogatást ne használják tőke- és forrásigényes új tevékenységek indítására, és ezáltal elősegítik a támogatási összeg minimumra történő korlátozását. Az egyesített jogalany különösen nem kezd új hitelezési tevékenységbe, és működése során az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának szigorú korlátozások szerint történő kezelésére szorítkozik. |
| --- | --- |

(148)

Írország e döntése és a 2.3.2. szakaszban felsorolt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a támogatást ne használják tőke- és forrásigényes új tevékenységek indítására, és ezáltal elősegítik a támogatási összeg minimumra történő korlátozását. Az egyesített jogalany különösen nem kezd új hitelezési tevékenységbe, és működése során az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának szigorú korlátozások szerint történő kezelésére szorítkozik.

| (149) | Az Anglo és az INBS szanálásának részeként Írország a két intézet egyesítése mellett döntött annak érdekében, hogy csak egy szanálási eszközt kelljen kezelnie. Ez a megoldás nagy valószínűséggel szinergiákat teremt a hitelállományok szanálása, az emberi erőforrások és a finanszírozás irányítása tekintetében. Noha ezek a szinergiák korlátozottak, előmozdítják az eszközök szanálását [...]. Ebben az esetben a két intézet egyesítésének köszönhetően csökken az a tőkeösszeg, amelyet Írországnak a két bank számára biztosítania kell. |
| --- | --- |

(149)

Az Anglo és az INBS szanálásának részeként Írország a két intézet egyesítése mellett döntött annak érdekében, hogy csak egy szanálási eszközt kelljen kezelnie. Ez a megoldás nagy valószínűséggel szinergiákat teremt a hitelállományok szanálása, az emberi erőforrások és a finanszírozás irányítása tekintetében. Noha ezek a szinergiák korlátozottak, előmozdítják az eszközök szanálását [...]. Ebben az esetben a két intézet egyesítésének köszönhetően csökken az a tőkeösszeg, amelyet Írországnak a két bank számára biztosítania kell.

| (150) | Átfogóbb szinten a két bank egyesítése leegyszerűsíti a szanálási eljárást és jóllehet csupán korlátozott mértékben, de csökkentheti a strukturális költségeket. |
| --- | --- |

(150)

Átfogóbb szinten a két bank egyesítése leegyszerűsíti a szanálási eljárást és jóllehet csupán korlátozott mértékben, de csökkentheti a strukturális költségeket.

| (151) | Másik megoldásként Írország mérlegelhetné az Anglo és az INBS azonnali felszámolását. A Bizottság azonban arra az álláspontra helyezkedik, hogy a felszámolás a szabályos szanálásnál költségesebb lenne és nagyobb összegű állami támogatást igényelne [...]. |
| --- | --- |

(151)

Másik megoldásként Írország mérlegelhetné az Anglo és az INBS azonnali felszámolását. A Bizottság azonban arra az álláspontra helyezkedik, hogy a felszámolás a szabályos szanálásnál költségesebb lenne és nagyobb összegű állami támogatást igényelne [...].

| (152) | Az Anglóról az egyesített jogalanyra átruházott kereskedelmi kölcsönöket illetően a közös szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint [...] névleges érték esetében értékvesztés várható (65). Figyelembe véve az Anglo piaci tanácsadói által 2010 májusában megbecsült leszámítolási szinteket, az Anglótól a NAMA-ra át nem ruházott kölcsönök gyorsított eladása számottevően nagyobb veszteséggel járna, mint a hitelállomány szabályos szanálása ([...]) (66). Összességében az Anglo azonnali felszámolása esetében felmerülő veszteségek súlyosabbak lennének annál a veszteségnél, amely hosszú időn keresztül történő szanálás esetében érné a kölcsönöket. Hangsúlyozni kell, hogy különösen az ír kölcsönök tekintetében korábban még nem volt példa ilyen méretű ügyletre. Ennélfogva a fenti számadatok szakértői véleményeken alapuló becslések, és a gyorsított eladás esetében egyáltalán nem bizonyos, hogy ilyen óriási mennyiségű eszközre akár alacsony áron is találnának vevőt. |
| --- | --- |

(152)

Az Anglóról az egyesített jogalanyra átruházott kereskedelmi kölcsönöket illetően a közös szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint [...] névleges érték esetében értékvesztés várható (65). Figyelembe véve az Anglo piaci tanácsadói által 2010 májusában megbecsült leszámítolási szinteket, az Anglótól a NAMA-ra át nem ruházott kölcsönök gyorsított eladása számottevően nagyobb veszteséggel járna, mint a hitelállomány szabályos szanálása ([...]) (66). Összességében az Anglo azonnali felszámolása esetében felmerülő veszteségek súlyosabbak lennének annál a veszteségnél, amely hosszú időn keresztül történő szanálás esetében érné a kölcsönöket. Hangsúlyozni kell, hogy különösen az ír kölcsönök tekintetében korábban még nem volt példa ilyen méretű ügyletre. Ennélfogva a fenti számadatok szakértői véleményeken alapuló becslések, és a gyorsított eladás esetében egyáltalán nem bizonyos, hogy ilyen óriási mennyiségű eszközre akár alacsony áron is találnának vevőt.

| (153) | Felszámolási eljárás során az eszközök eladásából származó bevételt elosztanák, és visszafizetnék belőle az elsőrendű kötvényeseket, betéteseket és az állami garanciával fedezett EKB-/CBI-támogatást [...]. |
| --- | --- |

(153)

Felszámolási eljárás során az eszközök eladásából származó bevételt elosztanák, és visszafizetnék belőle az elsőrendű kötvényeseket, betéteseket és az állami garanciával fedezett EKB-/CBI-támogatást [...].

| (154) | Az Anglo esetében hozzávetőleg [...] milliárd EUR összegű fedezetlen hitelt nem véd állami garancia (67) [...]. Az Anglo fennmaradó fedezetlen hitelei (hozzávetőleg 3 milliárd EUR) állami garancia hatálya alá tartoznak, és az érintett kötelezettségek birtokosait az állam névértéken kifizeti. Felszámolás esetén így az elsőrendű fedezetlen kötvények tulajdonosai összesen legfeljebb nettó [...] milliárd értékben járulnának hozzá a veszteségekhez. Az Anglo eszközeinek gyorsított eladásából származó további veszteségek meghaladják ezt az összeget. |
| --- | --- |

(154)

Az Anglo esetében hozzávetőleg [...] milliárd EUR összegű fedezetlen hitelt nem véd állami garancia (67) [...]. Az Anglo fennmaradó fedezetlen hitelei (hozzávetőleg 3 milliárd EUR) állami garancia hatálya alá tartoznak, és az érintett kötelezettségek birtokosait az állam névértéken kifizeti. Felszámolás esetén így az elsőrendű fedezetlen kötvények tulajdonosai összesen legfeljebb nettó [...] milliárd értékben járulnának hozzá a veszteségekhez. Az Anglo eszközeinek gyorsított eladásából származó további veszteségek meghaladják ezt az összeget.

| (155) | Ezenfelül felszámoláskor az alárendelt hitelek birtokosait veszteség érné. Mivel azonban az alárendelt hiteleket az elmúlt években visszavásárolták, a fennmaradó hátralékos alárendelt hitelek összege pedig alacsony, ezek a veszteségek nem ellensúlyoznák az elsőrangú kötelezettségbirtokosok kártalanításához szükséges további állami támogatást (68). |
| --- | --- |

(155)

Ezenfelül felszámoláskor az alárendelt hitelek birtokosait veszteség érné. Mivel azonban az alárendelt hiteleket az elmúlt években visszavásárolták, a fennmaradó hátralékos alárendelt hitelek összege pedig alacsony, ezek a veszteségek nem ellensúlyoznák az elsőrangú kötelezettségbirtokosok kártalanításához szükséges további állami támogatást (68).

| (156) | Összefoglalva tehát: a hitelportfólió gyorsított felszámolása, feltételezve, hogy az megvalósítható – noha ez egyáltalán nem bizonyos –, olyan költséget jelentene Írország számára, amely meghaladja az Anglo és az INBS tervezett tízéves szanálása során keletkező költségeket, itt ugyanis először a könnyebben értékesíthető eszközök eladására kerülne sor, míg azokat az eszközöket, amelyekre nincs kereslet, több évig megőriznék. |
| --- | --- |

(156)

Összefoglalva tehát: a hitelportfólió gyorsított felszámolása, feltételezve, hogy az megvalósítható – noha ez egyáltalán nem bizonyos –, olyan költséget jelentene Írország számára, amely meghaladja az Anglo és az INBS tervezett tízéves szanálása során keletkező költségeket, itt ugyanis először a könnyebben értékesíthető eszközök eladására kerülne sor, míg azokat az eszközöket, amelyekre nincs kereslet, több évig megőriznék.

| (157) | Ami az INBS-t illeti, a bank továbbvitt kereskedelmi hitelállománya tekintetében (amelyet közel teljes egészében átruháztak a NAMA-ra) az Anglóra vonatkozókhoz hasonló megfontolások alkalmazandók. Az INBS kötelezettségeinek túlnyomó részére szintén Írország vállalt garanciát (69). |
| --- | --- |

(157)

Ami az INBS-t illeti, a bank továbbvitt kereskedelmi hitelállománya tekintetében (amelyet közel teljes egészében átruháztak a NAMA-ra) az Anglóra vonatkozókhoz hasonló megfontolások alkalmazandók. Az INBS kötelezettségeinek túlnyomó részére szintén Írország vállalt garanciát (69).

| (158) | Az INBS továbbvitt jelzáloghitel-állományát illetően az INBS szerkezetátalakítási tervében Írország jelezte, hogy a hitelállomány minősége és a hasonló, jobb minőségű eszközöket érintő írországi és egyesült királyságbeli ügyletekre vonatkozó piaci információk alapján, [...], az INBS hitelállományával kapcsolatos rövid lejáratú ügyletek esetében jelentős mértékű leszámítolásra kell számítani. |
| --- | --- |

(158)

Az INBS továbbvitt jelzáloghitel-állományát illetően az INBS szerkezetátalakítási tervében Írország jelezte, hogy a hitelállomány minősége és a hasonló, jobb minőségű eszközöket érintő írországi és egyesült királyságbeli ügyletekre vonatkozó piaci információk alapján, [...], az INBS hitelállományával kapcsolatos rövid lejáratú ügyletek esetében jelentős mértékű leszámítolásra kell számítani.

| (159) | A közös szerkezetátalakítási terv az INBS hitelállományára vonatkozóan, [...] összegű értékvesztés alapján, hozzávetőleg [...] összes veszteséget irányoz elő. Amennyiben a hitelállományt 2011-ben értékesítenék, [...]. Az INBS szabályos szanálásának előnyét csökkentheti, ha a hitelállományra a vártnál nagyobb mértékű leszámítolást kínálnak. Valószínű azonban, hogy a leszámítolás [...]. |
| --- | --- |

(159)

A közös szerkezetátalakítási terv az INBS hitelállományára vonatkozóan, [...] összegű értékvesztés alapján, hozzávetőleg [...] összes veszteséget irányoz elő. Amennyiben a hitelállományt 2011-ben értékesítenék, [...]. Az INBS szabályos szanálásának előnyét csökkentheti, ha a hitelállományra a vártnál nagyobb mértékű leszámítolást kínálnak. Valószínű azonban, hogy a leszámítolás [...].

| (160) | Megállapítható, hogy az Anglónak és az INBS-nek az egyesített jogalany révén történő szabályos szanálása a szükséges minimumra korlátozza a szerkezetátalakítási költségeket és az állami támogatás összegét. |
| --- | --- |

(160)

Megállapítható, hogy az Anglónak és az INBS-nek az egyesített jogalany révén történő szabályos szanálása a szükséges minimumra korlátozza a szerkezetátalakítási költségeket és az állami támogatás összegét.

b)   Jelentős saját hozzájárulás

| (161) | A kedvezményezett banknak a szerkezetátalakítási szakasz során való saját hozzájárulására vonatkozó elvek megkövetelik, hogy: i. a kedvezményezett bank a lehetséges mértékig saját forrásaiból – például eszközeladás révén – finanszírozza a szerkezetátalakítást; és ii. a szerkezetátalakítás költségeit megfelelő mértékben a banki befektetők is viseljék azáltal, hogy a rendelkezésre álló tőke segítségével átvállalják a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A terhek megosztása kettős célt szolgál: a versenytorzulás mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázat kiküszöbölését (70). |
| --- | --- |

(161)

A kedvezményezett banknak a szerkezetátalakítási szakasz során való saját hozzájárulására vonatkozó elvek megkövetelik, hogy: i. a kedvezményezett bank a lehetséges mértékig saját forrásaiból – például eszközeladás révén – finanszírozza a szerkezetátalakítást; és ii. a szerkezetátalakítás költségeit megfelelő mértékben a banki befektetők is viseljék azáltal, hogy a rendelkezésre álló tőke segítségével átvállalják a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A terhek megosztása kettős célt szolgál: a versenytorzulás mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázat kiküszöbölését (70).

i.   Az érintett intézetek saját hozzájárulása

| (162) | Az Anglo és az INBS jelenlegi szanálása esetében a két intézet a lehető legnagyobb mértékben hozzájárul a szerkezetátalakításhoz, mivel minden eszközt eladásra kínálnak és a bevételek teljes összegét a szanálás finanszírozására fordítják. Az eszközök értéke azonban olyan mértékben csökkent, hogy az eladásukból származó bevétel eltörpül a két banknak nyújtott tőkeinjekciók mellett. |
| --- | --- |

(162)

Az Anglo és az INBS jelenlegi szanálása esetében a két intézet a lehető legnagyobb mértékben hozzájárul a szerkezetátalakításhoz, mivel minden eszközt eladásra kínálnak és a bevételek teljes összegét a szanálás finanszírozására fordítják. Az eszközök értéke azonban olyan mértékben csökkent, hogy az eladásukból származó bevétel eltörpül a két banknak nyújtott tőkeinjekciók mellett.

| (163) | Mindemellett mindkét bank értékesítette betéti állományát. |
| --- | --- |

(163)

Mindemellett mindkét bank értékesítette betéti állományát.

ii.   Tehermegosztás a részvényesek és másodrangú hitelezők közreműködésével

| (164) | A terhek megosztását illetően a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy a szerkezetátalakítás költségeit az állam és a korábbi banki befektetők és részvényesek közösen viseljék. |
| --- | --- |

(164)

A terhek megosztását illetően a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy a szerkezetátalakítás költségeit az állam és a korábbi banki befektetők és részvényesek közösen viseljék.

| (165) | Az Anglo esetében az egyéni részvényeseket maradéktalanul „törölték” és a bankot teljes körűen államosították. |
| --- | --- |

(165)

Az Anglo esetében az egyéni részvényeseket maradéktalanul „törölték” és a bankot teljes körűen államosították.

| (166) | Az INBS az intézet első állami feltőkésítését megelőzően saját tagjai tulajdonában volt. Különösen a „részvényes tagok” (az INBS-ben betéti számlával rendelkező személyek) nyereségre voltak jogosultak a bank kapitalizálódása (az INBS rendes bankká történő átalakulása), megszüntetése vagy felszámolása esetén a realizált eszközökből keletkező többlet után. Az INBS első feltőkésítése után az állam különleges befektetői részvények kibocsátásával átvette az INBS teljes körű irányítását. Ezt követően a tagok – az állam javára – elveszítették a (például az INBS eladása esetén) realizált eszközökből keletkező többlet utáni nyereségre való jogukat. Ennek következtében a részvényes tagok gazdasági jogait maradéktalanul „eltörölték”. |
| --- | --- |

(166)

Az INBS az intézet első állami feltőkésítését megelőzően saját tagjai tulajdonában volt. Különösen a „részvényes tagok” (az INBS-ben betéti számlával rendelkező személyek) nyereségre voltak jogosultak a bank kapitalizálódása (az INBS rendes bankká történő átalakulása), megszüntetése vagy felszámolása esetén a realizált eszközökből keletkező többlet után. Az INBS első feltőkésítése után az állam különleges befektetői részvények kibocsátásával átvette az INBS teljes körű irányítását. Ezt követően a tagok – az állam javára – elveszítették a (például az INBS eladása esetén) realizált eszközökből keletkező többlet utáni nyereségre való jogukat. Ennek következtében a részvényes tagok gazdasági jogait maradéktalanul „eltörölték”.

| (167) | Így mind az Anglo részvényesei, mind az INBS tagjai a lehető legnagyobb mértékű hozzájárulást nyújtották azáltal, hogy átengedték az államnak az intézetek irányítását és tulajdonjogát. |
| --- | --- |

(167)

Így mind az Anglo részvényesei, mind az INBS tagjai a lehető legnagyobb mértékű hozzájárulást nyújtották azáltal, hogy átengedték az államnak az intézetek irányítását és tulajdonjogát.

| (168) | A másodrangú hitelezők az Anglóban kettő, az INBS-ben egy kötelezettségkezelési eljárás révén szintén jelentős mértékben hozzájárultak a szerkezetátalakításhoz. Az Anglo esetében a két kötelezettségkezelési eljárás lebonyolítására 2009 augusztusában, illetve 2010 decemberében került sor; ezek nyomán a kötvényesek jelentős veszteségeket könyvelhettek el, hozzávetőleg 3,5 milliárd EUR összegű adózás előtti nyereség keletkezett, és a bank további alapvető tier 1 tőkéhez jutott (71). Az INBS 2009-ben hajtott végre kötelezettségkezelési eljárást, amelynek keretében a kötvényesek értékpapírjaikat a névértékhez képest 42 %-kal leszámítolt értéken váltották be, ezáltal 112 millió EUR alapvető tőkét szabadítottak fel az intézet számára. |
| --- | --- |

(168)

A másodrangú hitelezők az Anglóban kettő, az INBS-ben egy kötelezettségkezelési eljárás révén szintén jelentős mértékben hozzájárultak a szerkezetátalakításhoz. Az Anglo esetében a két kötelezettségkezelési eljárás lebonyolítására 2009 augusztusában, illetve 2010 decemberében került sor; ezek nyomán a kötvényesek jelentős veszteségeket könyvelhettek el, hozzávetőleg 3,5 milliárd EUR összegű adózás előtti nyereség keletkezett, és a bank további alapvető tier 1 tőkéhez jutott (71). Az INBS 2009-ben hajtott végre kötelezettségkezelési eljárást, amelynek keretében a kötvényesek értékpapírjaikat a névértékhez képest 42 %-kal leszámítolt értéken váltották be, ezáltal 112 millió EUR alapvető tőkét szabadítottak fel az intézet számára.

| (169) | Az egyesített jogalany összesen 500 millió EUR összegű alárendelt kötelezettséget birtokol majd (2010. december 31-én), amely jelentősen kevesebb a 2008. december 31-én az Anglo és az INBS tulajdonában lévő alárendelt hiteleknél (5 milliárd EUR, illetve 300 millió EUR), jelezve a másodrangú hitelezők által elszenvedett veszteség számottevő mértékét. Írország ezenfelül vállalta, hogy az egyesített jogalany – ilyen jogi kötelezettség hiányában – nem fizet ki kamatszelvényeket és nem gyakorolja az alárendelt kölcsöneszközökre és hibrid tőkeeszközökre vonatkozó vételi jogot. |
| --- | --- |

(169)

Az egyesített jogalany összesen 500 millió EUR összegű alárendelt kötelezettséget birtokol majd (2010. december 31-én), amely jelentősen kevesebb a 2008. december 31-én az Anglo és az INBS tulajdonában lévő alárendelt hiteleknél (5 milliárd EUR, illetve 300 millió EUR), jelezve a másodrangú hitelezők által elszenvedett veszteség számottevő mértékét. Írország ezenfelül vállalta, hogy az egyesített jogalany – ilyen jogi kötelezettség hiányában – nem fizet ki kamatszelvényeket és nem gyakorolja az alárendelt kölcsöneszközökre és hibrid tőkeeszközökre vonatkozó vételi jogot.

| (170) | Tekintettel a két intézet részére biztosított állami támogatásnak a méretükhöz viszonyított rendkívül magas összegére és a kapcsolódó állami költségekre, indokolt megvizsgálni, vajon az elsőrangú hitelezők is viselhetnének-e terheket. Ebben az összefüggésben az írországi elsőrangú hitelezők a betétszámlák tulajdonosaival megegyező rangot élveznek [...]. Amint már jeleztük, a bankok felszámolása jelentősen megnövelné az állami támogatás iránti igényt és az adófizető által viselt végső költségeket. A Bizottsághoz ez idáig nem érkezett részletes javaslat arra vonatkozóan, hogyan valósítható meg az elsőrangú hitelezők [...] teherviselése az államot terhelő szanálási költségek növekedése nélkül. |
| --- | --- |

(170)

Tekintettel a két intézet részére biztosított állami támogatásnak a méretükhöz viszonyított rendkívül magas összegére és a kapcsolódó állami költségekre, indokolt megvizsgálni, vajon az elsőrangú hitelezők is viselhetnének-e terheket. Ebben az összefüggésben az írországi elsőrangú hitelezők a betétszámlák tulajdonosaival megegyező rangot élveznek [...]. Amint már jeleztük, a bankok felszámolása jelentősen megnövelné az állami támogatás iránti igényt és az adófizető által viselt végső költségeket. A Bizottsághoz ez idáig nem érkezett részletes javaslat arra vonatkozóan, hogyan valósítható meg az elsőrangú hitelezők [...] teherviselése az államot terhelő szanálási költségek növekedése nélkül.

| (171) | Összefoglalva megállapítható, hogy a jelenlegi jogi keretben az Anglo és az INBS szabályos szanálásához való saját hozzájárulása eleget tesz a szerkezetátalakítási közleményben foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(171)

Összefoglalva megállapítható, hogy a jelenlegi jogi keretben az Anglo és az INBS szabályos szanálásához való saját hozzájárulása eleget tesz a szerkezetátalakítási közleményben foglalt feltételeknek.

6.3.4.3.   A versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedések

| (172) | A szerkezetátalakítási közlemény úgy rendelkezik, hogy a versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedéseket a támogatási összeg, illetve annak függvényében kell meghatározni, hogy a támogatott intézet a szerkezetátalakítást követően mely piacokon lesz jelen. |
| --- | --- |

(172)

A szerkezetátalakítási közlemény úgy rendelkezik, hogy a versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedéseket a támogatási összeg, illetve annak függvényében kell meghatározni, hogy a támogatott intézet a szerkezetátalakítást követően mely piacokon lesz jelen.

| (173) | Amint az a fenti 6.2.5. szakaszban olvasható, az Anglo, az INBS és jogutódjuk, az egyesített jogalany részére biztosított összegek abszolút értékben és az intézetek méretéhez, illetve kockázattal súlyozott eszközeihez viszonyítva is rendkívül magasak. Ez az említett intézetek veszteségeinek mértékét tükrözi. |
| --- | --- |

(173)

Amint az a fenti 6.2.5. szakaszban olvasható, az Anglo, az INBS és jogutódjuk, az egyesített jogalany részére biztosított összegek abszolút értékben és az intézetek méretéhez, illetve kockázattal súlyozott eszközeihez viszonyítva is rendkívül magasak. Ez az említett intézetek veszteségeinek mértékét tükrözi.

| (174) | A versenytorzulás mértéke mindazonáltal korlátozott, mivel az intézetek szinte teljesen kivonulnak korábbi működési piacaikról. A 2.3.2. szakaszban ismertetett írországi kötelezettségvállalások a lehető legnagyobb mértékben korlátozzák az egyesített jogalany üzleti tevékenységét. Feladata az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának szanálása lesz, és új tevékenységbe nem kezd. Ezenfelül megszünteti a betétgyűjtést is (72). Az Írország által tett kötelezettségvállalások az eszközök szanálásának befejezéséig érvényesek és alkalmazandók. |
| --- | --- |

(174)

A versenytorzulás mértéke mindazonáltal korlátozott, mivel az intézetek szinte teljesen kivonulnak korábbi működési piacaikról. A 2.3.2. szakaszban ismertetett írországi kötelezettségvállalások a lehető legnagyobb mértékben korlátozzák az egyesített jogalany üzleti tevékenységét. Feladata az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának szanálása lesz, és új tevékenységbe nem kezd. Ezenfelül megszünteti a betétgyűjtést is (72). Az Írország által tett kötelezettségvállalások az eszközök szanálásának befejezéséig érvényesek és alkalmazandók.

| (175) | Az alábbi preambulumbekezdések azt ismertetik, hogyan biztosítják Írország kötelezettségvállalásai a versenytorzulás mértékének minimumra történő korlátozását. |
| --- | --- |

(175)

Az alábbi preambulumbekezdések azt ismertetik, hogyan biztosítják Írország kötelezettségvállalásai a versenytorzulás mértékének minimumra történő korlátozását.

| (176) | A Bizottság örömmel veszi tudomásul Írország azon vállalását, hogy az egyesített jogalany nem kezd új tevékenységbe és nem lép be új piacokra. Az egyesített jogalany kizárólagos feladata az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának szanálása lesz, és a továbbvitt eszközök szanálásának befejezésekor felszámolják. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság örömmel veszi tudomásul Írország azon vállalását, hogy az egyesített jogalany nem kezd új tevékenységbe és nem lép be új piacokra. Az egyesített jogalany kizárólagos feladata az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának szanálása lesz, és a továbbvitt eszközök szanálásának befejezésekor felszámolják.

| (177) | Ezenfelül az egyesített jogalany nem lesz jogosult más vállalatokat felvásárolni vagy azokban részesedést vásárolni, ami megakadályozza, hogy az állami forrásokat tevékenységei bővítésére használja. |
| --- | --- |

(177)

Ezenfelül az egyesített jogalany nem lesz jogosult más vállalatokat felvásárolni vagy azokban részesedést vásárolni, ami megakadályozza, hogy az állami forrásokat tevékenységei bővítésére használja.

| (178) | Az egyesített jogalany nem nyújt hitelt új ügyfeleknek, és hitelezési tevékenysége során az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának kezelésére szorítkozik. Mint ilyen, az egyesített jogalany aktívan úgy gazdálkodik a hitelállománnyal, hogy – a működő bankok körében rendes kereskedelmi gyakorlatnak megfelelően – maximalizálja az eszközök nettó jelenértékét. |
| --- | --- |

(178)

Az egyesített jogalany nem nyújt hitelt új ügyfeleknek, és hitelezési tevékenysége során az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának kezelésére szorítkozik. Mint ilyen, az egyesített jogalany aktívan úgy gazdálkodik a hitelállománnyal, hogy – a működő bankok körében rendes kereskedelmi gyakorlatnak megfelelően – maximalizálja az eszközök nettó jelenértékét.

| (179) | A kereskedelmi hitelállomány esetében az aktív gazdálkodás egyúttal azt is jelentheti, hogy a hitelfelvevőknek korlátozott mértékben további hitelt biztosítanak egy ingatlan építésének befejezéséhez vagy felújításához, ha ez megőrzi vagy növeli az eszközök jelenértékét. Az ilyen aktív gazdálkodás azonban korlátozott, mivel az egyesített jogalany kereskedelmi hitelállománya a tervidőszak minden egyes évében legfeljebb [...]-val haladhatja meg a közös szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzést. A kereskedelmi hitelállomány átfogó felső határértékét ezenfelül további korlátozások egészítik ki, amelyek a 2.3.2. szakaszban leírt módon egyes hitelfelvevőkre alkalmazandók. |
| --- | --- |

(179)

A kereskedelmi hitelállomány esetében az aktív gazdálkodás egyúttal azt is jelentheti, hogy a hitelfelvevőknek korlátozott mértékben további hitelt biztosítanak egy ingatlan építésének befejezéséhez vagy felújításához, ha ez megőrzi vagy növeli az eszközök jelenértékét. Az ilyen aktív gazdálkodás azonban korlátozott, mivel az egyesített jogalany kereskedelmi hitelállománya a tervidőszak minden egyes évében legfeljebb [...]-val haladhatja meg a közös szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzést. A kereskedelmi hitelállomány átfogó felső határértékét ezenfelül további korlátozások egészítik ki, amelyek a 2.3.2. szakaszban leírt módon egyes hitelfelvevőkre alkalmazandók.

| (180) | Írország továbbá vállalta, hogy az INBS továbbvitt jelzáloghitel-portfóliójához kapcsolódóan lakossági ingatlanra további jelzáloghiteleket nem nyújtanak (kivéve, ha a bankot erre szerződés kötelezi). A jelzáloghitel-állomány kezelése során a nettó jelenérték maximalizálására fognak törekedni, az új hitelezést pedig korlátozzák: a további lakossági jelzáloghitel-előlegek felső határát a 2011–2012 időszakra 20 millió EUR-ban, az azt követő évekre pedig évente 5 millió EUR-ban határozzák meg. Ezek a határértékek (2011-re és 2012-re évente átlagosan 10 millió EUR, azt követően évente 5 millió EUR) az egyesített jogalany jelzáloghitel-állománya névértékének kevesebb mint 1 %-a, ami megakadályozza, hogy a társaság tovább bővítse jelzálogpiaci tevékenységét. |
| --- | --- |

(180)

Írország továbbá vállalta, hogy az INBS továbbvitt jelzáloghitel-portfóliójához kapcsolódóan lakossági ingatlanra további jelzáloghiteleket nem nyújtanak (kivéve, ha a bankot erre szerződés kötelezi). A jelzáloghitel-állomány kezelése során a nettó jelenérték maximalizálására fognak törekedni, az új hitelezést pedig korlátozzák: a további lakossági jelzáloghitel-előlegek felső határát a 2011–2012 időszakra 20 millió EUR-ban, az azt követő évekre pedig évente 5 millió EUR-ban határozzák meg. Ezek a határértékek (2011-re és 2012-re évente átlagosan 10 millió EUR, azt követően évente 5 millió EUR) az egyesített jogalany jelzáloghitel-állománya névértékének kevesebb mint 1 %-a, ami megakadályozza, hogy a társaság tovább bővítse jelzálogpiaci tevékenységét.

| (181) | Mindent összevetve a hitelállományra vonatkozó határérték és Írország kötelezettségvállalásai biztosítani fogják, hogy az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományát körültekintően, a maximális megtérülésre törekedve kezeljék, és megelőzik, hogy az egyesített jogalany új vagy meglévő ügyfelekkel teljesen új tevékenységbe kezdjen. Az egyesített jogalany üzleti tevékenységei így a szükséges minimumra korlátozódnak, az írországi kötelezettségvállalások pedig gondoskodnak arról, hogy ezek a tevékenységek a verseny torzítása szempontjából ne jelentsenek komoly problémát. |
| --- | --- |

(181)

Mindent összevetve a hitelállományra vonatkozó határérték és Írország kötelezettségvállalásai biztosítani fogják, hogy az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományát körültekintően, a maximális megtérülésre törekedve kezeljék, és megelőzik, hogy az egyesített jogalany új vagy meglévő ügyfelekkel teljesen új tevékenységbe kezdjen. Az egyesített jogalany üzleti tevékenységei így a szükséges minimumra korlátozódnak, az írországi kötelezettségvállalások pedig gondoskodnak arról, hogy ezek a tevékenységek a verseny torzítása szempontjából ne jelentsenek komoly problémát.

| (182) | A támogatási programmal összhangban az Anglo és az INBS kb. 12,2 milliárd EUR értékű betéteinek és a NAMA kb. 15,9 milliárd EUR értékű kötvényeinek értékesítése 2011. február 24-én fejeződött be (lásd a 2.3.1.1. szakaszt). |
| --- | --- |

(182)

A támogatási programmal összhangban az Anglo és az INBS kb. 12,2 milliárd EUR értékű betéteinek és a NAMA kb. 15,9 milliárd EUR értékű kötvényeinek értékesítése 2011. február 24-én fejeződött be (lásd a 2.3.1.1. szakaszt).

| (183) | Az egyesített jogalany azonban a betétek átruházásának időpontjában 1 milliárd EUR értékű betétet megtartott. |
| --- | --- |

(183)

Az egyesített jogalany azonban a betétek átruházásának időpontjában 1 milliárd EUR értékű betétet megtartott.

| (184) | Különösen egyes vállalati betéteket a több vállalati intézmény számára nyújtott kölcsönök fedezeteként tartanak fenn (megtakarítási-befektetési számlák). E betétek fenntartását az intézetek és egyes ügyfeleik között létrejött szerződéses hitelezési megállapodások indokolják, és mint ilyen, az az Anglo és az INBS hitelportfóliója szabályos szanálásának részét képezi. Az egyesített jogalany azonban csak korlátozott tevékenységet folytathat, mivel új ügyfelektől nem gyűjthet betétet és a birtokában maradó betéteket fokozatosan visszaváltják. |
| --- | --- |

(184)

Különösen egyes vállalati betéteket a több vállalati intézmény számára nyújtott kölcsönök fedezeteként tartanak fenn (megtakarítási-befektetési számlák). E betétek fenntartását az intézetek és egyes ügyfeleik között létrejött szerződéses hitelezési megállapodások indokolják, és mint ilyen, az az Anglo és az INBS hitelportfóliója szabályos szanálásának részét képezi. Az egyesített jogalany azonban csak korlátozott tevékenységet folytathat, mivel új ügyfelektől nem gyűjthet betétet és a birtokában maradó betéteket fokozatosan visszaváltják.

| (185) | Az egyesített jogalany a fennmaradó betétek mennyiségét nagyjából az azokhoz kapcsolódó vagy járulékos eszközök szanálásával megegyező ütemben csökkenti (illetve kapcsolódó vagy járulékos eszközök hiányában a teljes nettó hitelállomány szanálásához hasonló ütemben). Ezenfelül Írország vállalta, hogy az egyesített jogalany betétállománya mindenkor legfeljebb 200 millió EUR-val haladhatja meg a közös szerkezetátalakítási tervben előre jelzett összeget. |
| --- | --- |

(185)

Az egyesített jogalany a fennmaradó betétek mennyiségét nagyjából az azokhoz kapcsolódó vagy járulékos eszközök szanálásával megegyező ütemben csökkenti (illetve kapcsolódó vagy járulékos eszközök hiányában a teljes nettó hitelállomány szanálásához hasonló ütemben). Ezenfelül Írország vállalta, hogy az egyesített jogalany betétállománya mindenkor legfeljebb 200 millió EUR-val haladhatja meg a közös szerkezetátalakítási tervben előre jelzett összeget.

| (186) | Összefoglalva, az egyesített jogalany betétpiacon folytatott üzleti tevékenysége drasztikusan csökken, és az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának szabályos módon történő szanálásához szigorúan szükséges minimumra korlátozódik. Az Írország által tett kötelezettségvállalások így szavatolják, hogy az egyesített jogalany betéti tevékenysége nem jár jelentős versenytorzító hatással az ír betétpiacon. |
| --- | --- |

(186)

Összefoglalva, az egyesített jogalany betétpiacon folytatott üzleti tevékenysége drasztikusan csökken, és az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának szabályos módon történő szanálásához szigorúan szükséges minimumra korlátozódik. Az Írország által tett kötelezettségvállalások így szavatolják, hogy az egyesített jogalany betéti tevékenysége nem jár jelentős versenytorzító hatással az ír betétpiacon.

| (187) | Megállapítható, hogy a rendkívül nagy összegű állami támogatás nem okoz indokolatlan versenytorzulást, azt ugyanis a piaci jelenlét hasonlóan nagymértékű csökkenése ellensúlyozza. A versenytorzítást korlátozó intézkedések eleget tesznek a szerkezetátalakítási közleményben foglalt követelményeknek, mivel az egyesített jogalany nem kezd új tevékenységbe és megszünteti a betétek gyűjtését, míg a hitelezés terén az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának rendes kezelésére és szanálására szorítkozik. Az egyesített jogalany végül teljesen kivonul az ír hitel- és betétpiacról, és ezért a továbbiakban nem torzítja a versenyt. Az egyesített jogalany mindezeken felül felvásárlási tilalmat alkalmaz. |
| --- | --- |

(187)

Megállapítható, hogy a rendkívül nagy összegű állami támogatás nem okoz indokolatlan versenytorzulást, azt ugyanis a piaci jelenlét hasonlóan nagymértékű csökkenése ellensúlyozza. A versenytorzítást korlátozó intézkedések eleget tesznek a szerkezetátalakítási közleményben foglalt követelményeknek, mivel az egyesített jogalany nem kezd új tevékenységbe és megszünteti a betétek gyűjtését, míg a hitelezés terén az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának rendes kezelésére és szanálására szorítkozik. Az egyesített jogalany végül teljesen kivonul az ír hitel- és betétpiacról, és ezért a továbbiakban nem torzítja a versenyt. Az egyesített jogalany mindezeken felül felvásárlási tilalmat alkalmaz.

6.3.4.4.   Ellenőrzés

| (188) | A szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásának ellenőrzése érdekében a tagállamoknak rendszeresen részletes jelentést kell küldeniük. Ennek megfelelően Írországnak az e határozatról szóló értesítés napjától számítva félévente be kell nyújtania ilyen jelentést a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(188)

A szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásának ellenőrzése érdekében a tagállamoknak rendszeresen részletes jelentést kell küldeniük. Ennek megfelelően Írországnak az e határozatról szóló értesítés napjától számítva félévente be kell nyújtania ilyen jelentést a Bizottsághoz.

| (189) | Az Anglo és az INBS szerkezetátalakítása esetében ezenfelül három évre ellenőrző megbízottat neveznek ki, aki nyomon követi az Írország által tett kötelezettségvállalások alkalmazását. Az ellenőrző megbízott felel valamennyi kötelezettségvállalás ellenőrzéséért (lásd a II. mellékletet). Rendszeresen nyomon követi, hogy az egyesített jogalany a kötelezettségvállalásokkal összhangban végzi-e az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának kezelését, és biztosítja, hogy az Anglo és az INBS hitelállományának kezelése ne vezessen a piaci verseny torzulásához. |
| --- | --- |

(189)

Az Anglo és az INBS szerkezetátalakítása esetében ezenfelül három évre ellenőrző megbízottat neveznek ki, aki nyomon követi az Írország által tett kötelezettségvállalások alkalmazását. Az ellenőrző megbízott felel valamennyi kötelezettségvállalás ellenőrzéséért (lásd a II. mellékletet). Rendszeresen nyomon követi, hogy az egyesített jogalany a kötelezettségvállalásokkal összhangban végzi-e az Anglo és az INBS továbbvitt hitelállományának kezelését, és biztosítja, hogy az Anglo és az INBS hitelállományának kezelése ne vezessen a piaci verseny torzulásához.

6.3.4.5.   Következtetés

| (190) | Megállapítható, hogy az Anglo és az INBS közös szerkezetátalakítási terve eleget tesz a szerkezetátalakítási közleményben foglalt követelményeknek. A terv az Anglo és az INBS eszközeinek szabályos szanálását irányozza elő. A bankok saját hozzájárulása elégséges, a tehermegosztás jelentős és az állami támogatás mértéke a minimumra korlátozódik. A versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedések megfelelőek, és végül, megfelelő ellenőrzésre fog sor kerülni. |
| --- | --- |

(190)

Megállapítható, hogy az Anglo és az INBS közös szerkezetátalakítási terve eleget tesz a szerkezetátalakítási közleményben foglalt követelményeknek. A terv az Anglo és az INBS eszközeinek szabályos szanálását irányozza elő. A bankok saját hozzájárulása elégséges, a tehermegosztás jelentős és az állami támogatás mértéke a minimumra korlátozódik. A versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedések megfelelőek, és végül, megfelelő ellenőrzésre fog sor kerülni.

7.   KÖVETKEZTETÉS

| (191) | A (66)–(69) preambulumbekezdésben említett, a)–v) pontban szereplő és az 1. táblázatban felsorolt intézkedések szerkezetátalakítási támogatásnak minősülnek. Az eljárás megindításáról szóló 2010. március 31-i határozat hatálya alá tartozó támogatási intézkedések tekintetében a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésével (73) összhangban megállapítja, hogy ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal. Ami az e határozat hatálya alá tartozó többi intézkedést illeti, a Bizottság a 659/1999/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében nem emel kifogást azok ellen, mivel ezek az intézkedések a 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal, |
| --- | --- |

(191)

A (66)–(69) preambulumbekezdésben említett, a)–v) pontban szereplő és az 1. táblázatban felsorolt intézkedések szerkezetátalakítási támogatásnak minősülnek. Az eljárás megindításáról szóló 2010. március 31-i határozat hatálya alá tartozó támogatási intézkedések tekintetében a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésével (73) összhangban megállapítja, hogy ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal. Ami az e határozat hatálya alá tartozó többi intézkedést illeti, a Bizottság a 659/1999/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében nem emel kifogást azok ellen, mivel ezek az intézkedések a 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Írország által az Anglo Irish Bank és az Irish Nationwide Building Society javára végrehajtott, illetve a két bank egyesüléséből létrejövő jogalany javára végrehajtani tervezett alábbi támogatások – az I. mellékletben felsorolt írországi kötelezettségvállalások fényében – összeegyeztethetők a belső piaccal:

| a) | [...] az Anglo Irish Bank 29,44 milliárd EUR összegű feltőkésítése; |
| --- | --- |

a)

[...] az Anglo Irish Bank 29,44 milliárd EUR összegű feltőkésítése;

| b) | az Irish Nationwide Building Society 5,4 milliárd EUR összegben végrehajtott feltőkésítése; |
| --- | --- |

b)

az Irish Nationwide Building Society 5,4 milliárd EUR összegben végrehajtott feltőkésítése;

| c) | az Anglo Irish Bank javára nyújtott, végrehajtott állami garanciák, ideértve a hitelintézetek számára biztosított ír kezességvállalási programot (Guarantee Scheme for Credit Institutions – CIFS), a tartalékköteles forrásokra vonatkozó garanciaprogramot (Eligible Liabilities Guarantee Scheme – ELG), a rendkívüli likviditási segítségnyújtást és a rövid lejáratú, illetve mérlegen kívüli kötelezettségekre vonatkozó garanciákat; |
| --- | --- |

c)

az Anglo Irish Bank javára nyújtott, végrehajtott állami garanciák, ideértve a hitelintézetek számára biztosított ír kezességvállalási programot (Guarantee Scheme for Credit Institutions – CIFS), a tartalékköteles forrásokra vonatkozó garanciaprogramot (Eligible Liabilities Guarantee Scheme – ELG), a rendkívüli likviditási segítségnyújtást és a rövid lejáratú, illetve mérlegen kívüli kötelezettségekre vonatkozó garanciákat;

| d) | az Irish Nationwide Building Society javára nyújtott, végrehajtott állami garanciák, ideértve a CIFS és az ELG programot, a rendkívüli likviditási segítségnyújtást és a rövid lejáratú kötelezettségekre vonatkozó garanciákat; |
| --- | --- |

d)

az Irish Nationwide Building Society javára nyújtott, végrehajtott állami garanciák, ideértve a CIFS és az ELG programot, a rendkívüli likviditási segítségnyújtást és a rövid lejáratú kötelezettségekre vonatkozó garanciákat;

| e) | az Anglo Irish Bank javára végrehajtott eszközátviteli intézkedés, mégpedig 35 milliárd EUR értékű bankképes kölcsönöknek a nemzeti eszközkezelő ügynökségre (NAMA) történő átruházása; |
| --- | --- |

e)

az Anglo Irish Bank javára végrehajtott eszközátviteli intézkedés, mégpedig 35 milliárd EUR értékű bankképes kölcsönöknek a nemzeti eszközkezelő ügynökségre (NAMA) történő átruházása;

| f) | az Irish Nationwide Building Society javára végrehajtott eszközátviteli intézkedés, mégpedig 8,9 milliárd EUR értékű bankképes kölcsönöknek a NAMA-ra történő átruházása; |
| --- | --- |

f)

az Irish Nationwide Building Society javára végrehajtott eszközátviteli intézkedés, mégpedig 8,9 milliárd EUR értékű bankképes kölcsönöknek a NAMA-ra történő átruházása;

| g) | [...] az egyesített jogalany 3,3 milliárd EUR összegű feltőkésítése vészhelyzet esetén; |
| --- | --- |

g)

[...] az egyesített jogalany 3,3 milliárd EUR összegű feltőkésítése vészhelyzet esetén;

| h) | az egyesített jogalany nagykereskedelmi finanszírozására, betéteire és mérlegen kívüli kötelezettségeire vonatkozó tervezett garanciák. |
| --- | --- |

h)

az egyesített jogalany nagykereskedelmi finanszírozására, betéteire és mérlegen kívüli kötelezettségeire vonatkozó tervezett garanciák.

2. cikk

Írország az e határozatról szóló értesítés napjától számított két hónapon belül értesíti a Bizottságot a határozatnak való megfelelés céljából tett intézkedésekről. Írország továbbá az e határozatról szóló értesítés napjától számítva félévente jelentést nyújt be a határozatnak való megfelelés céljából tett intézkedésekről.

3. cikk

A határozat címzettje Írország.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 29-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 214., 2010.8.7., 3. o.

1

(2)  A Bizottság N 9/09 sz. Recapitalisation of Anglo Irish Bank by the Irish State [az Anglo Irish Bank ír állam általi feltőkésítése] ügyben hozott határozata (HL C 177., 2009.7.30., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság N 61/09 sz. Change of ownership of Anglo-Irish Bank [tulajdonosváltás az Anglo Irish Banknál] ügyben hozott határozata (HL C 177., 2009.7.30., 2. o.).

3

(4)  A Bizottság N 356/09 sz. Recapitalisation of Anglo Irish Bank by the Irish State [az Anglo Irish Bank ír állam általi feltőkésítése] ügyben hozott határozata (HL C 235., 2009.9.30., 3. o.).

4

(5)  Az N 356/09 sz. ügyben hozott bizottsági határozat (40) preambulumbekezdése szerint (lásd e határozat 4. lábjegyzetét) a szerkezetátalakítási terv elfogadása összeegyeztethető a hitelintézetek pénzügyi támogatási programjának (28) bekezdésével (Credit Institutions Financial Support [CIFS] Scheme – a hitelintézetekkel kapcsolatos ír garanciaprogram) és a CIFS program bizottsági jóváhagyásának (30) bekezdésével. (Lásd még a következőt: a Bizottság NN 48/08 sz. Ireland – Guarantee Scheme for Banks in Ireland ügyben hozott határozata (HL C 312., 2008.12.6., 2. o.)). A CIFS programmal összefüggésben a pénzügyminiszter szerkezetátalakítási terv kidolgozását írja elő, amennyiben egy részt vevő intézet szolvenciamutatója a tárgyi alapon rá vonatkozó, jogszabályban előírt minimumkövetelmények alá süllyed.

5

(6)  A Bizottság NN 12/10 és C 11/10 (korábbi N 667/09) sz. második megmentési intézkedés az Anglo Irish Bank javára ügyben hozott határozata (HL C 214., 2010.8.7., 3. o.).

6

(7)  A bejelentés eredetileg egy, az Anglo rövid lejáratú kötelezettségeire nyújtott egyedi állami garanciát is magában foglalt (miután 2010. szeptember 29-én megszűnt a tartalékköteles forrásokra vonatkozó ír garanciaprogram). Írország azonban 2010. augusztus 4-én visszavonta az egyedi állami garanciára vonatkozó bejelentést, így csak a harmadik feltőkésítésre vonatkozó bejelentés maradt érvényben.

7

(8)  A Bizottság NN 35/10 (korábbi N 279/10) sz. Ireland – Temporary approval of the third recapitalisation in favour of Anglo Irish Bank ügyben hozott határozata (HL C 290., 2010.10.27., 4. o.).

8

(9)  A Bizottság SA 32057 (2010/NN) sz. Ireland – Temporary approval of the fourth recapitalisation and guarantee in respect of certain liabilities in favour of Anglo Irish Bank ügyben hozott határozata (HL C 76., 2011.3.10., 4. o.).

9

(10)  A Bizottság NN 11/10 sz. Ireland – Rescue measures in favour of INBS ügyben hozott határozata (HL C 143., 2010.6.2., 23. o.).

10

(11)  A Bizottság NN 50/10 (korábbi N 441/201) sz. Ireland – Second emergency recapitalisation in favour of Irish Nationwide Building Society ügyben hozott határozata (HL C 60., 2011.2.25., 6. o.).

11

(12)  Az írországi támogatási programot alkotó dokumentumok a következő webhelyen érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/eu_economic_situation/2010-12-01-financial-assistance-ireland_en.htm

12

(13)  A 2010. november 28-i MEFP 10. pontja.

13

(14)  Szemben a 2008. év végi 101 milliárd EUR értékkel.

14

(15)  Bizalmas információ.

15

(16)  A szerkezetátalakítási tervekben szereplő számadatok.

16

(17)  Az INBS összesen 8,9 milliárd EUR értékben ruház át kölcsönöket a NAMA-ra. Ez idáig 8,5 milliárd EUR átruházására került sor, és további 400 millió EUR átvitele várható.

17

(18)  A Bizottság közleménye: a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján, (HL C 195., 2009.8.19., 9. o.).

18

(19)  Lásd a Bizottság NN 12/10 és C 11/10 (korábbi N 667/09) sz. ügyekben hozott határozatának 35. pontját (e határozat 6. lábjegyzete).

19

(20)  http://www.ntma.ie/Publications/2011/NTMACompletesTransferAngloAndINBSDeposits.pdf

20

(21)  Lásd a Bizottság SA.32057 sz. ügyben hozott határozatát (lásd e határozat 9. lábjegyzetét).

21

(22)  A Bizottság összesen 29,44 milliárd EUR értékben hagyta jóvá az Anglo feltőkésítését. Írország ténylegesen 29,3 milliárd EUR-t (azaz 0,14 milliárd EUR-val kevesebbet) folyósított.

22

(23)  Az Anglo esetében az N 356/09, C 11/10, NN 35/10 és SA.32057 sz. ügyekben hozott bizottsági határozatok; az INBS esetében az NN 11/10 és SA.31714 sz. ügyekben hozott bizottsági határozatok (lásd e határozat 4. és 6., valamint 8–11. lábjegyzeteit).

23

(24)  [...]

24

(25)  [...] A közös szerkezetátalakítási terv egy példányát eljuttatták az EKB-hoz.

25

(26)  2011. február 24-én az Allied Irish Banks az Anglótól 8,6 milliárd EUR értékben, míg az Irish Life & Permanent plc az INBS-tól 3,6 milliárd EUR értékben vásárolt betéteket.

26

(27)  Az egyértelműség kedvéért a Bizottság az intézkedések leírásakor és értékelésekor a határozat többi részében a (66)–(69) preambulumbekezdésben szereplő betűjelzéssel hivatkozik az intézkedésekre.

27

(28)  Lásd a Bizottság NN 48/08 sz. ügyben hozott határozatát (lásd e határozat 5. lábjegyzetét).

28

(29)  Lásd a Bizottság N 356/09 sz. ügyben hozott határozatát (lásd e határozat 4. lábjegyzetét).

29

(30)  Lásd a következőt: a Bizottság N 349/09 sz. Ireland – Credit Institutions Eligible Liability Guarantee Scheme ügyben hozott határozata (HL C 72., 2010.3.20., 6. o.), amelyet a Bizottság N 198/10 sz. Ireland – Prolongation of the Eligible Liabilities Guarantee Scheme ügyben hozott határozata (HL C 191., 2010.7.15., 1. o.) 2010. június 30-ig meghosszabbított. Ezt a határozatot 2010. december 31-ig meghosszabbította a Bizottság N 254/10 sz. Ireland – Extension of the ELG scheme until 31 December 2010 ügyben hozott határozata (HL C 238., 2010.9.3., 2. o.), majd újabb időszakra 2011. június 30-ig a Bizottság N 487/10 sz. Extension of the ELG scheme until June 2011 ügyben hozott határozata (még nem tették közzé), valamint a Bizottság SA.33006 sz. Prolongation of the ELG scheme until December 2011 ügyben hozott határozata (még nem tették közzé).

30

Prolongation of the ELG scheme until December 2011

(31)  A NAMA-ra átruházandó 35 milliárd EUR összegű kölcsönből ez idáig 34 milliárd EUR átruházására került sor, és további 1 milliárd EUR átvitele várható.

31

(32)  A Bizottság N 725/09 sz. Ireland – Establishment of a National Asset Management relief scheme for banks in Ireland – NAMA ügyben hozott határozata (HL C 94., 2010.4.14., 10. o.).

32

(33)  A Bizottság C 11/10 sz. ügyben hozott határozata (lásd e határozat 6. lábjegyzetét).

33

(34)  A Bizottság NN 35/10 sz. ügyben hozott határozata (lásd e határozat 8. lábjegyzetét).

34

(35)  A Bizottság N 347/10 sz. Prolongation of the guarantee for certain short-term liabilities and interbank deposits ügyben hozott határozata (HL C 37., 2011.2.5., 4. o.).

35

(36)  A Bizottság SA.32057 sz. ügyben hozott határozata (lásd e határozat 9. lábjegyzetét).

36

(37)  Lásd a 33. lábjegyzetet.

37

(38)  Lásd a 26. lábjegyzetet.

38

(39)  A Bizottság NN 11/10 sz. ügyben hozott határozata (lásd e határozat 10. lábjegyzetét).

39

(40)  Lásd a 28. lábjegyzetet.

40

(41)  A NAMA-ra átruházandó 8,9 milliárd EUR-ból ez idáig 8,5 milliárd EUR átruházására került sor, és további 400 millió EUR átvitele várható.

41

(42)  Lásd a 29. lábjegyzetet.

42

(43)  Lásd a 32. lábjegyzetet.

43

(44)  A Bizottság NN 50/10 sz. ügyben hozott határozata (lásd e határozat 11. lábjegyzetét).

44

(45)  Fontos megjegyezni, hogy az Anglo részére biztosított, állami garanciával fedezett rendkívüli likviditási segítségnyújtás összege időközben változott. A 2010 szeptemberében végrehajtott, kezdetben [...] milliárd EUR-ra vonatkozó állami garancia 2010 decemberéig [...] milliárd EUR-ra emelkedett. Az állami garancia összegét tovább növelték [...] milliárd EUR-ra, hogy fedezetet biztosítson az Allied Irish Banksre történő 2011. februári betétátruházást követően az Anglónál felmerült finanszírozási szükségletekre. Az átruházás után a garancia összege az INBS-szel történő egyesülésig várhatóan [...] EUR-ra csökken.

45

(46)  Mivel a betéteknek az Anglóról és az INBS-ről történő átruházása (mintegy 1 milliárd EUR kivételével) már megtörtént, itt az ELG adósságfinanszírozásról van szó, amelynek egésze az Anglót érinti.

46

(47)  Ez az a legmagasabb becsült bruttó összeg, amelyre az állami garanciának fedezetet kell nyújtania; a nettó kitettség 2010 decemberében [...] millió EUR volt.

47

(48)  A CIFS program 2010. szeptember 30-án megszűnt.

48

(49)  A feltüntetett adatok 2010. december 31-ről származnak. (Az ELG által biztosított garancia legmagasabb összege azonban az Anglo esetében 2010 áprilisában [...] milliárd EUR, az INBS esetében pedig 2010 szeptemberében [...] milliárd EUR volt.)

49

(50)  A programmal kapcsolatos legutóbbi bizottsági határozat értelmében az ellentételezés értéke a program 2011. június 30. utáni meghosszabbítása esetén kiigazítható.

50

(51)  Az ír hatóságok által ténylegesen odaítélt összeg (zárójelben)

51

(52)  Ez a(z) [...] milliárd EUR becsült összeg az a legmagasabb becsült bruttó összeg, amelyre az állami garanciának fedezetet kell nyújtania; a nettó kitettség 2010 decemberében [...] millió EUR volt.

52

(53)  Az Anglo/INBS betéteinek átruházása miatt [...] milliárd EUR-ra volt szükség, amely összeg 2011. március 16-án [...] milliárd EUR-ra mérséklődött.

53

(54)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

54

(55)  A Bizottság megjegyzi, hogy az Anglo részére valójában 29 440 millió EUR értékben hagyott jóvá feltőkésítést. Az eljárás megindításáról szóló határozattal 2010. március 31-én jóváhagyott második feltőkésítésből ugyanakkor 140 millió EUR-t nem folyósítottak, és az érintett feltőkésítés struktúrájából adódóan annak kifizetésére már nincs lehetőség. Ennélfogva helyénvalóbb a 29,3 milliárd EUR-s feltőkésítési összeg alkalmazása, amely az az összeg, amelyet az Anglo az INBS-szel történő egyesülést megelőzően ténylegesen megkapott.

55

(56)  A Bizottság közleménye az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről (HL C 72., 2009.3.26., 1. o.).

56

(57)  Lásd a 29. lábjegyzetet.

57

(58)  870 millió EUR + 427 millió EUR + 1,5 milliárd EUR = 2 797 millió EUR.

58

(59)  70 millió EUR + 43,7 millió EUR + 693 millió EUR = 806,7 millió EUR.

59

(60)  A Bizottság N 725/09 sz. ügyben hozott határozata, lásd a 30. lábjegyzetet.

60

(61)  A Bizottság közleménye – A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (HL C 10., 2009.1.15., 2. o.).

61

(62)  32 milliárd (Anglo) + 6,2 milliárd (INBS) + 3,3 milliárd (stresszhelyzeti feltőkésítés az egyesített jogalany javára) = 41,5 milliárd.

62

(63)  A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.).

63

(64)  Lásd többek között a Bizottság 26. és 33. lábjegyzetben említett határozatait.

64

(65)  Ez az értékvesztés mértékére vonatkozó becslés óvatosabb, mint a 2010 májusában [...] által a hitelállomány szabályos megszüntetése esetében előre jelzett érték.

65

(66)  Az Anglo továbbvitt hitelállományának könyv szerinti értéke [...] milliárd EUR; a(z) [...] által a felszámolásra vonatkozóan becsült leszámítolási szinteket a továbbvitt hitelállományra alkalmazva a veszteség mértéke meghaladná a(z) [...]-t. Figyelembe véve, hogy a fenti becslések készítése óta az írországi helyzet tovább romlott, valószínűleg ennél is nagyobb veszteséggel kellene számolni.

66

(67)  2011. február 18-án az Anglo i. [...] millió EUR összegű fedezetlen, garanciával nem biztosított elsőrendű kötvényekkel; ii. [...] millió EUR összegű fedezetlen, garanciával biztosított elsőrendű kötvényekkel; és iii. [...] fedezett, garanciával nem biztosított elsőrendű kötvényekkel rendelkezett.

67

(68)  2011. február 18-án az Anglo alárendelt kötelezettségeinek értéke mindössze [...] millió EUR.

68

(69)  2011. február 18-án az INBS [...] millió EUR összegű fedezetlen, garanciával nem biztosított elsőrendű kötvénnyel rendelkezett, fedezetlen, garanciával biztosított elsőrendű kötvényei, illetve fedezett, garanciával nem biztosított elsőrendű kötvényei pedig nem voltak.

69

(70)  Lásd a szerkezetátalakítási közlemény 22. pontját.

70

(71)  2009. július 22-én az Anglo rögzített árú ajánlati felhívást tett közzé több tier 1, upper tier 2 és lower tier 2 értékpapírra. Az eladási ár az eszközök névértékének 27 és 55 %-a között változott. Összesen 2,5 milliárd EUR összegű értékpapírt kínáltak eladásra (77 %-os súlyozott sikeraránnyal) és a banknak 1,8 milliárd EUR összegű adózás előtti nyeresége származott az ügyletből.

71

2010. október 21-én az Anglo lower tier 2 értékpapírokra vonatkozó kötelezettségkezelési eljárást indított, amelynek keretében 20 eurocentet kínált a 2011 decemberében lejáró állami garanciával fedezett, újonnan kibocsátott értékpapírra történő beváltásért. A kötvényesek többséggel megszavazták a piaci érték alatti (20 cent) beváltás elfogadását, valamint azt, hogy az érintett értékpapírok jegyzési feltételei közé vegyenek fel vételi jogra szóló opciót, amelynek révén az Anglo azokat 1 centért visszavásárolhatná (a 20 centes beváltást el nem fogadó kötvényesek esetében). Az ügylet 1 890 millió EUR névértékű tier 2 eszközöket foglalt magában és 1 588 millió EUR adózás előtti nyereséget eredményezett. Ezenfelül darabonként 25 centért, összesen 200 millió USD névértékben értékesítettek a kötelezettségkezelési eljárásban részt nem vevő, egyesült államokbeli befektetők által zártkörű értékesítés nyomán birtokolt értékpapírokat, amelyből 150 millió USD adózás előtti nyereség származott.

(72)  Ebben a tekintetben az Anglo vagyonkezelési részlegét 2011-ben értékesítik vagy öt év alatt felszámolják.

72

(73)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

73

---

I. MELLÉKLET

AZ ÍRORSZÁG ÁLTAL TETT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

C 11/10 sz. állami támogatási ügy – az Anglo Irish Bank és az INBS (a továbbiakban együtt: az egyesített jogalany) szerkezetátalakítása

| 1. | A kötelezettségvállalások időtartama. Eltérő rendelkezés hiányában az ír hatóságok által tett kötelezettségvállalások az egyesített jogalany eszközei szanálásának befejezéséig érvényesek és alkalmazandók, a váltókat is beleértve.

  Az új tevékenységek folytatásának és az új piacokra történő belépés tilalma. Az egyesített jogalany kizárólag az általa továbbvitt hitelállomány szanálásának kezeléséhez szükséges tevékenységet végez (ideértve adott esetben a hiteleknek a megtérülési érték maximalizálását és a tőkeveszteség minimálisra csökkentését célzó értékesítését). Az egyesített jogalany nem kezd új tevékenységbe és nem lép be új piacokra. Az egyesített jogalany csak a hitelportfólió szanálásához szükséges ideig tartja meg és használja banki engedélyét, és annak alapján nem kezd új tevékenységbe. Az egyesített jogalanyt eszközei szanálásának befejezésekor felszámolják. |
| --- | --- |

1.

A kötelezettségvállalások időtartama. Eltérő rendelkezés hiányában az ír hatóságok által tett kötelezettségvállalások az egyesített jogalany eszközei szanálásának befejezéséig érvényesek és alkalmazandók, a váltókat is beleértve.

Az új tevékenységek folytatásának és az új piacokra történő belépés tilalma. Az egyesített jogalany kizárólag az általa továbbvitt hitelállomány szanálásának kezeléséhez szükséges tevékenységet végez (ideértve adott esetben a hiteleknek a megtérülési érték maximalizálását és a tőkeveszteség minimálisra csökkentését célzó értékesítését). Az egyesített jogalany nem kezd új tevékenységbe és nem lép be új piacokra. Az egyesített jogalany csak a hitelportfólió szanálásához szükséges ideig tartja meg és használja banki engedélyét, és annak alapján nem kezd új tevékenységbe. Az egyesített jogalanyt eszközei szanálásának befejezésekor felszámolják.

| 2. | Meglévő eszközök kezelése. Az egyesített jogalany úgy gazdálkodik meglévő kereskedelmi eszközeivel, hogy a rendes kereskedelmi gyakorlatnak és letéteményesi kötelességeknek megfelelően maximalizálja azok nettó jelenértékét (a továbbiakban: NPV). Különösen, amennyiben egy ügyfél nem tudja teljesíteni a rá vonatkozó hitelfeltételeket, az egyesített jogalany azokat csak akkor módosítja (a törlesztés halasztása vagy részleges elengedése, a követelés (egy részének) tőkére váltása stb.), ha az ilyen átütemezés a hitel nettó jelenértékének növekedésével jár (azaz ha az átütemezés nyomán várható pénzforgalom nettó jelenértéke magasabb, mint a felszámolásból várható pénzforgalom NPV-je). Összefoglalva, az egyesített jogalany úgy kezeli kereskedelmi eszközeinek portfólióját, ahogyan hasonló állomány szanálása esetén egy magán eszközkezelő tenné.
  Az egyesített jogalany jelzálogeszközeire értelemszerűen a kereskedelmi eszközökre vonatkozókkal megegyező kötelezettségek alkalmazandók. Az egyesített jogalany különösen a meglévő jelzáloghitelekre vonatkozó feltételek következő módosítása révén szervezheti át jelzálogeszközeit: i. a megállapodás módosítása (pl. új rögzített kamat ajánlása); ii. meglévő jelzáloghitelek átruházása új ingatlanra; és iii. tőkeátruházás (pl. hitelfelvevő hozzáadása a jelzáloghitelhez, illetve hitelfelvevő kizárása abból). |
| --- | --- |

2.

Meglévő eszközök kezelése. Az egyesített jogalany úgy gazdálkodik meglévő kereskedelmi eszközeivel, hogy a rendes kereskedelmi gyakorlatnak és letéteményesi kötelességeknek megfelelően maximalizálja azok nettó jelenértékét (a továbbiakban: NPV). Különösen, amennyiben egy ügyfél nem tudja teljesíteni a rá vonatkozó hitelfeltételeket, az egyesített jogalany azokat csak akkor módosítja (a törlesztés halasztása vagy részleges elengedése, a követelés (egy részének) tőkére váltása stb.), ha az ilyen átütemezés a hitel nettó jelenértékének növekedésével jár (azaz ha az átütemezés nyomán várható pénzforgalom nettó jelenértéke magasabb, mint a felszámolásból várható pénzforgalom NPV-je). Összefoglalva, az egyesített jogalany úgy kezeli kereskedelmi eszközeinek portfólióját, ahogyan hasonló állomány szanálása esetén egy magán eszközkezelő tenné.

Az egyesített jogalany jelzálogeszközeire értelemszerűen a kereskedelmi eszközökre vonatkozókkal megegyező kötelezettségek alkalmazandók. Az egyesített jogalany különösen a meglévő jelzáloghitelekre vonatkozó feltételek következő módosítása révén szervezheti át jelzálogeszközeit: i. a megállapodás módosítása (pl. új rögzített kamat ajánlása); ii. meglévő jelzáloghitelek átruházása új ingatlanra; és iii. tőkeátruházás (pl. hitelfelvevő hozzáadása a jelzáloghitelhez, illetve hitelfelvevő kizárása abból).

| 3. | Felvásárlási tilalom. Az Európai Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül az egyesített jogalany nem vásárol fel más vállalatokat, illetve nem vásárol azokban részesedést. A felvásárlási tilalom nem vonatkozik az egyesített jogalany által egy nehézségekkel küzdő szabályozói csoporttal (1) szembeni kitettség szerkezetátalakításának keretében (például adósság–tőke csere révén) szerzett tőkerészesedésre, amennyiben az ilyen szerkezetátalakítás összhangban áll a fenti 3. sz. kötelezettségvállalásban foglalt elvekkel. |
| --- | --- |

3.

Felvásárlási tilalom. Az Európai Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül az egyesített jogalany nem vásárol fel más vállalatokat, illetve nem vásárol azokban részesedést. A felvásárlási tilalom nem vonatkozik az egyesített jogalany által egy nehézségekkel küzdő szabályozói csoporttal (1) szembeni kitettség szerkezetátalakításának keretében (például adósság–tőke csere révén) szerzett tőkerészesedésre, amennyiben az ilyen szerkezetátalakítás összhangban áll a fenti 3. sz. kötelezettségvállalásban foglalt elvekkel.

| 4. | A kamatszelvények kifizetésének és az alárendelt kölcsöneszközökre és hibrid tőkeeszközökre vonatkozó vételi jog gyakorlásának tilalma. Az egyesített jogalany – ilyen jogi kötelezettség hiányában – nem fizet ki kamatszelvényeket és nem gyakorolja az alárendelt kölcsöneszközökre és hibrid tőkeeszközökre vonatkozó vételi jogot. |
| --- | --- |

4.

A kamatszelvények kifizetésének és az alárendelt kölcsöneszközökre és hibrid tőkeeszközökre vonatkozó vételi jog gyakorlásának tilalma. Az egyesített jogalany – ilyen jogi kötelezettség hiányában – nem fizet ki kamatszelvényeket és nem gyakorolja az alárendelt kölcsöneszközökre és hibrid tőkeeszközökre vonatkozó vételi jogot.

| 5. | Új hitelek korlátozása. Összhangban azzal a célkitűzéssel, hogy az egyesített jogalanynak a NAMA közreműködését követően fennmaradt hitelállományának szanálását tíz év alatt el kell végezni, illetve a fenti 3. sz. kötelezettségvállalással, az egyesített jogalany kereskedelmi hiteleinek nettó állománya a tervidőszak minden egyes évében legfeljebb [...]-val haladhatja meg a közös szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzést, az árfolyamváltozások figyelembe vétele nélkül. Ez a határérték az egyesített jogalany hitelezési tevékenységének egészére vonatkozik, a 7. pontban ismertetett hitelezést is beleértve.
  Ezenfelül a jelzáloghitel-állományra az alábbi hitelezési kötelezettségvállalások is alkalmazandók: az egyesített jogalany a további előlegeket a szerződésben lekötött összegekre és a meglévő jelzálogeszközök átütemezésének keretében felmerülő összegekre korlátozza. A további lakossági jelzáloghitel-előlegek teljes összegének felső határa a 2011. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakra vonatkozóan [...], azt követően pedig évente [...].

  A kereskedelmi állományra vonatkozó egyedi hitelezési kötelezettségvállalások. A kereskedelmi hitelállományra az alábbi egyedi hitelezési kötelezettségvállalások is alkalmazandók:






  a) | Szerződésben lekötött, de még kifizetetlen összegek: az egyesített jogalany a szerződésben lekötött, de még kifizetetlen hiteleszközök keretében forrásokat előlegezhet meg. Ugyanakkor az ilyen kifizetéseknek a tervidőszak egészére vetített kumulált összege az egyesített jogalany hitelállománya tekintetében nem haladhatja meg az 1,4 milliárd EUR-t, amely 1,1 milliárd EUR összegű szerződésben lekötött, de még kifizetetlen eszközöket, valamint 0,3 milliárd EUR értékű szerződésben lekötött, mérlegen kívüli garanciákat tartalmaz (a 2010. június 30-i időközi beszámoló szerint). A forgóeszközöket a teljes felső határösszeg és nem az egyes lehívások alapján számítják ki. |
| --- | --- | --- |

5.

Új hitelek korlátozása. Összhangban azzal a célkitűzéssel, hogy az egyesített jogalanynak a NAMA közreműködését követően fennmaradt hitelállományának szanálását tíz év alatt el kell végezni, illetve a fenti 3. sz. kötelezettségvállalással, az egyesített jogalany kereskedelmi hiteleinek nettó állománya a tervidőszak minden egyes évében legfeljebb [...]-val haladhatja meg a közös szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzést, az árfolyamváltozások figyelembe vétele nélkül. Ez a határérték az egyesített jogalany hitelezési tevékenységének egészére vonatkozik, a 7. pontban ismertetett hitelezést is beleértve.

Ezenfelül a jelzáloghitel-állományra az alábbi hitelezési kötelezettségvállalások is alkalmazandók: az egyesített jogalany a további előlegeket a szerződésben lekötött összegekre és a meglévő jelzálogeszközök átütemezésének keretében felmerülő összegekre korlátozza. A további lakossági jelzáloghitel-előlegek teljes összegének felső határa a 2011. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakra vonatkozóan [...], azt követően pedig évente [...].

A kereskedelmi állományra vonatkozó egyedi hitelezési kötelezettségvállalások. A kereskedelmi hitelállományra az alábbi egyedi hitelezési kötelezettségvállalások is alkalmazandók:

a)

Szerződésben lekötött, de még kifizetetlen összegek: az egyesített jogalany a szerződésben lekötött, de még kifizetetlen hiteleszközök keretében forrásokat előlegezhet meg. Ugyanakkor az ilyen kifizetéseknek a tervidőszak egészére vetített kumulált összege az egyesített jogalany hitelállománya tekintetében nem haladhatja meg az 1,4 milliárd EUR-t, amely 1,1 milliárd EUR összegű szerződésben lekötött, de még kifizetetlen eszközöket, valamint 0,3 milliárd EUR értékű szerződésben lekötött, mérlegen kívüli garanciákat tartalmaz (a 2010. június 30-i időközi beszámoló szerint). A forgóeszközöket a teljes felső határösszeg és nem az egyes lehívások alapján számítják ki.

| b) | Kiegészítő finanszírozás meglévő szabályozói csoportok részére: az egyesített jogalany nem nyújthat olyan kiegészítő finanszírozást, amely a szerkezetátalakítási terv jóváhagyásának időpontjában nem képezte szerződéses kötelezettség tárgyát (a fenti 2. pontban említett kötelezettségvállalással összhangban). E tilalom alóli kivételként az egyesített jogalany meglévő szabályozói csoportok javára kisebb kiegészítő összegeket biztosíthat, ha ez megfelel a 3. pontban említett kötelezettségvállalásnak, és






  — | szigorú követelmény a hitelfedezet értékének megőrzése (például a fedezet fenntartásának, a biztosításnak, az adónak, a biztosítékoknak, a fizetésképtelenségnek vagy a jogi eljárási költségeknek a finanszírozására), vagy |
| --- | --- | --- |

b)

Kiegészítő finanszírozás meglévő szabályozói csoportok részére: az egyesített jogalany nem nyújthat olyan kiegészítő finanszírozást, amely a szerkezetátalakítási terv jóváhagyásának időpontjában nem képezte szerződéses kötelezettség tárgyát (a fenti 2. pontban említett kötelezettségvállalással összhangban). E tilalom alóli kivételként az egyesített jogalany meglévő szabályozói csoportok javára kisebb kiegészítő összegeket biztosíthat, ha ez megfelel a 3. pontban említett kötelezettségvállalásnak, és

—

szigorú követelmény a hitelfedezet értékének megőrzése (például a fedezet fenntartásának, a biztosításnak, az adónak, a biztosítékoknak, a fizetésképtelenségnek vagy a jogi eljárási költségeknek a finanszírozására), vagy

| — | az más módon kapcsolódik a tőkeveszteség minimálisra csökkentéséhez és/vagy a hitel vagy más eszköz NPV-alapú várható megtérülési értékének növeléséhez (például a létfontosságú befektetésekhez szükséges működő tőke megteremtése vagy az alapvető tevékenység/a szabályozói csoport likviditási szükségleteinek teljesítése). |
| --- | --- |

—

az más módon kapcsolódik a tőkeveszteség minimálisra csökkentéséhez és/vagy a hitel vagy más eszköz NPV-alapú várható megtérülési értékének növeléséhez (például a létfontosságú befektetésekhez szükséges működő tőke megteremtése vagy az alapvető tevékenység/a szabályozói csoport likviditási szükségleteinek teljesítése).

| — | A kiegészítő finanszírozás az alábbi korlátozásokkal biztosítható:






  — | ha az érintett szabályozói csoporttal szembeni nettó kitettség kevesebb mint [...], a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a névleges kitettség [...]-át, |
| --- | --- | --- |

—

A kiegészítő finanszírozás az alábbi korlátozásokkal biztosítható:

—

ha az érintett szabályozói csoporttal szembeni nettó kitettség kevesebb mint [...], a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a névleges kitettség [...]-át,

| — | ha az érintett szabályozói csoporttal szembeni nettó kitettség értéke [...] és [...] közötti, a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a(z) [...]-t. |
| --- | --- |

—

ha az érintett szabályozói csoporttal szembeni nettó kitettség értéke [...] és [...] közötti, a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a(z) [...]-t.

| — | Ha az érintett szabályozói csoporttal szembeni nettó kitettség meghaladja az [...] millió EUR-t, a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a névleges kitettség [...] %-át. |
| --- | --- |

—

Ha az érintett szabályozói csoporttal szembeni nettó kitettség meghaladja az [...] millió EUR-t, a kiegészítő finanszírozás nem haladja meg a névleges kitettség [...] %-át.

| c) | Új szabályozói csoportok


  Új hitelek új szabályozói csoportok részére: az egyesített jogalany csak az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén hitelezhet új szabályozói csoportnak: | a nyereséget meglévő szabályozói csoport kitettségének csökkentésére fordítják, és |
| --- | --- | --- |

c)

Új szabályozói csoportok

Új hitelek új szabályozói csoportok részére: az egyesített jogalany csak az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén hitelezhet új szabályozói csoportnak:

a nyereséget meglévő szabályozói csoport kitettségének csökkentésére fordítják, és

| | az ügylet összességében véve nem növeli az egyesített jogalany teljes nettó kitettségét, és |
| --- | --- |

az ügylet összességében véve nem növeli az egyesített jogalany teljes nettó kitettségét, és

| | az új hitelek más szerkezetátalakítási vagy lefoglalási stratégiákkal összehasonlítva csökkentik a várható tőkeveszteséget és/vagy javítják (az NPV-ben kifejezett) várható megtérülési értékeket, és |
| --- | --- |

az új hitelek más szerkezetátalakítási vagy lefoglalási stratégiákkal összehasonlítva csökkentik a várható tőkeveszteséget és/vagy javítják (az NPV-ben kifejezett) várható megtérülési értékeket, és

| | nincs kamattőkésítés („kamatfelgöngyölítés”). |
| --- | --- |

nincs kamattőkésítés („kamatfelgöngyölítés”).

| 6. | A jelzáloghitel-állományra vonatkozó egyedi hitelezési kötelezettségvállalások. A meglévő jelzáloghitel-állomány szerkezetátalakítására az alábbi egyedi hitelezési kötelezettségvállalások is alkalmazandók. Amennyiben a hitelegyenleg meghaladja a jelzáloggal terhelt ingatlan értékét, az egyesített jogalany elősegítheti annak ingatlanértékesítéssel történő visszaváltását úgy, hogy kiegészítő finanszírozást nyújt az eladónak és ezáltal lehetővé teszi a hátralékos egyenleg rendezését, feltéve, hogy mindez összhangban áll a 3. pontban foglalt kötelezettségvállalással. |
| --- | --- |

6.

A jelzáloghitel-állományra vonatkozó egyedi hitelezési kötelezettségvállalások. A meglévő jelzáloghitel-állomány szerkezetátalakítására az alábbi egyedi hitelezési kötelezettségvállalások is alkalmazandók. Amennyiben a hitelegyenleg meghaladja a jelzáloggal terhelt ingatlan értékét, az egyesített jogalany elősegítheti annak ingatlanértékesítéssel történő visszaváltását úgy, hogy kiegészítő finanszírozást nyújt az eladónak és ezáltal lehetővé teszi a hátralékos egyenleg rendezését, feltéve, hogy mindez összhangban áll a 3. pontban foglalt kötelezettségvállalással.

| 7. | Rendkívüli esetben, és ha ez nemzeti érdeket szolgál, az ír nemzeti hatóságok dönthetnek úgy, hogy a nettó jelenértékben kifejezett várható megtérülési érték növeléséhez további kivételekre van szükség a 7. és 8. pontban felsorolt hitelnyújtási korlátozások alól. Az ilyen döntéseket az Európai Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

7.

Rendkívüli esetben, és ha ez nemzeti érdeket szolgál, az ír nemzeti hatóságok dönthetnek úgy, hogy a nettó jelenértékben kifejezett várható megtérülési érték növeléséhez további kivételekre van szükség a 7. és 8. pontban felsorolt hitelnyújtási korlátozások alól. Az ilyen döntéseket az Európai Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia.

| 8. | Az Anglo és az INBS továbbvitt betéteinek átruházása. Az Anglo és az INBS továbbvitt betéteinek átruházását követően (ahol a betétek nem tartalmaznak csoporton belüli vagy bankközi betéteket, nagykereskedelmi finanszírozást, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat vagy központi bankok és/vagy azoknak megfelelő intézetek által nyújtott finanszírozást) az alább meghatározott azon betét- és számlacsoportok („kizárt kötelezettségek”) –, amelyeknek megtartására az egyesített jogalany jogosult, a vonatkozó kötelezettségvállalásokra figyelemmel – az egyesített jogalany tulajdonában maradnak:
  A betétek átruházásakor az átruházó valamely leányvállalata (a Man-sziget kivételével) által vagy nevében kezelt betétek.






  a) | Az átruházás időpontjában az átruházó egyik szabályozói csoportjához vagy kamatkövető kötvényszámlákhoz kapcsolódó vagy járulékos, fedezettel rendelkező számlák (az átruházó vagy bármely más személy javára) és betétek. |
| --- | --- | --- |

8.

Az Anglo és az INBS továbbvitt betéteinek átruházása. Az Anglo és az INBS továbbvitt betéteinek átruházását követően (ahol a betétek nem tartalmaznak csoporton belüli vagy bankközi betéteket, nagykereskedelmi finanszírozást, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat vagy központi bankok és/vagy azoknak megfelelő intézetek által nyújtott finanszírozást) az alább meghatározott azon betét- és számlacsoportok („kizárt kötelezettségek”) –, amelyeknek megtartására az egyesített jogalany jogosult, a vonatkozó kötelezettségvállalásokra figyelemmel – az egyesített jogalany tulajdonában maradnak:

A betétek átruházásakor az átruházó valamely leányvállalata (a Man-sziget kivételével) által vagy nevében kezelt betétek.

a)

Az átruházás időpontjában az átruházó egyik szabályozói csoportjához vagy kamatkövető kötvényszámlákhoz kapcsolódó vagy járulékos, fedezettel rendelkező számlák (az átruházó vagy bármely más személy javára) és betétek.

| b) | A betétek átruházásának időpontjában eurótól, USA-dollártól vagy font sterlingtől eltérő fizetőeszközben elhelyezett betétek. Ezeket lejáratuk után nem pótolják. |
| --- | --- |

b)

A betétek átruházásának időpontjában eurótól, USA-dollártól vagy font sterlingtől eltérő fizetőeszközben elhelyezett betétek. Ezeket lejáratuk után nem pótolják.

| c) | Jersey, a németországi Düsseldorf vagy az ausztriai Bécs fiókvállalataiban elhelyezett vagy könyvelt betétek. Ezeket lejáratuk után nem pótolják. |
| --- | --- |

c)

Jersey, a németországi Düsseldorf vagy az ausztriai Bécs fiókvállalataiban elhelyezett vagy könyvelt betétek. Ezeket lejáratuk után nem pótolják.

| d) | Bármely negatív egyenleggel rendelkező számla. |
| --- | --- |

d)

Bármely negatív egyenleggel rendelkező számla.

| e) | Belső ellenőrzési számlák. |
| --- | --- |

e)

Belső ellenőrzési számlák.

| f) | Olyan számlák, amelyek esetében a számla vagy a számlához köthető ügyfél valamely rendőrségi, csalás elleni vagy vizsgálati hatóság vizsgálatára vonatkozó bejelentés tárgyát képezte. |
| --- | --- |

f)

Olyan számlák, amelyek esetében a számla vagy a számlához köthető ügyfél valamely rendőrségi, csalás elleni vagy vizsgálati hatóság vizsgálatára vonatkozó bejelentés tárgyát képezte.

| g) | Az átruházó elszámolásában „[...]” fiókvállalat szerint azonosított valamennyi INBS-számla. |
| --- | --- |

g)

Az átruházó elszámolásában „[...]” fiókvállalat szerint azonosított valamennyi INBS-számla.

| 9. | A betétekre és a kizárt kötelezettségekre vonatkozó határértékek. Az egyesített jogalany új ügyfelektől nem gyűjt betéteket. Az egyesülés időpontjában meglévő ügyfelek betéteinek teljes összege semmikor nem fogja meghaladni az 1 milliárd EUR-t, és csak a lenti 10. pontban meghatározott betéteket tartalmazza majd. Az egyesített jogalany a betétek mennyiségét nagyjából az azokhoz kapcsolódó vagy járulékos eszközök szanálásával megegyező ütemben csökkenti (illetve kapcsolódó vagy járulékos eszközök hiányában a teljes nettó hitelállomány szanálásához hasonló ütemben), az árfolyammozgások és a betétek megtartására vonatkozó szerződéses kötelezettségvállalások kivételével. Ezenfelül az egyesített jogalany betétállománya mindenkor legfeljebb 200 millió EUR-val haladja meg a szerkezetátalakítási tervben előre jelzett összeget. |
| --- | --- |

9.

A betétekre és a kizárt kötelezettségekre vonatkozó határértékek. Az egyesített jogalany új ügyfelektől nem gyűjt betéteket. Az egyesülés időpontjában meglévő ügyfelek betéteinek teljes összege semmikor nem fogja meghaladni az 1 milliárd EUR-t, és csak a lenti 10. pontban meghatározott betéteket tartalmazza majd. Az egyesített jogalany a betétek mennyiségét nagyjából az azokhoz kapcsolódó vagy járulékos eszközök szanálásával megegyező ütemben csökkenti (illetve kapcsolódó vagy járulékos eszközök hiányában a teljes nettó hitelállomány szanálásához hasonló ütemben), az árfolyammozgások és a betétek megtartására vonatkozó szerződéses kötelezettségvállalások kivételével. Ezenfelül az egyesített jogalany betétállománya mindenkor legfeljebb 200 millió EUR-val haladja meg a szerkezetátalakítási tervben előre jelzett összeget.

| 10. | Ellenőrző megbízott. Az egyesített jogalany az Európai Bizottság jóváhagyásával ellenőrző megbízottat jelöl ki, aki ellenőrzi a fent felsorolt kötelezettségvállalásoknak való megfelelést.
  Az ellenőrző megbízottat hároméves időszakra nevezik ki. Az ellenőrző megbízott kinevezésére vonatkozó szabályokat és feladatait a II. melléklet tartalmazza. Az ellenőrző megbízottnak a 3. és 6. pontban felsorolt kötelezettségvállalások ellenőrzéséhez különösen igazolnia kell, hogy jártas a hitelátütemezés és a hitelkezelés terén. |
| --- | --- |

10.

Ellenőrző megbízott. Az egyesített jogalany az Európai Bizottság jóváhagyásával ellenőrző megbízottat jelöl ki, aki ellenőrzi a fent felsorolt kötelezettségvállalásoknak való megfelelést.

Az ellenőrző megbízottat hároméves időszakra nevezik ki. Az ellenőrző megbízott kinevezésére vonatkozó szabályokat és feladatait a II. melléklet tartalmazza. Az ellenőrző megbízottnak a 3. és 6. pontban felsorolt kötelezettségvállalások ellenőrzéséhez különösen igazolnia kell, hogy jártas a hitelátütemezés és a hitelkezelés terén.

| 11. | Végrehajtás és jelentéstétel. Az ír hatóságok gondoskodnak arról, hogy az egyesített jogalany eleget tegyen a fenti kötelezettségvállalásoknak. Az ír hatóságok rendszeresen beszámolnak a kötelezettségvállalások teljesítése érdekében hozott intézkedésekről. Az első jelentést legkésőbb a jóváhagyás után, az e határozatról szóló értesítés napjától számított hat hónapon belül, majd azt követően félévente kell benyújtani a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

11.

Végrehajtás és jelentéstétel. Az ír hatóságok gondoskodnak arról, hogy az egyesített jogalany eleget tegyen a fenti kötelezettségvállalásoknak. Az ír hatóságok rendszeresen beszámolnak a kötelezettségvállalások teljesítése érdekében hozott intézkedésekről. Az első jelentést legkésőbb a jóváhagyás után, az e határozatról szóló értesítés napjától számított hat hónapon belül, majd azt követően félévente kell benyújtani a Bizottsághoz.

---

(1)  Az egyértelműség kedvéért, szabályozói csoport lehet egy hitelfelvevő vagy több olyan ügyfél, akik az egyesített jogalanytól kölcsönt vettek fel. Ha a szabályozói csoportot több ügyfél alkotja, több, keresztfedezet alatt álló kölcsön tartható fenn. A tőkeveszteség csökkentésére vagy a visszafizetések maximalizálására való törekvés során a hitelezés az egyes hitelfelvevők helyett mérlegelhető a szabályozói csoport szintjén.

---

II. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZŐ MEGBÍZOTT KINEVEZÉSE ÉS FELADATAI

Az Anglo Irish Bank és az INBS a továbbiakban együtt: „az egyesített jogalany”.

I.   Az ellenőrző megbízott

| 1. | Az ír hatóságok vállalják, hogy az egyesített jogalany három évre ellenőrző megbízottat jelöl ki. |
| --- | --- |

1.

Az ír hatóságok vállalják, hogy az egyesített jogalany három évre ellenőrző megbízottat jelöl ki.

| 2. | Az ellenőrző megbízott az egyesített jogalanytól független, a Bizottság által jóváhagyott és az egyesített jogalany által kijelölt egy vagy több természetes vagy jogi személy, aki(k)nek feladata annak nyomon követése, hogy az egyesített jogalany eleget tesz-e a Bizottsággal szembeni kötelezettségeinek és végrehajtja-e a szerkezetátalakítási és szanálási tervet. |
| --- | --- |

2.

Az ellenőrző megbízott az egyesített jogalanytól független, a Bizottság által jóváhagyott és az egyesített jogalany által kijelölt egy vagy több természetes vagy jogi személy, aki(k)nek feladata annak nyomon követése, hogy az egyesített jogalany eleget tesz-e a Bizottsággal szembeni kötelezettségeinek és végrehajtja-e a szerkezetátalakítási és szanálási tervet.

| 3. | Az ellenőrző megbízottnak az egyesített jogalanytól függetlennek kell lennie. Például beruházási bankként, tanácsadóként vagy gazdasági ellenőrként rendelkeznie kell a megbízatása ellátásához szükséges szaktudással, és esetében kijelölése előtt és azt követően is ki kell zárni az összeférhetetlenséget. Az ellenőrző megbízottnak különösen a 2. és 5. pontban felsorolt kötelezettségvállalások ellenőrzéséhez jártasnak kell lennie a hitelátütemezés és a hitelkezelés terén. Az ellenőrző megbízott az egyesített jogalanytól olyan díjazásban részesül, amely nem hátráltatja őt abban, hogy függetlenül és hatékonyan teljesítse megbízatását. |
| --- | --- |

3.

Az ellenőrző megbízottnak az egyesített jogalanytól függetlennek kell lennie. Például beruházási bankként, tanácsadóként vagy gazdasági ellenőrként rendelkeznie kell a megbízatása ellátásához szükséges szaktudással, és esetében kijelölése előtt és azt követően is ki kell zárni az összeférhetetlenséget. Az ellenőrző megbízottnak különösen a 2. és 5. pontban felsorolt kötelezettségvállalások ellenőrzéséhez jártasnak kell lennie a hitelátütemezés és a hitelkezelés terén. Az ellenőrző megbízott az egyesített jogalanytól olyan díjazásban részesül, amely nem hátráltatja őt abban, hogy függetlenül és hatékonyan teljesítse megbízatását.

II.   Az ellenőrző megbízott kinevezése

Az ír hatóságok javaslata

Legkésőbb négy héttel az egyesített jogalany szerkezetátalakítási és szanálási tervét jóváhagyó határozat kézbesítésének napja után az ír hatóságok két vagy több személyt javasolnak a Bizottságnak ellenőrző megbízottként való jóváhagyásra, és meghatározzák, hogy ők kit részesítenének előnyben. A javaslatnak elegendő információt kell tartalmaznia a megnevezett személyekről ahhoz, hogy a Bizottság megvizsgálhassa, megfelelnek-e a javasolt ellenőrző megbízottak a jelen melléklet (3) preambulumbekezdésében meghatározott feltételeknek és különösen a következőket kell tartalmaznia:

| | a javasolt kinevezés összes feltétele minden olyan rendelkezéssel, amely ahhoz szükséges, hogy az ellenőrző megbízott feladatait e kötelezettségek szerint tudja teljesíteni, |
| --- | --- |

a javasolt kinevezés összes feltétele minden olyan rendelkezéssel, amely ahhoz szükséges, hogy az ellenőrző megbízott feladatait e kötelezettségek szerint tudja teljesíteni,

| | egy munkaterv tervezete, annak leírásával, hogyan tervezi teljesíteni az ellenőrző megbízott a rábízott feladatokat. |
| --- | --- |

egy munkaterv tervezete, annak leírásával, hogyan tervezi teljesíteni az ellenőrző megbízott a rábízott feladatokat.

A Bizottság általi jóváhagyás vagy elutasítás

A Bizottság a saját megítélése szerint dönt a javasolt ellenőrző megbízottak jóváhagyásáról vagy elutasításáról, illetve a javasolt megbízás jóváhagyásáról, amellyel kapcsolatban módosításokkal élhet, amennyiben úgy ítéli meg, hogy azok a megbízott feladatainak ellátásához szükségesek. Az ellenőrző megbízottat a Bizottság jóváhagyása után egy héten belül, a Bizottság által jóváhagyott megbízásnak megfelelően nevezik ki.

Az ír hatóságok új javaslata

| 4. | Amennyiben minden javasolt ellenőrző megbízottat elutasítanak, úgy az ír hatóságok az elutasítást követő egy héten belül, e melléklet 1. és 5. pontjában foglalt feltételekkel és az ott leírt eljárás szerint legalább két új személyt vagy intézett javasolnak. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben minden javasolt ellenőrző megbízottat elutasítanak, úgy az ír hatóságok az elutasítást követő egy héten belül, e melléklet 1. és 5. pontjában foglalt feltételekkel és az ott leírt eljárás szerint legalább két új személyt vagy intézett javasolnak.

A Bizottság által kijelölt ellenőrző megbízott

| 5. | Amennyiben a Bizottság minden további javasolt ellenőrző megbízottat is elutasít, úgy a Bizottság nevezi meg az ellenőrző megbízotta(ka)t, aki(ke)t az egyesített jogalany nevez ki, összhangban a Bizottság által engedélyezett vagyonkezelői megbízással. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a Bizottság minden további javasolt ellenőrző megbízottat is elutasít, úgy a Bizottság nevezi meg az ellenőrző megbízotta(ka)t, aki(ke)t az egyesített jogalany nevez ki, összhangban a Bizottság által engedélyezett vagyonkezelői megbízással.

III.   Az ellenőrző megbízott feladatai

| 6. | Az ellenőrző megbízott feladata a határozathoz mellékelt feltételek és kötelezettségek teljesítése, valamint a szerkezetátalakítási és a szanálási terv végrehajtásának garantálása. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrző megbízott feladata a határozathoz mellékelt feltételek és kötelezettségek teljesítése, valamint a szerkezetátalakítási és a szanálási terv végrehajtásának garantálása.

Az ellenőrző megbízott feladatai és kötelességei

| 7. | Az ellenőrző megbízott






  i. | a kinevezése után négy héten belül részletes munkatervet javasol a Bizottságnak, amelyben leírja, hogyan tervezi a Bizottsággal szembeni kötelezettségek betartásának nyomon követését, valamint a szerkezetátalakítási és szanálási terv végrehajtását; |
| --- | --- | --- |

7.

Az ellenőrző megbízott

i.

a kinevezése után négy héten belül részletes munkatervet javasol a Bizottságnak, amelyben leírja, hogyan tervezi a Bizottsággal szembeni kötelezettségek betartásának nyomon követését, valamint a szerkezetátalakítási és szanálási terv végrehajtását;

| ii. | felügyeli az ír hatóságok által az egyesített jogalany nevében tett kötelezettségvállalások teljesítését és a szerkezetátalakítási és szanálási terv végrehajtását; |
| --- | --- |

ii.

felügyeli az ír hatóságok által az egyesített jogalany nevében tett kötelezettségvállalások teljesítését és a szerkezetátalakítási és szanálási terv végrehajtását;

| iii. | javaslatot tesz az általa szükségesnek tartott intézkedésekre ahhoz, hogy az ír hatóságok az összes Bizottsággal szembeni kötelezettségüket teljesítsék; |
| --- | --- |

iii.

javaslatot tesz az általa szükségesnek tartott intézkedésekre ahhoz, hogy az ír hatóságok az összes Bizottsággal szembeni kötelezettségüket teljesítsék;

| iv. | minden negyedév vége után harminc napon belül írásos jelentés tervezetét nyújtja be a Bizottság, az egyesített jogalany és az ír hatóságok részére angol nyelven. A jelentés tárgyát az ellenőrző megbízott megbízás szerinti kötelezettségeinek teljesítése és valamennyi kötelezettségvállalás teljesítése, valamint a szerkezetátalakítási és szanálási terv végrehajtása képezi. A jelentéstervezet valamennyi címzettje öt munkanapon belül megteheti vonatkozó észrevételeit. Az észrevételek beérkezése utáni öt munkanapon belül az ellenőrző megbízott elkészíti a végleges jelentést, amelyben az észrevételeket saját mérlegelése szerint, lehetőség szerint figyelembe veszi, és benyújtja azt a Bizottságnak. Az ellenőrző megbízott megküldi a végleges jelentés egy-egy másolatát az ír hatóságoknak és az egyesített jogalanynak. Amennyiben a jelentéstervezet vagy a végleges jelentés az egyesített jogalany vagy az ír hatóságok számára meg nem adható információkat tartalmaz, úgy az egyesített jogalany és az ír hatóságok a jelentéstervezet, illetve a végleges jelentés csak egy betekinthető változatát kapják meg. Az ellenőrző megbízott nem nyújtja be a jelentés egyik változatát sem az egyesített jogalanynak és/vagy az ír hatóságoknak, mielőtt azt a Bizottságnak el nem juttatta. |
| --- | --- |

iv.

minden negyedév vége után harminc napon belül írásos jelentés tervezetét nyújtja be a Bizottság, az egyesített jogalany és az ír hatóságok részére angol nyelven. A jelentés tárgyát az ellenőrző megbízott megbízás szerinti kötelezettségeinek teljesítése és valamennyi kötelezettségvállalás teljesítése, valamint a szerkezetátalakítási és szanálási terv végrehajtása képezi. A jelentéstervezet valamennyi címzettje öt munkanapon belül megteheti vonatkozó észrevételeit. Az észrevételek beérkezése utáni öt munkanapon belül az ellenőrző megbízott elkészíti a végleges jelentést, amelyben az észrevételeket saját mérlegelése szerint, lehetőség szerint figyelembe veszi, és benyújtja azt a Bizottságnak. Az ellenőrző megbízott megküldi a végleges jelentés egy-egy másolatát az ír hatóságoknak és az egyesített jogalanynak. Amennyiben a jelentéstervezet vagy a végleges jelentés az egyesített jogalany vagy az ír hatóságok számára meg nem adható információkat tartalmaz, úgy az egyesített jogalany és az ír hatóságok a jelentéstervezet, illetve a végleges jelentés csak egy betekinthető változatát kapják meg. Az ellenőrző megbízott nem nyújtja be a jelentés egyik változatát sem az egyesített jogalanynak és/vagy az ír hatóságoknak, mielőtt azt a Bizottságnak el nem juttatta.

A Bizottság rendelkezéseket vagy utasításokat adhat az ellenőrző megbízottnak annak érdekében, hogy biztosítsa a Bizottsággal szembeni kötelezettségek teljesülését és a szerkezetátalakítási és a szanálási terv végrehajtását.

Az ír hatóságok és az egyesített jogalany biztosítja az ellenőrző megbízott racionális mérlegelése szerint a munkájának elvégzéséhez szükséges együttműködést, támogatást és tájékoztatást. Az ellenőrző megbízott korlátlan hozzáféréssel rendelkezik a kötelezettségvállalások szerinti feladatai teljesítéséhez szükséges könyvekhez, feljegyzésekhez, dokumentumokhoz, vezetőkhöz és a személyzet más tagjaihoz, aktákhoz, telephelyekhez és az egyesített jogalany szakmai információihoz.

---